bet · FU01CU12 · 1971-12-31 00:00:00 — b. av (vpk), som -vid bifall till reservationen 8 - anser att det stycke i utskottets yttrande på s. 25 som börjar med »Utveck lingen har» och slutar med »1158 avstyrks» bort ersättas med text av följande lydelse; »Utvecklingen har, som anförs i åretsstatsverksproposition, visat att byggherrarnas svårigheter att fåbyggnadskrediter ökat. Även om projekten i allmänhet kunnat finansieras utanstörre förseningar av byggstarten kvarstår olägenheterna med nuvarandefinansieringssystem. Departementschefen kan inte utfärda några garantier förframtiden utan nöjer sig med en begränsad och kortsiktig målsättning beståendeav bättre information tUl kreditgivarna. Enligt utskottets mening måste frågan om bostadsbyggandetsfinansiering sättas in i ett vidare sammanhang. Målsättningen bör klart angeen social inriktning på bostadsbyggandets finansiering varvid huvudfrågan äratt bringa ned kapitalkostnader och hyror. Det står utom all diskussion attstatiiga enhetslån, som befriar byggandet från dyra bygg-nadskreditiv, ledertill såväl billigare hyror som till en garanterad kapitalförsörjning av det avstatsmakterna beslutade bostadsbyggnadsprogrammet. En statiig bostads- ochsamhällsbyggnadsbank skulle också innebära att bostadsbyggandetsföljdinvesteringar och den sociala servicens utbyggnad i takt med bostädernasfärdigställande skulle följas upp bättre än vad som sker. Riksdagenhar under en följd av år uttalat sig positivt för en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet. Opinionen för ensådan finansieringsform har ökat kraftigt bl. a. genom att i sitt nya program anslutit sig till kravet. Den ogynnsammakostnadsutvecklingen inom nyproduktionen motiverar att riksdagennu beslutar om övergång till ett rationellare och för hyresgästernaförmånligare finansieringssystem för bostadsbyggandet. En övergång till ettenhetligt statligt bostadslån med en amorteringsplan och en räntesats ledervare sig till en ökning eller minskning av kreditresurserna förbostadsbyggandet. Samhällsekonomiska eller kreditpolitiska svårigheter kan inteåberopas som skäl för att längre fördröja denna angelägna reform påbostadspolitikens område. måste ge garantier för att detbostadsbyggnadsprogram som beslutas också kan fullföljas utan störningar ikreditgivningen och utan fördyrande byggnadskreditiv. En statligtotalfinansiering av bostadsbyggandet genom inrättande av en statlig bostads-och samhäUsbyggnadsbank är en reform som måste genomföras för attgrundlägga en socialt inriktad bostadspolitik. Utskottet finner det därförangeläget att tiUstyrka bifall tiU motionen nr 1158. Syftet i motionen nr 1157till den del den avser ett samordnat statiigt finansieringssystem och bättresamordning med krediter till bostadsbyggandet och desskompletteringsinvesteringar får därmed anses tillgodosett.» 10. beträffande ett samordnatstatligt finansieringssystem av herrar och (båda fp) somanser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 25 som börjarmed »En samordnad» och slutar med »inte erforderlig» bort ha följande lydelse: »Strävandena mot en bättre boendemiljö är avhängiga av attmöjlighet ges tUl genomförande av denna miljös samtliga element. I första handmåste låne- och bidragssystemen för bostäderna och de grundläggandelokalkomplemehten samordnas. Om detta inte sker kommer även det fortsattabyggandet att styra:ä mot oacceptabla totalmiljöer med brist påfunktionsmässigt grundläggande bostadskomplement, bl. a. av service-karaktär.Enligt utskottets mening finns nu underlag för en reform med syfte att skapaenhetliga låne- och bidragsformer för såväl bostäder som lokaler och utan de nuomotiverade begränsningar som lever kvar från en bostadspolitik med inslag avgenerella subventioner. Förslag därom bör läggas fram. De kommunala följdinvesteringama bör - vare sig de stödsstatligt eller inte - även reellt fogas in i den kommunala självbestämmanderätten.Först därmed blir bostadsförsörjningslagens gmnder förenliga med