bet · FU01KrU5 · 1971-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkande nr 1971 KrU 1971:5 Kulturutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställning om anslag för /72 till ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1971: 1, bilaga 10(punkt B 5, s. 2527 i utdrag av statsrådsprotokollet över utbUdningsärendenför ) föreslagit att tiU Ersättning åt författarem. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. för /72anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 804 av i m. fl. vari hemställts attriksdagen beslutar att biblioteksersättningens grundbelopp för lån av svensktoriginalverk höjs till från och med nästa budgetår och att vederbörandeutskott företar den uppräkning av förslagsanslaget som kan bli erforderligsamt att hemstäUer tiU regeringen att skyndsamt införaförhandlingsordning för författarna av den karaktär som anges i motionen, delsmotionen 1971: 812 av m. fl. i vad avser hemställan att riksdagenbeslutar att höja författarersättningen för bibliotekslån till per lånav originalverk, delsmotionen 1971:814 av i m. fl. vari hemstäUts attriksdagen till Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av deras verk genombibliotek m.m. för /72 under åttonde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , delsmotionen 1971: 827 av herrar och vari hemställts att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att ersättning tiU författare förutlåning av deras verk genom bibliotek må höjas till de belopp och fördelasenligt de regler som föreslås av styrelsen för i dessanslagsframstäUning samt tiU Ersättning åt författare m. fl. för utiåning avderas verk genom bibliotek m. m. under åttonde huvudtiteln för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av , dels motionen 1971: 828 av herrar ochAhlmark vari hemstäUts att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar sigför att faktiska förhandlingar kommer tiU stånd meUan staten och författarförbundsom en förberedelse för en kommande legal förhandlingsrätt. Ur förevarande anslag utgår dels ersättning åtförfattare m. fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m., delsersättning åt författare och översättare för utnyttjande av deras verk i formav talböcker och taltidningar, dels medel för nordiska författarstipendier. Gällandebestämmelser om bibUoteksersättning återfinns i kungörelsen (1962: 652)angående (ändrad : 137). Ersättning utgår förutlåning genom stifts- och landsbibliotek, länsbibliotek, folkbibliotek ochskolbibliotek av svenska litterära verk i original och litterära verk i svensköversättning. Ersättning utgår för sådana verk även om de ingår i bibUotekensreferenssamlingar och inte lånas ut. Frånanslaget överförs till medel motsvarande vissagrundbelopp för biblioteksersättningen. Innevarande budgetår uppgårgrundbeloppet till för lån och för referens-exemplar avoriginalverk av svensk upphovsman, vars upphovsrätt aUtjämt gäller jämliktlagen om upphovsrätt tiU litterära och konstnärliga verk, samt till förlån och för referensexemplar av översatta verk under förutsättning attöversättaren är svensk och att hans upphovsrätt alltjämt gäller. Av fondensmedel utgår individuell ersättning till svenska originalförfattare, s. k.författarpenning, som motsvarar hälften av grundbeloppet för originalverk medvissa begränsningar bl. a. för författare med höga utlåningssiffror. Återstodenav fonden, den s. k. fria delen, används efter bestämmande av författarfondensstyrelse till stipendier, pensioner, understöd och andra för författare,översättare m. fl. Styrelsen för har i sinanslagsframställning för nästa Uksom för innevarande budgetår föreslagit attbibUotekser-sättningen skaU utgå med för lån av svenskt originalverk,med för lån av översatt verk, med för i referenssamling ingåendeexemplar av svenskt originalverk samt med för referens-exemplar iöversättning. Vidare har författarna, som framgår av motionen 1971: 827, genomsin centrala fackUga organisation krävt attbiblioteksersättningens grundbelopp skall utgå med . Nämnasmå också att det i förra årets statsverksproposition (bilaga 10, s. 30)redovisades att litteraturutredning i en särskild skrivelse framförtvissa synpunkter på biblioteksersättningen. KrU 1971: 5 3 betonadeutredningen