bet · FU01FiU39 · 1971-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1971 FiU 1971: 39 Finansutskottetsbetänkande i anledning av motioner om ett system för välfärdsbedömningar samtmätmetoderna för prissättning av vissa samhällsfaktorer i regionalpolitisktsyfte. I motionen 1971:230 av m.fl. (c)hemställs att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t måtte hemstäUa omtillsättande av en parlamentarisk utredning i syfte att utveckla ett system förvälfärdsbedömningar i enlighet med vad i motionen anförts. Imotionen 1971: 296 av m. fl. (fp) hemställs med hänvisning tillmotiveringen i motionen 1971: 446 att i skrivelse tiU Kungl. Maj:tbegär att medel anslås för forskning i syfte att utveckla mätmetoder sommöjliggör en prissättning av samhällsfaktorer som saknar pris ochdärigenom skapa möjligheter till korrektare samhällsekonomiskt underlag församhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken. Utskottet har inhämtat yttrande över motionernafrån , , låginkomstutredningen,i (LO), (),akademikers centralorganisation () samt (). () anför att det sedanår 1969 har pågått visst utredningsarbete vid verket rörandeinformationsbehovet och tekniska samt ekonomiska förutsättningar för den typav statistikproduktion som efterlyses i motionen angående välfärdsbedömningar.I petita /71 respektive 1971/72 har verket framlagt förslag om ett fördjupatutredningsarbete rörande ett systematiskt och integrerat välfärds-statistisktredovisningssystem samt föreslagit vissa konkreta undersökningar som skulleutgöra centrala inslag i ett sådant system. Förslaget i anslagsäskandena avsågbl. a. levnadsnivåundersökningar, s. k. tidsbud-getundersökningar samtundersökningar av inkomstfördelningen efter transfereringar. Anslag för dennaverksamhet har emeUertid icke erhål-Uts. Verket har sedermera ytterligarepenetrerat problematiken och avser att i petita /73 ånyo begära medelför att påbörja uppbyggnaden av ett sådant välfärdsstatistisktredovisningssystem. Verket anser att en systematisk och integreradstatistikproduktion av nämnda slag är mycket angeliigen. Låginkomstutredningenhar presenterat ett första undersökningsmaterial av denna typ. De tekniskaerfarenheterna av detta arbete visar att en sådan statistikproduktion ärmöjlig att i princip genomföra på flera områden, menar verket. Resultaten ochdet mottagande dessa har fått visar att denna typ av statistikproduktion tordefå stark efterfrågan. Inriktningen av SCB:s utredningsarbete har, tills vidarevarit att följa upp de tankegångar som låg bakom låginkomstutredningensundersökningar. Målsättningen skulle - i vart fall på kort sikt - vara att ikonkreta termer redovisa både ekonomiska och ickeekonomiska förhållanden somär relevanta för människornas välfärd. Redovisningen skuUe således medindividen eUer hushållet som statistisk enhet beskriva sådana faktorer somuppväxtförhållanden, utbildning, inkomst, förmögenhet, försöijningsbörda,arbetsförhållanden, tidsanvändning, bostadsförhåUanden, kostvanor, fritid,medmänskliga kontakter samt hälsa. För var och en av sådanavälfärdskomponenter skulle ett antal indikatorer, dvs. statistiska mått, kunnaväljas och redovisas för olika grupper i samhället. SCB har emeUertid förnärvarande ej några planer på att söka kombinera ekonomiska medicke-ekono-miska indikatorer till ett sammanfattande välfärdsmått. Verket anseratt objektiva och eljest meningsfulla principer för en sådan sammanvägning, t.ex. genom prissättning eller på annat sätt, icke föreligger. k. tidsbudgetundeirsökningar skuUe individernas eller hushållsmedlemmarnastidsanvändning för olika aktiviteter t. ex. arbetsresor, inköpsresor, arbete,olika fritidsaktiviteter etc. kunna belysas, anförs vidare i yttrandet. SCBanser att sådana undersökningar är mycket väsentliga i välfärdsanalytiska sammanhangoch av stort intresse t. ex. vid regionalplaneringen. De skulle även kunnaanvändas som underlag för eventueUa kalkyler över korttidsarbetets omfattning -avsaknaden av sådana kalkyler i nationalräkenskaperna har varit en av debrister som framhåUits i debatten om bruttonationalprodukten som mått påekonomisk välfärd. Detbör enligt verket påpekas att uppbyggnaden av ett sådant välfärdsstatistisktredovisningssystem kommer att sträcka sig över en för-håUandevis långtidsperiod. Det är därför och med hänsyn tiU det stora informationsbehovetangeläget att en mera gmndläggande datainsamling och redovisning kommertUl stånd. SCB avser att i petita /73 föreslå att en nylevnadsnivåundersökning skall genomföras . Då har förflutitsedan den senaste levnadsnivåundersökningen, och detta är en tillräckligt långtid för att väsentliga förändringar kan ha inträffat. Verket anser vidare attregelbundna undersökningar av inkomstfördelningen efter transfereringar ochtidsbudget-undersökningar bör genomföras. Genomförande av vissa sådana undersökningarberäknas också komma att föreslås i verkets anslagsframställning /73.