denuppfattning om bostadsförsörjningens inriktning på totalfunktionerna som fåttallt flera även konkreta uttryck. Den kommunala uppfattningen av dessaföljdinvesteri:Qgars inbördes angelägenhetsgrad bör, där kommunens önskemål avkonjunkturskäl inte helt kan tiUgodoses i avsedd takt, få avgöra investeringsplanerna inom ramar sominte fömtsätter centrala prioriteringsbeslut för de enskildainvesteringsobjekten. Formema för ett sådant system bör, med tillgodogörande averfarenheter från försöksverksamheten med kommunalekonomisk långtidsplanering,nu närmare utredas så att förslag kan föreläggas .» delsutskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: beträffande ett samordnat statligtfinansieringssystem att med bifall till motionen nr 1157 såvitt nuär i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört,» 11. beträffande utredning i syfteatt avveckla paritetslånesystemet m. m. av fröken och (båda m) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 26 som börjarmed »Utskottet har» och slutar med »till boendeutredningen» bort ha följandelydelse: »Även denfortsatta utvecklingen bar besannat tidigare anförda farhågor attparitetslånesystemet är en olämplig administrativ anordning för att avvecklaräntebidragssystemet. givna uppdrag bör därför kompletterasmed den uttryckliga uppgiften att lägga fram förslag till ett nytt system fördet statliga kreditstödet, ett system som - med beaktande av bostadssocialahänsyn - kan underlätta en anpassning av byggandet till konsumenternas önskemåloch ett utbud av bostäder till rimliga priser utan öppna eller doldasubventionsinslag.» dels utskottets hemstäUan under 17 bort ha följandelydelse: beträffande utredning i syfteatt avveckla paritetslånesystemet m. m. att med bifall tUl motionennr 521 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna vadutskottet anfört,» 12. beträffande ett uttalande omräntenivån av (), fm i (c), herrar (vpk) och Åkerfeldt (c) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 26 som börjarmed »Enligt utskottets» och slutar med »betänkande 1971: 1» bort ha följandelydelse: »Beslut om diskonto fattas utan riksdagensdirekta medverkan. Det bör dock vara obetaget att i vanlig ordningge uttryck för åsikter om räntenivåns betydelse för möjligheterna att fullföljaen socialt inriktad bostadspoUtik. Effekterna av hittillsvarande högaräntelägen har genom paritets- och räntelånesystemen visserligen inte ärmu fåttfull och direkt inverkan på boendekostnaderna men belastar för lång framtidkommande betalningar. derade långtidsbedömning når de halvårsvisaskuldökningarna på paritetslånen halvmiljardnivån omkring årsskiftet 19741975medan motsvarande halvårsvisa räntelån skulle uppgå till ca 400milj. Anslagsbelastningen på lånefonden för bostadsbyggande närmar sigenligt samma bedömning ca för budgetår ochantas stiga. En fcirtsatt hög räntenivå skulle leda till orimligabelastningar. Detta förhållande bör enligt utskottets mening markeras genomatt i detta sammanhang ger Kungl. Maj;t till känna vad utskottetsålunda anfört.» delsutskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse; beträffande ett uttalande omräntenivån att med bifall till motionen nr 522 såvitt nu är i frågasom sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottet anfört,» 13. beträffande låneunderlag ochpantvärde av herrar och (båda fp) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 27 som börjarmed »har» och slutar med »öppna marknaden» bort ha följandelydelse: »Skälen för att behålla en uppdelning på låneunderlag ochpantvärde är inte aktueUa. För att undvika olämpliga styrningseffekteroch åstadkomma en administrativ förenkling bör såväl lånets storlek somsäkerhetsläge bestämmas ur enhetligt beräknade belopp. Utskottet har förutsattatt frågan om den undre säkerhetsgränsen för statslån bedöms fristående urandra utgångspunkter.» delsutskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse; beträffande låneunderlag ochpantvärde att med bifall tiU motionen nr 1157 