bet · FU01UU2 · 1971-12-31 00:00:00 — Utskottetanser att , som tillsammans med i internationellaorganisationer kritiserat det av vissa i-länder tillämpade systemet sombeskrives i motionen 472, inte bör tillämpa samma system. Motionen 472avstyrkes därför, såvitt nu är i fråga. Fråganom främjande av sparandet i tas upp i motionen 472. Det understrykesatt kraftiga insatser kommer att erfordras när det gäller att öka sparandet iu-länderna. I SIDA:s petita uttalas att man avser att vidga medverkani biståndsarbetet med inriktning på att skapa finansiella resurser i u-ländernabl. a. genom att främja det offentiiga och privata sparandet. Motionärernaanser att SIDA bör ta kontakt med den expertis i olika spar- ochkreditinstitutioner i , vilken skulle bättre än kunna utnyttjasinom svensk biståndsverksamhet. Möjligheterna till samarbete med svenska spar-och kreditinstitutioner bör undersökas. Motionen utmynnar i hemställan attSIDA får i uppdrag att undersöka möjligheterna till svenska insatser för attfrämja sparandet i . Utskottetdelar motionärernas åsikt om vikten av åtgärder för att främja sparandet iu-länderna. Svenska biståndsinsatser har redan nu i vissa avseenden en sådaninriktning bl. a. genom att ställa teknisk expertis till förfogande, och detär att räkna med att den ytterligare kommer att betonas i de avväganden somframgent göres rörande svenska biståndsinsatser. Härvid bör liksom tidigarebeaktas de kooperativa organisationsformernas roll. Vid sidan av åtgärder föratt stimulera personligt sparande är det vidare väsentiigt att betonaskattereformers roll för att mobilisera finansiella resurser för utvecklingsåsom bl. a. sägs i FN-strategin. Motionens syfte i vad avser sparandet iu-länderna får anses vara i huvudsak tillgodosett, varför motionen avstyrkes. l.att avslår motionerna 1971:41, 1971:175 och 1971: 472 såvitt de avser det statliga garantisystemet förinvesteringar i , 2. att avslår motionen1971: 175 såvitt den avser bildandet av ett utvecklingsbolag föru-landsinvesteringar, 3. att avslår motionen1971: 472 såvitt den avser utredning av förutsättningarna för en särskild fondför förinvesteringsstudier, ett statligt svenskt utvecklingsbolag föru-landsinvesteringar och en fond för att möta kreditkonkurrens. UU 1971: 2 29 4. att avslår motionerna1971: 175 och 1971:472 i vad avser riktlinjer för samarbetet mellannäringslivet och de biståndsgivande myndigheterna, 5. att avslår motionen1971: 472 i vad avser insatser för att främja sparandet i , 6. att som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande en översyn avåtgärder för att främja industrialisering. S.Humanitärt bistånd och utbildningsstöd till befrielserörelser Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 93 av i (s), vari hemställes att riksdagenmåtte anhålla att SIDA inom ramen för sitt informationsanslag spridersakkunnig och korrekt information om svenskt humanitärt bistånd ochutbildningsbistånd till befrielserörelser, jämte därmed sammanhängande problem, delsmotionen 1971: 124 av i m. fl. (vpk), vari hemställesatt anvisar 10 milj. kr. till PAIGC, 10 milj. kr. till MPLA och 10milj. delsmotionen 1971:472 av herrar () och () i vad avser hemställanatt vad som anförts i motionen beträffande dels bilateralt svenskt stöd tillmotståndsrörelserna i södra , dels svenska initiativ till förmån förFN-insatser i samma syfte ges Kungl. Maj:t till känna (punkt 7), delsmotionen 1971: 667 av m. fl. (s), vari hemställes att börlämna stöd i form av leveranser av varor, utrustning för skolor och sjukvårdsamt transportfordon till befrielserörelsen i , delsmotionen 1971: 671 av i m. fl. (vpk), vari hemställesatt anvisar 10 milj. kr. till ' patriotiska front och 10 milj.kr. till den nationella befrielserörelsen i , delsmotionen 1971: 683 av herrar Wirmark (fp) och (), vari hemställes attriksdagen måtte uttala sig för att ge ett vidgat stöd till motståndsrörelser isödra i enlighet med vad som i motionen angives, att iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om att en