Även om den konkreta planeringen av dessa projektskulle kunna inledas , kan resultaten dock tidigast blitiUgängliga . Ifråga om motionen 296 angående medel för forskning i syfte att utvecklamätmetoder som möjliggör en prissättning av samhällsfaktorer som saknarpris och därigenom skapa möjligheter tiU korrektare samhällsekonomiskt underlagför samhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken anför SCB, att sådanakalkyler skulle kunna ligga som underlag för bedömningar av vilka skuggpriser(taxor och avgifter) som skulle erfordras för att den företagsekonomiskakalkyleringen skulle närmas till den önskade samhällsekonomiska. SCBanser sig ej ha anledning att ta stäUning till huruvida en sådan styrning viakostnads- och prisbildningsmekanismen är den mest lämpUga metoden men utgårfrån att den kan utgöra ett av alternativen som kan behöva övervägas. SCBhar ansvaret för nationalräkenskaperna, som på nationell nivå belysersamhällets produktion och investeringar inom olika näringsgrenar, inkomsteroch vinster för olika sektorer samt olika slag av utgifter församhällsekonomin. Det kan vara önskvärt att bygga ut nationalräkenskaperna medregionala redovisningar, som i viss mån skulle kunna vara användbara för de häraktuella problemställningarna. anser emellertid ej att det kalkylunderlagsom motionärerna torde avse; effektivast bör eller kan tillgodoses genom attkomplettera nationalräken skaperna med kalkyler över ej prissattasamhällsfaktorer. Det torde ii StäUet vara frågan om att framställa ett för regionalpolitikoch miljövårdsbeslut specieUt tillrättalagt dataunderlag. Meddenna utgångspunkt pekar SCB på några av de problem som; förefaUer mestväsentliga att penetrera. Denföretagsekonomiska kalkylering som man har anledning att. räkna med vid företagens nyetablerings- eller omlokaliseringsbeslut torde i allmänhet ej avspegla de direkta samhällsekonomiska följdinvestering- arna (i form av väg- och gatubyggnader, järnvägar, avloppsrening, el kraft etc.) annat än i den ringa utsträckning dessa avspeglas i olikheter i det kommunala skattetrycket eUer i olika slag av anslutningsavgifter- inom skilda områden. EjheUer beaktas att en utflsttning från en viss region kan medföra, attsamhälleligt kapital kan behöva avskrivas snabbare än som annars, variterforderligt. Som ett underlag för en samhällsekonomisk kostnads-kalkyleringerfordras en återkommande kartläggning av investeringsverksamheten,kapacitetsläget och utbyggnadsbehoven när det gäller samhällskapital ochdirekta följdinvesteringar inom olika, måhända snävt avgränsade regioner. Meddetta som underlag skuUe man möjligen kunna kalkylera amorterings- ochförräntningsbehov för olika relevanta följdinvesteringar och därefter genomlämplig avgiftssättning söka influera företagskalkylerna. Nyetableringar ochomlokaUseringar medför också indirekta följd- uivesteringar,i form av bostäder, servicecentra, skolor och sjukhus för den personal somberöres av en omflyttning. Önskvärdheten av att också de indirektaföljdinvesteringarna skulle bringas att inverka på företagskalkylerna måstenoga övervägiis. Sannolikt är en statistisk kartläggning motsvarande den somnämnts för de direkta följdinvesteringarna värde-fuU. 3.Bland samhäUsfaktorer som saknar pris och därför ej kommer tUl uttryck iföretagens investerings- eller produktionskalkyler torde miljöförhållandena -i form av utnyttjande av knappa miljöresurser - vara de viktigaste. Medutnyttjande av knappa miljöresurser avses främst förmånen av att kunna företaimmissioner och utsläpp av produktionsavfall, i form av stoft, rökgaser,kemikalier och buller. Inom vissa regioner och för många typer eller mängder avimmissioner kan miljön assimilera avfall etc. utan olägenhet och utan att tavaraktig skada, dvs. miljöresurserna är ej knappa, och så till vida ärnoUpriset det samhällsekonomiskt sett riktiga. Inom andra regioner och förandra typer eller mängder av avfall vållas emellertid miljöskador, och ettnollpris är därför inoptimalt. Även här anser SCB att forskning och statistiskkartläggning är erforderlig. SCBerinrar i sammanhanget om den utrednings- och koordineringsverksamhet sompågår inom för regional utredningsverksamhet (ERU). Ett avgruppens projekt gäller sålunda produktionskostnaderna i skilda regioner ochberör både samhällsekonomiska