såvitt nu är i frågasom sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört,» 14. beträffande bostadslån försmåhus och till allmännyttigt bostads företag a. av , fra i och (samtliga c) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjarmed »Utskottet har» och slutar med »aUmännyttigt bostadsföretag» bort ersättasmed text av följande lydelse: »Övre lånegränsen för småhus bör i enlighet med förslageni motionerna nr 522 och 1157 höjas tiU för att underlätta ett ökat småhusbyggande.Statens krav på säkerhet bör i dessa fall ytterligare tillgodoses genom attkommunal borgen krävs för ett belopp motsvarande av pantvärdet såvitt avsersmåhus utom detaljplanerat område. som inte eljest tar uppbostadslån mot borgen bör inte fii 100-procentig belåning utan attinteck- ning med sämsta förmånsrätt inom pantvärdet kompletteratsmed borgen för ett belopp motsvarande av nämnda värde. Motionennr 521 avstyrks i denna del.» dels utskottets hemstäUan under 20 bort haföljande lydelse: beträffande bostadslån försmåhus och till allmännyttigt bostadsföretag att med bifall tillmotionerna nr 522 och 1157 samt med avslag å motionen nr 521, samtiiga såvittnu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört,» b. av fröken och (båda m) somanser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjar med »Utskottethar» och slutar med »allmännyttigt bostadsföretag» bort ha följande lydelse: »De nuvarande övre lånegränserna diskriminerar vissalåntagarkategorier. De bör därför ersättas med en enhetiig lånegräns ienlighet med förslaget i motionen nr 521. Därav följer att motionerna nr 522och 1157 bör avslås även i vad däri föreslagits ändrad övre lånegräns försmåhus och särskilda säkerhetsvillkor.» delsutskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse: beträffande bostadslån försmåhus och tUl allmännyttigt bostadsföretag att med bifall tillmotionen nr 521 och med avslag å motionerna nr 522 och 1157, samtliga såvitt nuär i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört,» 15. beträffande bostadslån för vissa flerfamiljshus a. av (), fröken (), herrWennerfors (m), fm i (c) och () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjarmed »Övertygande skäl» och slutar med »i ämnet» bort ha följande lydelse: »Oavsettom anslutning ges till grunderna för motionen nr 521 eller för motionen nr 522talar övervägande skäl för att övre lånegränsen för enskilt ägda flerfamiljshussätts till av pantvärdet. En ändring av bestämmelserna i denna del börsåledes komma till stånd.» dels utskottets hemstäUan under 21 bort ha följandelydelse: beträffande bostadslån förvissa flerfamUjshus att med bifall till motionerna nr 521 och 522samt i anledning av motionen nr 1157, samtliga såvitt nu är i fråga, som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört,» b. av herrar och (båda fp) somanser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjar med »Över tygande skäl» och slutar med »i ämnet» bort ha följande lydelse: »De skäl som i motionen nr 1157anförts för att höja övre lånegränserna till för enskilt ägdaflerfamiljshus och för enskUt ägda eUer förvaltade harutskottet funnit övertygande. Reglerna om lånets storlek och säkerhetsläge bördärför ändras i enlighet med vad i motionen anförts.» delsutskottets hemstäUan under 21 bort ha följande lydelse: beträffande bostadsliin förvissa flerfamiljshus att med bifaU till motionen nr 1157 och ianledning av motionerna nr 521 och 522, samtliga såvitt nu är i fråga, som sinmening ger Kungl. Maj;t till känna vad utskottet anfört,» 16. beträffande bostadslån till vissa kooperativabostadsföretag a. avherr Grebäck och i (båda c) som anser att dels det stycke i utskottets }/ttrande på s. 29 som börjar med »Vad angår» ochslutar med »skyndsam behandling» bort ha följande lydelse: »Debostadskooperativa företagens lånegränser får anses fortfarande anpassade tUlen lämplig nivå under förutsättning att överkostnader inte kommer i fråga.Kommunernas av departementschefen understrukna möjligheter