plan för ett sådant vidgatstöd till motståndsrörelserna i södra framlägges till nästa års riksdagsamt att måtte uttala sin anslutning till de i motionen angivnariktiinjerna för svensk stöd till motståndsrörelser i den s. k. tredje världen. I motionen 1971: 683 föreslås att uttalarsin anslutning till de i motionen angivna riktlinjerna för svenskt stöd tillmotståndsrörelser UU 1971: 2 30 iden s. k. tredje världen. I motionen räknas upp principer som skall varavägledande för valet av motståndsrörelser som skall få svenskt stöd, för artenav och genomförande av detta stöd, för den svenska asylpolitikens tillämpningpå motståndspolitiker, för diplomatiskt agerande i syfte att stödjamotståndsrörelser och för den praxis som bör följas av svenska företag iberörda länder. Utskotteterinrar om att ett liknande motionsyrkande avstyrktes vid riksdag. utlåtande 1970:9 hänvisades till de principer som riksdagenanslutit sig till 1969 som tillräckliga för att motivera det framtida stödet. Enligtdessa principer, som återfinnes i statsutskottets utiåtande : 62,tillstyrkes humanitärt stöd och utvecklingsstöd till afrikanskabefrielserörelser med beaktande av att utformningen av svenskt statligt stöd ejkan tillåtas komma i konflikt med den folkrättsliga regeln att ej ingripa i enannan stats inre angelägenheter. En sådan konflikt behöver inte uppstå, sägs iutlåtandet, i de fall då FN entydigt tagit ställning mot förtryck av folk someftersträvar nationell frihet. Detta kan anses vara fallet beträffandeSydvästafrika, och de under överhöghet stående områdena iAfrika. Vad avser hjälp till apartheidpolitikens offer kan sådan hjälpmotiveras bl. a. med FN;s uttryckliga fördömande av den sydafrikanskaapartheidpolitiken. Isamma utlåtande påpekas att de speciella förutsättningarna för stöd åt vissabefrielserörelser i inte ger underlag för generella krav på statligastödåtgärder till rörelser och organisationer vilka betecknas som nationellaeller sociala befrielserörelser. Iutlåtandet framhålles även att statiigt humanitärt bistånd som genom Rödakorset och därmed jämförliga hjälporganisationer förmedlas till olikabefolkningsgrupper i länder, vilka befinner sig i inbördeskrig, inte synesmöta betänkligheter från folkrättslig synpunkt. Medtanke på de principer som sålunda fastställts av kan utskottet intese något skäl för att uppställa nya riktlinjer för bistånd tillbefrielserörelser i den s. k. tredje världen enligt förslaget i motionen 1971:683, som därför avstyrkes i förevarande del. Imotionen 1971:472 föreslås bl. a. att den av Kungl. Maj:t tillsattaflyktingberedningen, som bl. a. behandlar frågor om stöd till motståndsrörelser,bör utvidgas till att även inkludera representation av de demokratiskapolitiska partierna. Ettliknande motionsyrkande avslogs av riksdag. framhölli sitt utlåtande : 9 att beredningen för studiestöd och humanitärt biståndtill afrikanska flyktingar och nationella befrielserörelser fungerar på etttillfredsställande sätt. Beredningen, som förordnats enligt Kungl. Maj:tsbeslut , åligger att till SIDA ge förslag till användningen ochfördelningen av statsmedel under huvudtitel som ställtstill förfogande för hu- UU 1971: 2 31 manitärtbistånd i form av studiestöd eller humanitär hjälp för ifrågavarande ändamål. Utskottetkan inte finna att några nya argument tillkommit som motiverar en utvidgningav flyktingberedningen och avstyrker därför motionen 1971: 472 såvitt nu är ifråga. Motionen1971:472 tar även upp möjligheterna för att ta initiativ i FN till ettutvidgat internationellt program för stöd åt motståndsrörelserna i främstsödra . Utskotteterinrar om att i FN har röstat för uppmaningar till stater att gemoraliskt och materiellt stöd åt befrielserörelser, varvid från svensk sidaklargjorts att med begreppet materiellt stöd avses bistånd som ges i överensstämmelsemed och folkrättens principer. har även 1970 röstat för enresolution i vilken FN:s generalsekreterare uppmanas att i samarbete med OAUvidta alla lämpliga åtgärder för att främja bistånd på