att den enligt sina direktiv skall ompröva de statliga insatsernaför direkt författarstöd. Därvid skall den väga olika möjliga insatser förförfattar- och litteraturstöd mot varandra inom hela området för att bästamöjUga samlade effekt av åtgärderna skall kunna uppnås. Med hänsyn till deolika önskemål som från författarnas sida framförts om ökade medel tillförfattarfondens disposition ansåg utredningen det angeläget att enprovisorisk förstärkning av författarersättningen genomfördes. Deförslag som styrelsen för lagt fram i sin anslagsframställningför /70 kunde enligt utredningens uppfattning genomföras,oberoende av vilken principlösning utredningen kunde komma att slutligenstanna för. Utredningen hyste starka sympatier för en förstärkning avdåvarande statliga insatser i den omfattning som tidigare föreslagits avFlyco, nämligen en höjning av biblioteksersättningen till per boklån.Ökningen ansågs vara möjlig att genomföra utan ändring avförfattarersättningens principiella utformning. Anslaget har för innevarande budgetår höjts meddrygt 3,5 milj. kr. vilket gjort det möjligt att fördubbla biblioteksersättningensgrundbelopp. Med hänsyn härtiU och till pågående utredningsarbete rörandekulturarbetarnas ekonomiska förhållanden föreslås i propositionen ingaförändringar i fråga om reglerna för de ersättningar m. m. som utgår uranslaget utan endast förändringar av automatisk natur i fråga om anslagsbelopp. mening är det emellertid angeläget att en ytterligare förstärkningav biblioteksersättningen, utöver den som beslöts , nu kommer tillstånd. har bekräftat att författarna allmänt sett harmycket begränsade inkomster av sin litterära verksamhet. Försäljningen avskönlitteratur i vårt land är relativt låg. Författarnas verk nyttjas främstgenom biblioteken, där böckerna av samhället kostnadsfritt ställs tillförfogande. Utskottet har haft tillgång till ett material som visar att endastett mycket begränsat antal författare, för vilka den årliga utiåningssiffranöverstiger 150 000, med nu utgående författarpenning kommer upp till enersättning av . Uppgår boklånens antal till 50 000erhålles i författarpenning . I detta sammanhang förtjänar attframhåUas att endast ca en fjärdedel av författarfondens medel utgår somförfattarpenning, dvs. som individuell ersättning till svenska originalförfattare,medan den större delen av fondens medel används för stipendier, pensioner ochunderstöd. KrU 1971: 5 4 Med hänsyn till nuvarande ekonomiska läge harutskottet ansett sig böra stanna vid att förorda en höjning av grundbeloppettill för lån och för referensexemplar av svenskt originalverk,vilket innebär att anslaget bör räknas upp med . utöver vad Kungl.Maj:t föreslagit. Vid bifall härtill tillgodoses nu ifrågavarandeyrkande i motionen 1971: 812 och det önskemål beträffande nu nämnda belopp somframförts i motionen 1971: 814 medan motionerna 1971: 804 och 1971: 827 i vadavser grundbeloppen och därmed anslaget endast blir delvis tillgodosedda.Önskemålen i motionen 1971: 814 om höjning även av ersättningarna för översattaverk anser sig utskottet inte böra biträda. Omriksdagen i enlighet med vad utskottet nu förordat anvisar ökade medel underanslaget bör enligt utskottets mening författarpenningen höjas i samma mån sombiblioteksersättningen. Utskottet förordar att författarpenningen utgår med 7,5öre för varje hemlån och med för varje referensexemplar. På motsvarandesätt bör den nedre gränsen för utbetalning av författarpenning, som är 90kr., och de gränsvärden ovanför vilka författarpenningen reduceras f. n. där reducering sker respektive . där reducering skermed justeras uppåt så att det antal boklån, alternativt det antalreferensexemplar som ligger tUl grund för gränsdragningarna bibehålles i varjefall i huvudsak oförändrade. Förutomhöjning av biblioteksersättningens grundbelopp och därmed av anslaget har imotionen 1971: 827 yrkats också att uttalar sig för en fördelning aversättningen enligt regler som föreslagits av styrelsen för Sverigesförfattarfond. Detta yrkande anser sig utskottet inte böra tillstyrka. De svenska författarna har genom sinaorganisationer fr. o. m. samlade i en organisation,begärt rätt att få förhandla med statsmakterna ombiblioteksersättningens storlek. I motionen 