att lämna borgen förlån tiU grundavgift tillgodoser i sådan utsträckning gmnderna för motionen nr1165 att någon åtgärd inte är erforderlig. Motionen nr 521 avstyrksi denna del.» dels utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse: beträffande bostadsliin tillvissa kooperativa bostadsföretag m. m. att a. avslårmotionen nr 521 såvitt nu är i fråga, b. lämnarmotionen nr 1165 utan åtgärd,» b. av fröken och (båda m)som anser att dels det stycke i utskottets 3'ttrande på s. 29 som börjar med »Vad angår» ochslutar med »skyndsam behandling» bort ha följande lydelse; »Utskottet kan inte ansluta sig till yrkandet i motionennr 1165 vilket skulle förstärka de negativa effcsktema ur allmän synpunkt avytterligare differentierade lånegränser. Motionärernas syften torde böratillgodoses genom en helt fri bostadsmark:ttad med gynnsammare konkurrenseffekter.En sådan marknad främja;» genom att lånegränserna inte differentieras.Avsättningssvårigheter i enskilda fall kan motverkas genom borgenenligt vad departementschefen anfört.» delsutskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse; beträffande bostadsliin till vissa kooperativa bostadsföretag m. m. att a. medbifall till motionen nr 521 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj;t tiU känna vad utskottet anfört, b. avslårmotionen nr 1165,» 17. beträffande samhällsägd marksom förutsättning för bostadslån av (vpk) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 29 som börjarmed »kan» och slutar med »avstyrks därför» bort ersättas medtext av följande lydelse: »De av statsmakterna antagna riktiinjerna för kommunalmarkpolitik måste betecknas som klart otillräckUga. Utvecklingen harvisserligen gått mot att de självkostnadsbärande företagen - allmännyttiga ochbostadskooperativa företag - står som byggherrar för en ökad andel avnyproduktionen. Men jämsides med detta märks en klar tendens att privatabyggkonsortier lierade med storbankerna köper upp stora markområden. Debehärskar därigenom hela produktionskedjan; mark, byggande,byggnadsmaterialproduktion och finansiering. Men även när det gäller de självkostnadsbestämda företagenär det nödvändigt att dra en klar gräns mellan förvaltningen av bostäder ochproduktion av dessa. Privata företag, och i ökad grad ett fåtal stora sådanaföretag, svarar för av själva bostadsproduktionen. I mångakommuner existerar över huvud taget ingen konkurrens med privatbyggmästarna närdet gäller att bygga bostäder. Det ofta anförda argumentet, som ocksåframfördes av statsutskottet som svar på motsvarande motionsyrkande föregåendeår - »konkurrens på lika vUlkor mellan olika företagsformer» - tjänar endastatt dölja bristen på konkurrens i själva byggandet. Kommunernas möjligheteratt driva en aktiv markpolitik och tränga tiUbaka privata intressens inflytandeöver marken måste öka väsentligt. Utskottet finner att det i motionen nr 1160framförda förslaget om att statliga lån endast skall kunna bevUjas tUl hus somuppförs på samhällsägd mark skulle öka kommunemas möjligheter att trängatUlbaka bl. a. de stora privata byggkonsortiemas inflytande och öka kommunernasmöjligheter att styra utvecklingen mot en mera socialt inriktad bostadspolitik.Yrkandet i motion nr 1160 tillstyrkes därför i denna del.» delsutskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse; beträffande samhällsägd marksom föratsättning för bostadslån att med bifall tUl motionen nr 1160som sin mening ger Kungl. Maj;t tiU känna vad utskottet anfört,» 18. beträffande förbättringslånför vissa låginkomstgrupper av. , i och (samtliga c) som an ser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 32 som börjarmed »Utskottet avstyrker» och slutar med »i bostadstilläggssystemet» bort haföljande lydelse: »Ett bostadspolitiskt mål att höja bostadsstandarden förbetalningssvaga grupper måste fullföljas genom åtgärder, anpassade tUl skilda boendeformer.Koncentrationen av förbättringslångivningar påpensionärer och handikappade kan nu avlösas genom att dessa