de ekonomiska, socialaoch humanitära områdena från regeringar, organisationer och individer till detförtryckta sydafrikanska folkets nationella rörelse i dess legitima kamp motapartheid. har 1970 i debatten i FN framfört olika förslag i dettasammanhang, däribland tanken på en kartläggning dels av behovet av materielltstöd till offren för de vita minoritetsregimernas politik, dels av de kanalersom är tillgängliga för dem som önskar lämna sådant stöd i enlighet medFN-organens relevanta resolutioner. Sverigeär redan nu en av de allra största bidragsgivarna till FN:s båda hjälpprogramavseende södra , nämligen förvaltningsfonden för apartheidpolitikensoffer och utbildningsprogrammet för södra . Utskottetdelar bedömningen att det vore önskvärt att ökat stöd ges i FN:s regi åtifrågavarande hjälpbehövande befolkningsgrupper och åt befrielserörelserna.Sverige bör även aktivt stödja förslag härom och därest så befinneslämpligt ta egna initiativ. Denna fråga synes också vara föremål förkontinuerligt samråd inom den afrikanska enhetsorganisationen (OAU). Medhänvisning till de ställningstaganden och de initiativ som sålunda iolika sammanhang tar i FN i de berörda frågorna finner utskottet inte anledningatt bifalla hemställan i motionen 1971: 472 avseende svenska initiativ i FN somdärför avstyrkes. Motionen1971: 93 behandlar behovet av information om det svenska humanitära biståndetoch utvecklingsstödet till vissa befrielserörelser. Det framhålles att i denoffentliga debatten synes förekomma betydande oklarhet om innebörden av detsvenska biståndet. På sina håll hyser man verklighetsfrämmande föreställningarom möjligheterna att kanalisera en mera avsevärd del av det totala svenskau-landsbiståndet till dessa speciella ändamål. Själva begreppet"befrielserörelse" ges ibland en otydlig och missvisande innebörd. Defolkrättsliga problem som kan UU 1971: 2 32 uppståi samband med bistånd av denna art ägnas ofta ringa uppmärksamhet. Motionärenpåpekar att det även förekommer insinuanta framställningar om den reellainnebörden av det svenska biståndet. Motionen utmynnar i en hemställan attSIDA sprider sakkunnig och korrekt information om detta bistånd och därmedsammanhängande problem. Utskottethar erfarit att det nu pågår arbete inom SIDA för att inom ramen förinformationsverksamheten lämna mera ingående upplysningar om ifrågavarandebiståndsverksamhet och om problem och utvecklingslinjer som är förknippadehärmed. Motionens syfte torde därmed vara tillgodosett varför den avstyrkes. Iflera motioner framföres förslag om ökning av det svenska humanitära biståndetoch utbildningsstödet till befrielserörelser. Motionen 1971: 472 pläderarsålunda för en kraftig ökning av stödet till motståndsrörelserna i detkolonialt administrerade . I motionen 1971: 683 föreslås vidgat biståndtill motståndsrörelserna i södra samt att en plan för ett sådant vidgatstöd framlägges vid nästa års riksdag. I motionen 1971: 124 hemställes attriksdagen anvisar 10 milj. kr. till PAIGC, 10 milj. kr. till MPLA och 10 milj.kr. I motionen 1971: 667 pläderas för stöd i form av leveranserav varor, utrustning för skolor och sjukhus samt transportfordon tillbefrielserörelsen . I motionen 1971: 671 hemställes att anvisar10 milj. kr. till ' patriotiska front och 10 milj. kr. till den nationellabefrielserörelsen i . 1970års riksdag uttalade (UU 1970: 9) i anledning av motioner om vidgat stöd tillmotståndsrörelser att det bör vara möjligt att inom ramen för det svenskautvecklingsbiståndet ägna stor uppmärksamhet åt bistånd till nationellabefrielserörelser i enlighet med de av 1968 fastslagna principerna. Utskottetanser att det bör vara möjligt att på samma sätt öka det bistånd som förmedlasgenom Röda korset och därmed jämförliga hjälporganisationer tillbefolkningsgrupper i krigsdrabbade områden. I fråga om humanitär hjälp till dekrigsdrabbade folken i olika delar av förutsätter utskottet att Kungl.Maj:t följer utvecklingen med största uppmärksamhet och är beredd att prövamöjligheten att ytterligare