1971: 804 hemställes att riksdagenanhåUer hos Kungl. Maj:t, att en förhandlingsordning av rent facklig karaktärskyndsamt införs för författarna. Det yrkande som framstäUs i motionen 1971:828 syftar till att faktiska förhandlingar mellan staten och skall komma till stånd som en förberedelse för införandet aven legal förhandlingsrätt. I motionen 1971: 812 uttalas sympatier förförhandlingsrätten dock utan att något yrkande görs härom. Utskottetvill först erinra om att frågan om författarnas förhandlingsrätt diskuteradesunder riksdag. Dåvarande chefen för uttaladedärvid att en förhandlingsrätt skuUe medföra ganska långtgående konsekvenserför upphovsrätten och upphovsrättslagstiftningen. Han förklarade vidare inom departe- KrU 1971: 5 5 mentetvar beredd överlägga med författare och övriga grupper av konstutövare omderas villkor. Idetta sammanhang kan vidare nämnas att litteraturutredning i sambandmed den granskning av behovet av särskilda produk-tionsstödjande åtgärder ifråga om bokutgivningen, som är en av dess uppgifter, har att också ompröva denuvarande statliga insatserna för direkt författarstöd. Utredningen bör därvidenligt sina direktiv väga olika möjliga insatser för författar- ochlitteraturstöd mot varandra inom hela området och se till den samlade verkansom man vUl eftersträva. Vidarekommer att i en senare fas av sitt utredningsarbete ta uppfrågorna om ersättning till kulturarbetarna från mer allmänna utgångspunkter.Är 1970 tillkallades en samnordisk kommitté med uppgift att verkställa enöversyn av den upphovsrättsliga lagstiftningen. I direktiven tUl denna kommittéanförs bl. a. följande: »Organisationsväsendet på upphovsrättens område harefter den nuvarande upphovsrättslagstiftningens tillkomst ytterligare byggtsut och omfattar numera mycket stora grupper av upphovsmän. Organisationerna harockså blivit effektivare. Detta förhållande medför, att man nu i högre grad änvid lagstiftningens tillkomst kan överväga att låta ersättningar till upphovsmännenbli föremål för kollektiva förhandlingar med upphovsmännens organisationer somförhandlingsparter. Önskemål om lagändringar i sådan riktning har framförtsfrån upphovsmannahåll.» Vad beträffar den typ avförhandlingar, som med olika ordval men med enligt utskottets mening i huvudsaksamma innehåll förordas i motionerna 1971: 804 och 1971: 828, får utskottetframhåUa att det enligt vad utskottet erfarit redan förekommer kontakter mellanutbildningsdepartementet och Konstnärliga och litterära yrkesutövaressam-arbetsnämnd (KLYS). Utskottet vill uttrycka sin tillfredsställelse härövermen framhålla att det enligt utskottets mening vore värdefullt omdessa kontakter utvecklades till mera frekventa och systematiseradeförhandlingsliknande överläggningar. Utskottet anser att det vid dylikaöverläggningar borde finnas förutsättningar för fördjupade diskussionerbeträffande biblioteksersättningens storlek och konstruktion. Författarnasfast etablerade fackliga verksamhet synes ge särskUt goda förutsättningar fördylika diskussioner. Önskemålen i motionerna kan därmed anses vara i huvudsaktillgodosedda. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge tillkänna för Kungl. Under åberopande av det anförda hemstäUer utskottet 1. att i anledning av motionerna 1971:804, 1971: 812, 1971: 814 och 1971: 827, samtiiga motioner såvitt nu är ifråga, medger att biblioteksersättningens grundbelopp höjes från till 15öre för lån av rättsskyddat svenskt originalverk och från till 60 öreför i referenssamling ingående exemplar av sådant verk. 2. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag samt motionerna 1971:804 och 1971: 827ävensom med bifaU tiU motionen 1971: 814, samtUga motioner i vad de avsermedelsanvisningen, tiU Ersättning åt författare tn. för utlåning av derasverk genom bibliotek m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslagav , 3. att riksdagenavslår motionen 1971: 827 i vad den avser regler för fördelning avbiblioteksersättningen, 4. att ianledning av motionerna 1971:804 och 1971: 828 i vad avser förhandlingar somsin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört. Vid ärendets slutbehandling inom utskottet har närvaritherrar i Lane-Herrestad (c). i (s), iVänersborg (s), Källstad (fp), (), i