lånemöjligheteråter ställs till förfogande för även andra låntagare i samma ekonomiskaomständigheter. Även samhällsekonomiskt måste en sådan vidgning avförbättringslånens tUlämpningsområde anses vara en lämplig åtgärd. Maj:tbör fr. o. m. nästa budgetår öppna möjlighet tUl förbättringslån enligt vad somföreslagits i motionen nr 522.» dels utskottets hemstäUanunder 28 bort ha följande lydelse: beträffande förbättringslån för vissalåginkomstgrupper att med bifaU till motionen nr 522 såvitt nu är ifråga som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört,» 19. beträffande inkomstgränsen för förbättringslånav fröken berg (m), herrar Wennerfors (m), () och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 32 som börjar med »Den inverkan» ochslutar med »av inkomstgränsen» bort ha följande lydelse: »Bostadsstyrelsenanförde redan i sin anslagsframställning övertygande skäl för att höjainkomstgränsen tUl . Den fortsatta levnadskostnadsutvecklingen och desärskUda ekonomiska påfrestningar som drabbar främst de äldre och låginkomstgrappernahar enUgt utskottets menmg inte kompenserats av sådana skattelättnader att deursprungliga argumenten försvs.gats. framstår en höjning avinkomstgränserna som en nödvändighet för att inte förbättringslångivningensreeUa innehåll skaU ytterligare tunnas ut. Enligt utskottets mening börinkomstgränsen höjas enligt förslaget i motionen nr 1157 och en översynav reglema göras i syfte att medge hänsynstagande till skilda individuellabehovssituationer.» dels utskottets hemstäUanunder 29 bort ha följande lydelse: beträffande inkomstgränsen för förbättringslånatt med bifall tiU motionesn nr 1157 såvitt nu är i fråga som sinmening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad anfört,» 20. beträffande högsta belopp för räntefrittstående förbättringslån av i och (båda c) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 33 som börjar med »Med hansyn» ochslutar med »» bort ha följande lydelse: »mening bör beloppsgränsen för räntefria förbättringslån höjas till15 . på de skäl som angetts i motionen nr 1154. Önskemålet att inte meddenna låneform finansiera aUtför långsiktiga ombyggnader kan anses tUlgodosettgenom i övrigt för långivningen angivna föratsättningar i fråga ombyggnadsarbetenas omfattning.» delsutskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse: beträffande högsta belopp för räntefrittstående förbättringslån att med bifall till motionen nr 1154 såvittnu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört,» 21. beträffande anslag för förbättringslån m. m. avfru i och (båda c) som - vid bifaU tiU reservationen 20 - an ser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 34 som börjar med »Med hänvisning» ochslutar med »Kungl. Maj:ts förslag» bort ha följande lydelse: »Utskottetsbedömanden av departementschefens medelsberäkning och stäUningstagandet i frågaom högsta belopp för räntefritt stående förbättringslån har föranlettutskottet att förorda att anslaget höjs med 5 mUj. dels utskottets hemställanunder 37 bort ha följande lydelse: beträffande anslag för förbättringslån m. m.att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionennr 1154 såvitt nu är i fråga tiU Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. /72 på driftbudgeten under elfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av ,» 22. beträffande ränta på amorteringspliktigatilläggslån av bäck (c), fröken (), (), fra i (c), herrar (), Åkerfeldt (c) och Ängström (fp) som anser att dels det stycke iutskottets yttrande på s. 35 som börjar med »avstyrker» ochslutar med »i frågan» bort ha följande lydelse: »Enighet torde föreUgga om atträntorna på ifrågavarande amorteringspliktiga tiUäggslån bör höjas tUl lägst imotionerna föreslagna . Då vare sig uttalanden vid tidigareriksdagsbehandling eller något Kungl. Maj:ts beslut kan anses ha betagit statenmöjligheterna tiU en sådan ränteändring tillstyrks bifaU tiU motionerna.» dels utskottets hemställanunder 38 bort ha följande