bistå dessa folk. Avstatsverkspropositionen framgår att en väsentlig ökning beräknats för stödet åtflyktingar från södra , till befrielserörelser och till offer förrasdiskrimineringspolitiken. Enligtvad utskottet erfarit har till rörelsen för och Cap Verdeöarnassjälvständighet (PAIGC) utgått humanitärt stöd till ett värde av 1 milj. kr.,bestående av sjukvårdsutrustning, undervisningsmateriel och vissa civilakonsumtionsvaror såsom livsmedel och textilier m. m. samt två transportbilar.Ytterligare leveranser till ett värde av . Sedan fleraår har svenska bidrag länmats till UU 1971: 2 33 MojambiqueInstitute som är den civila grenen av ().1971 beräknas FRELIMO få humanitärt stöd till ett värde av . ochfolkrörelsen för befrielse (MPLA) till ett värde av . Stödetkommer att utgå i form av leveranser i första hand av sjukvårdsmateriel,undervisningsmateriel och vissa civila konsumtionsvaror. Från nationalfrontenför befrielse (FNLA) föreligger inte någon formell framställning, menbehovslistor har överlämnats till SIDA. Kungl.Maj:t och biståndsmyndigheten bedömer inkomna ansökningar i enlighet med de avriksdagen uppdragna riktlinjerna för denna form av humanitärt bistånd och underhänsynstagande till de huvudprinciper som vägleder den svenskautrikespolitiken. För genomförandet av de projekt som sålunda kanstödja kommer, liksom , medel att kunna påräknas inom anslagen tillutvecklingsbistånd. Detväsentliga syftet med motionerna 1971: 472 och 1971: 683 i vad avser stöd tillvissa befrielserörelser i samt motionerna 1971: 124, 1971: 667 och 1971:671 synes tillgodosett, varför de avstyrkes, motionerna 1971: 472 och 1971:683 såvitt nu är i fråga. Utskottetåterkommer i samband med medelsanvisningen under punkten 13 (Bilateraltutvecklingssamarbete) till hemställan angående motionerna 124 och 671. 1. att avslår motionen1971: 93, 2. att beträffande stödtill motståndsrörelser i tredje världen avslår motionen 1971: 472 såvitt nu äri fråga samt motionerna 1971: 667 och 1971: 683. 6.Övriga frågor rörande de svenska biståndsinsatsernas ämnesinriktning Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 175 av m. fl. (m) i vad avser hemställan att denaviserade utredningen om u-landsforskningen måtte tillsättas samt att idirektiven därvid beaktas vad som i denna motion anföres (punkt 4), delsmotionen 1971: 472 av herrar () och () i vad avser hemställanatt vad som i motionen anföres beträffande hänsynen till miljövårdsaspekter närdet gäller utvecklingsarbete i ges Kungl. Maj:t till känna (punkt10) samt att vad som i motionen anföres beträffande de framtida insatserna påfamiljeplaneringens område ges Kungl. Maj:t till känna (punkt 11), dels motionen 1971: 666 avfröken i (c), vari UU 1971: 2 34 hemställesatt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att SIDA ges i uppdrag atti sin fortsatta biståndsverksamhet beakta den betydelse det uppenbarligen harför ett lands utveckling att kvinnor och män gemensamt tar ansvaret förproduktion och samhällsutveckling och att med hänsyn härtill se till att kvinnoutbildningingår som en integrerad del i de svenska biståndsprojekten, delsmotionen 1971: 669 av m. fl. (m, s, c, fp), vari hemställes attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att Kungl. Maj:tuppdrager åt SIDA att vidtaga åtgärder avseende forskning och försök isyfte att inom ramen för den statliga biståndsverksamheten väsentligt ökaSveriges livsmedelshjälp till i form av fiskprodukter, delsmotionen 1971: 677 av m. fl. (m, c, fp), vari hemställes attriksdagen hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om utredning och förslag åsyftandehjälp till utvecklingsländer och katastrofdrab-bade områden i form avsvensktillverkade monteringsfärdiga elementhus, delsmotionen 1971: 681 av herrar () och i (fp), variföreslås att hos Kungl. Maj:t hemställer att SIDA får i uppdrag attplanera för vidgade insatser på nutritionens område i u-ländema. I motionen 472 yrkas att familjeplanering underlång tid framöver bör vara ett huvudelement i den svenska