Agnas (m),(), herrar (), (), (), herrLeander (s), (), herrar (), i Ulfsbyn (c) och fruRyding (vpk). av herrar i (s), i (s),(), (), herrar (), () ochGreen (s) som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med»Enligt utskottets» och på s. 4 slutar med »huvudsak oförändrade» bort haföljande lydelse: »Material från pågående utredningar till belysning avförfattarnas villkor i relation till andra kategorier av kulturarbetare har ejförelegat vid utskottets behandling av förevarande motioner. Utskottet saknardock anledning att bestrida uttalandet i motionen 1971: 814 att författarnaallmänt sett har mycket begränsade inkomster av sin litterära verksamhet.Uttalandet i motionen 1971: 827 att den svenska författar-kåren utgör en avlandets mest utpräglade låginkomstgrupper synes däremot vara i behov av vissapreciseringar. Ostridigt torde vara att ett antal författare, som heltförsörjer sig på sitt författarskap och därtill KrU 1971: 5 7 knutnaarbetsuppgifter, tillhör de utpräglade låginkomstgrupperna, medan andrabefinner sig i ett gynnsammare läge, antingen på grund av inkomster frånförfattarskap eller från annan verksamhet. Vadnärmast beträffar höjningar av biblioteksersättningen enligt motionärernasförslag synes dessa oundvikligen ge mer åt populära författare med iblandbetydande inkomster än åt en del föga lästa men högt kvalificerade författare iett besvärligt ekonomiskt läge. Biblioteksersättningen utgör sålunda ettlångtifrån idealiskt instrument för sociala och ekonomiskautjämningssträvanden. Omman i stäUet betraktar biblioteksersättningen som ersättning för utnyttjatarbete, måste det beaktas att varje ersättningskrav gentemot samhäUet har attvägas mot andra krav som ställes på samhället och mot samhällets möjligheteratt tiUgodose samtliga dessa krav. En rättslig grundval för författarnasersättningskrav föreligger ännu inte. Arets budget präglas av utomordentligtstark restriktivitet. Följden därav är att många i och för sig behjärtansvärdakrav från oUka grupper och intressen ej kunnat tillgodoses. Angelägenheten attmed hjälp av bud-getpolitUcen trygga den ekonomiska stabiliteten har dock avriksdagen bedömts som ett överordnat mål. Mot bakgrund av attbibUoteksersätt-ningens grundbelopp fördubblats under innevarande budgetår,finner utskottet tUlräckliga skäl föreligga att avvakta en ytterligare höjning,tills gynnsammare budgetmässiga förutsättningar föreligger. Utskottetförutsätter sålunda att en sådan höjning skaU kunna komma till stånd under deangivna förutsättningarna. vill emellertid utskottet starktunderstryka, att samhällets insatser för författarna i ökad utsträckning börutformas med hänsyn tagen till sociala utjämnings- och rättvisesynpunkter. Medhänvisning till det anförda yrkar utskottet avslag på samtliga motionsyrkandenom ändringar av biblioteksersättningens grundbelopp och därav följandehöjningar av anslaget utöver Kungl. Maj:ts förslag.» dels utskottets hemstäUanunder 1 bort ha följande lydelse: »l.att rUcsdagen medavslag å motionerna 1971:804, 1971:812, 1971: 814 och 1971: 827, samtiigamotioner såvitt nu är i fråga, uttalar sig för ett bibehållande under nästabudgetår av biblioteksersättningens grundbelopp,» dels utskottets hemställanunder 2 vid bifaU till yrkandet beträffande hemstäUan under 1 bort haföljande lydelse: att med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionerna 1971: 804, 1971: 814 och 1971: 827, samtligamotioner i vad de avser medelsanvisningen, tiU Ersättning åt författare m. fl.för utlåning av deras verk genom bibUotek m.m. för /72 anvisarett förslagsanslag av ,». KrU 1971: 5 8 avherr () och (vpk) som anfört följande: »Dåav oss framfört yrkande om en höjning av biblioteksersättningen tUl förlån av svenskt originalverk inte fått utskottets gehör, har vi anslutit osstill det ställningstagande som kunnat vinna majoritet i utskottet, nämligen attgrundbeloppet bör bestämmas till så att i varje faU någon höjningåstadkommes för /72. Eftersom det rör sig om en ersättning förnyttjande av författarnas verk och eftersom grundbeloppet redan tidigareborde ha varit etablerat i budgeten, finner vi det inte vara rimligt att avvisaett yrkande om höjning tiU nämnda belopp med hänvisning till det ansträngdaekonomiska läget.»