lydelse: beträffande ränta på amorteringspliktigatUIäggsIån att med bifall tUl motionerna nr 521, 522 och 1157, samtligasåvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört,» 23. beträffandeanslag för markförvärvslån a.av fröken och (båda m) som anser att, dels det stycke i utskottets ytnrande på s. 36 sombörjar med »Utskottet har» och slutar med »Kungl. Maj:ts förslag» bort haföljande lydelse: »Detär enligt utskottets mening obestritt att kommunerna måste ha lånemöjligheterför vissa markförvärv. Dessa lånemöjligheter bör dock skapas i annan ordning ängenom att en fixerad lånevolym avskärs för distribution genom statiigamyndigheter utan hänsyn till den öppna kreditmarknadens flexiblakreclitaUokering. Kommunernas verkliga kreditbehov för ändamålet kan intebedömas mot bakgrand av ett syfte att skapa ett kommunalt markägarmonopol medrent konkurrenshämmande effekter. Den nuvarande samhällsekonomiska situationenger särskild tyngd åt förslagen i motionen nr 521 om att den statligalångivningen bör upphöra. En fri kreditmarknad i förening med markförsäljningarfrån kommunemas sida ger möjlighet att tillgodose för plangenomförandenerforderliga investeringsbehov. Av det anförda följer att utskottet avstyrkermotionen nr 1161.» dels utskottets hemställanunder 40 bort ha följande lydelse: beträffande anslag för markförvärvslån attriksdagen med bifall till motionen nr 521 såvitt nu är i fråga avslår Kungl.Maj;ts förslag om medelsanvisning till Lånefonden för kommunala markförvärvsamt motionen nr 1161,» b.av (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 36 som börjar med »Utskottet har» ochslutar med »Kungl. Maj;ts förslag» bort ha följande lydelse: »Motivenför en kraftig ökning av långivningen till kommunala markförvärv har ökatmycket starkt. Som framhåller i sin anslagsframställningöversteg e;fterfrågan på markförvärvslån väsentligt tillgången på lånemedel.Bostadsstyrelsen påvisar också att det krävs betydande resurser för attkommunema skall kunna förvärva fastigheter inom områden med samlad äldrebebyggelse, s. k. saneringsområden. Om kommunerna på ett tUlfredsställande sättskall kunna föra en aktiv markpolitik såväl vid nyexploatering som vidsanering av äldre bebyggelse krävs en kraftig utökning av fonden för kommunalamarkförvärv. Den starka koncentrationen av kapital och produktionsresurser hosett fåtal storbyggmästare lierade med de privata affärsbankerna måste mötas medlångt effektivare medel än för att hindra starka storfinansintressenatt öka sitt inflytande i kommunema. Den av departementschefen föreslagnautökningen av marklånefonden med blygsamma 20 milj. kr. måste anses klartotiUräcklig mot bakgrund av kommunernas svårigheter och samlade behov.Finansutskottets bedömning i betänkandet 1971: 11, att en överflyttning av endel av kommunernas utgifter tiU staten inte i och för sig kan öka detiUgängliga reala resurserna i samhället, finner utskottet missvisande.Kommunemas markförvärv finansieras i allmänhet genom lån. De privatakreditinstituten - främst affärsbankerna - använder oftakrediterbjudande tUl kommunerna för att skaffa inflytande åt privatkapitaletöver byggandet. Grundlinjen i långtidsutredningen och årets finansplan är attförtur skall ges åt industriinvesteringama. Detta kommer att ytterligare hämmakommunernas lånemöjligheter. De privata kreditinstitutens intresse attkombinera krediterbjudande med viUkor om vem som skaU bygga ökarerfarenhetsmässigt i perioder med knapp tUl-gåing på krediter för markköp ochbostadsbyggande. Staten måste ingripa på ett aktivt sätt och underlättakommunernas markförvärv och möjligheter att stå fria från privatapåtryckningar. Staten har genom beslutet att inrätta en lånefond förkommunernas långsiktiga markförvärv gjort ett klart åtagande. Utskottet har vidsin prövning funnit att detta åtagande endast kan uppfyUas genom en kraftigökning av anslaget tUl fonden för kommunala markförvärv. Långivningen bör nuutökas tUl att omfatta även mark inom saneringsområden.