biståndspolitiken. Iinternationella organisationer bör i ökad utsträckning plädera förökad familjeplanering även i länder som inte är tätbefolkade och på allt sättopinionsmässigt stödja sådana insatser. Motionärerna framhåller också att inteminst i med dess ovanligt snabba befolkningsökning och med deproblem i familjeplaneringshänseende som den katolska kyrkan ibland skapar ärinsatser angelägna. Det finns anledning för SIDA att särskilt observera ochvara beredd att stödja familjeplaneringsinsatser där. I motionen föreslåsockså en ökad satsning på forskning. Istatsverkspropositionen framhålles att den ökade kapaciteten för insatser påfamiljeplaneringens område inom de internationella organisationerna både demellanstatliga och de privata gör det möjligt såväl att öka de svenskabidragen till dessa som att koncentrera de direkta svenska insatserna till ettmer begränsat antal länder. Statsverkspropositionen understryker den särskildabetydelse som forskningen har för fortsatta framsteg på detta område. Detframgår att deltar aktivt i forskningen bl. a. genom den verksamhet sombedrivs vid det av () i samverkan med svenskamyndigheter inrättade centrum vid UU 1971: 2 35 instituteti för forskning och utbildning inom den mänskliga fortplantningen.Sverige finansierar även en av WHO utförd kartläggning av den internationellaforskningen på familjeplaneringsområdet. Enligt1968 års långtidsplan för det svenska utvecklingsbiståndet gäller principen ombiståndets länderkoncentration inte för insatser på familjeplaneringens område.Statsutskottet uttalade i sitt utlåtande : 128 att det är av särskildbetydelse att biståndet på detta område inte är begränsat till vissa länder, ivarje fall så länge något effektivt koordinerat och välrustat internationelltbiståndsprogram inte förverkligats. I statsutskottets utlåtande : 82anfördes bl. a. att uttalat sig för den starkasatsning på familjeplaneringen som sker inom den svenska biståndsverksamheten.Den utvidgning av programmet som skedde till flera länder i Latinamerikafann utskottet tillfredsställande. Ingen ändring har föreslagits av de principer som sålundafastställt. Utskottetnoterar med tillfredsställelse att det pågår och planeras en betydande svensksatsning på familjeplanering. Det har skett en internationellförändring i positiv riktning med avseende på inställningen tillfamiljeplanering, markerad bl. a. genom tillkomsten av FN:s fond förbefolkningsfrågor (UNFPA). har ett fortlöpande nära samarbete med dettaorgan liksom med den icke-statliga, internationellafamiljeplaneringsorganisationen () på grandval av ställning som en av verksamhetenshuvudfinansiärer. Även inom Världsbanksgrappen börjar intresset nu inriktas påfamiljeplaneringens område. Ökade insatser genom dessa internationellaorganisationer kan, som Kungl. Maj:t framhåller, föranleda en visskoncentration av de direkta svenska insatserna. Dedirekta utgifterna för bistånd på familjeplaneringens område beräknas stigafrån cirka 26 milj. kr. /70 till omkring 60 milj. kr. budgetåret1971/72. Syftetmed yrkandet i motionen 472 torde sålunda vara tillgodosett, varför motionenavstyrkes. Imotionen 175 hävdas att om gjort en vägledande insats inom delar avutvecklingsbiståndet, så finns det också fält där vi släpar efter. Antalet forskare som arbetar med utveckUngsprogram ärotillräckligt. Utvecklingsforskningen bör mål-inriktas på huvudområden:livsmedelsproduktion, utbildningsmetodik, sysselsättning, miljövårdandeåtgärder m. m. samt metoder för resultat-värdering. riksdag underströkbetydelsen av u-landsforskning. Den av begärda utredningen bör arbetaskyndsamt och komma med förslag om hur vårt u-landsbistånd i störreutsträckning skall kunna inriktas på forskning och högre utbildning iu-landsproblemen. Därvid bör tanken på ett internationellt universitet föru-landsforskning UU 1971: 2 36 ochu-landsutbildning i vårt land prövas. I motionen hemställes, såvitt nu är ifråga, att den aviserade utredningen om u-landsforskningen måtte tillsättassamt att i direktiven därvid beaktas vad som i motionen anföres. Utskottethar erfarit att den av begärda utredningen kommer att tillsättasinom kort. Redan nu stöder u-landsorienterad forskning på olikaområden, bl. a. familjeplanering, jordbrak, skogsbruk och nutrition. Forskningensker delvis i anslutning till svenska biståndsprojekt i olika länder. Sverigehar givit sitt stöd till planernii på att i samarbete med ,UNDP och FAO upprätta en konsultativ grapp för fortsatt forskning beträffandeanvändningen av nya utsäden. SIDA har utlyst stipendier förforskning om social utveckling i . För detta ändamål har innevarandebudgetår anslagits . Stöd ges även till försocial utveckling. För att diskutera olika problem inom u-landsforskningen harupprättats en samrådsgrupp med företrädare för , styrelsen för tekniskutveckling, de naturvetenskapUga och medicinska forskningsråden samtRiksbanksfonden och forskningsberedningen. Förslagom ett internationellt universitet utreds av expertgrapper somtillsatts av FN och . Syftetmed motionen 1971: 175 i vad avser utredningen om u-landsforskningen tordevara i huvudsak tillgodosett, varför motionen avstyrkes. Imotionen 681 framhålles betydelsen av åtgärder mot under- och felnäring somstora delar av jordens befolkning lider av. har redan genomförtinsatser på detta område. Tillgången på svensk expertis är god och enytterligare ökning av nutritionsverksamheten ter sig angelägen. Åtgärder föratt främja deltagande av svensk livsmedelsindustri, särskilt i vad avserproduktion av billiga, proteinrika barnmatsprodukter, bör också övervägas.Motionen utmynnar i en hemställan att SIDA får i uppdrag att planera förvidgade insatser på nutritionens område. Utskotteterinrar om att de svenska biståndsinsatserna redan nu är inriktade på detområde som motionen behandlar. Detta gäller såväl den multilaterala som denbilaterala hjälpverksamheten. Nutritions-insatser stöds inom ramen för Sverigesbidrag till och världslivsmedelsprogrammet samt genom Sverigesmedverkan i en av FAO, och uppsatt rådgivande grapp förproteinfrågor. har engagerat sig i direkta nutritionsinsatser iEtiopien och . Insatser planeras i och på . Svensktbistånd för att förbättra kreatursstammen bidrar på till att höjakött- och mjölkproduktionen och därmed till att öka tillgången på proteinrikalivsmedel. Möjligheterna attrekrytera personal för biståndsinsatser på nutritio- UU 1971: 2 37 nensområde kommer alt öka som följd av tillkomsten av den nya avdelningen förnäringslära vid . Utskottetförutsätter att insatserna på detta område också fortsättningsvis successivtbyggs ut. Syftet med motionen 1971: 681 får anses vara tillgodosett, varförmotionen avstyrkes. Imotionen 669 framhålles att det torde vara angeläget att skapa utrymme för enväsentligt ökad livsmedelshjälp i form av fiskprodukter, vilka är en källa tillprisbilligt och högvärdigt protein. En sådan hjälp skulle också vara till nyttaför den hårt trängda svenska fiskerinäringen. Motionärerna föreslår att SIDAsnarast bör vidtaga åtgärder avseende forskning och försök i syfte att ökalivsmedelshjälpen till i form av fiskprodukter. Utskottethar erfarit att en stor del av de svenska bidragen till världslivsmedelsprogrammetunder /72 totalt ca 21 milj. kr. sannolikt torde komma attutnyttjas för inköp av fiskkonserver i . Den slutiiga fördelningenmellan fiskkonserver och andra livsmedelsprodukter kommer att bero påvärldslivsmedelsprogrammets önskemål och på tillgången av fisk. Syftetmed motionen 669 synes i huvudsak vara tillgodosett, varför den avstyrkes. Imotionen 666 hemställes att SIDA ges i uppdrag att i biståndsverksamhetenbeakta betydelsen för ett lands utveckling av att kvinnor och män gemensamt taransvar för produktion och samhällsutveckling. SIDA bör se till attkvinnoutbildning ingår som en integrerad del i de svenska biståndsprojekten. Utskottetfinner att motionen behandlar ett angeläget ämne och att dess förslag ligger ilinje med det svenska utvecklingsbiståndets inriktning. De utbildningsprojektsom stöder är öppna för kvinnor.