och företagsekonomiska kostnader och intäkterbl. a. med syftet att ge underlag för framtida samhäUsekonomiska kalkyler vidlokalisering. Ett annat projekt gäUer hushållens levnadsvillkor i olikaregioner. (Kl) anför att nuvarandeBNP-beräkningar är värdefuUa främst som underlag för den löpandekonjunkturbedömningen och den ekonomiska politiken. Institutet anser det därförvara av största vikt att den utbyggnad av statistiken som blir nödvändig medhänsyn tiU välfärdsaspekterna inte kommer att ske på bekostnad av förbättringarav den nuvarande ekonomiska korttidsstatistiken. Institutet framhåUer isammanhanget att en kvaUtativ förbättring och en snabbare bearbetning av denbefintliga nationalräkenskapsstatistiken avsevärt skulle förbättramöjligheterna för en säkrare konjunkturbedömning och därmed göra det möjligtatt anpassa konjunkturpolitiska åtgärder bättre i tiden. Det leder i sin turtiU bättre resursallokering och därmed högre välfärd på såväl kort som långsikt. Klanför vidare att en av FN:s generalsekreterare och () gemensamt tillsatt exportgrupp i en rapport, kallad, föreslår en rad välfärdskomponenter med vars hjälp ett landslevnadsnivå kan beskrivas. Komponenternaföreslås bli belysta med hjälp av olika sociala indikatorer. Gruppenkonstaterar emellertid att endast de fem första komponenterna kan beskrivasmed enkla statistiska mått. För de övriga komponenterna anses de nationellasärdragen, de klimatologiska, geografiska och kulturhistoriskaförutsättningarna vara alltför skiftande för att några lämpliga indikatorerskulle kunna anges. Innehålleti begreppet välfärd förändras också över tiden. Det framgår inte minst genomatt rapporten, som är mycket grundlig och på många punkter mycket klargörande,praktiskt taget helt utelämnar mil-jövårdsfrågorna. Institutetkonstaterar att de av expertgruppen föreslagna indikatorerna således inte ärtillräckliga för att mäta välfärden i utvecklade industristater. Genom attvidga innehållet i de ovan uppräknade komponenterna och utöka antaletindikatorer skulle det vara möjligt att skapa ett bredare underlag för beslutpå olika nivåer än vad den nuvarande nationalräkenskapsstatistiken medger.Resultaten av den kartläggning av svenska folkets levnadsförhållanden, somutförts av låginkomstutredningen, torde kunna användas som utgångspunkt för ensådan utvidgning. I låginkomstutredningens kartläggning av välfärden ingårnämligen praktiskt taget samtUga de uppräknade komponenterna. Ifråga om motionsyrkandet anför att det dock knappast ärkonstmerandet av ett generellt system för välfärdsberäkningar som förespeglarmotionärerna. Kravet är mera begränsat så tiU vida att man främst efterlyserkalkyler över vissa negativa välfärdskomponenter. Det positiva värdet av attha tiUgång tiU exempelvis våra sjöar och vattendrag skaU ej beräknas utanendast det negativa värdet av att en del sjöar förstörts av industriutsläpp o.d. Sådana kalkyler är helt visst av stort intresse om de kan göras på ettmeningsfullt sätt och tiU rimliga kostnader. Den ekonomiska tillväxten haringet värde i sig, utan det värdefuUa ligger i att resursökningen kan användassom medel för att uppfylla mål som anses angelägna. Den ökade produktionen kan,men behöver nödvändigtvis inte, ha vissa negativa följdverkningar. Det ärdärför rimligt att en del av tUlväxten används för att eliminera dessanackdelar. Kostnaderna för detta, t. ex. för att avlägsna eventuella luft-ochvattenföroreningar, skuUe kunna inkluderas i BNP-beräkningarna För att kunna kartlägga omfattningen och mätaförändringstakten av mUjöförstöringen synes det vara nödvändigt att som ettförsta steg upprätta ett system av fasta mätstationer i landet för kontinuerligmätning av markförstörelse, luft- och vattenföroreningar. Man skuUe härigenomkunna få en uppfattning om vilka värden som förstörs och kostnaderna för attåterställa miljön i ursprungligt skick. Fördelningsaspekternapå välfärden låter sig enligt Kl emeUertid svårligen belysas med hjälp avnuvarande nationalräkenskapsstatistik eller med de metoder som föreslagitsovan. De nationella aggregaten speglar inte fördelningen mellan individer,grupper eller regioner. De kan därför ge en missvisande bild av välfärden.Begrepp som exempelvis hushållens disponibla inkomster samt privat ochoffentlig konsumtion säger mycket litet om enskilda individers välfärd. Fördetta krävs en omfattande kartläggning av individernas inkomster, konsumtion(såväl privat som offentlig) och sparande. Någon löpande uppföljning av dessavariabler görs inte i , men några undersökningar avseendeenstaka år har gjorts. Som exempel härpå nämner Klhushålls-budgetundersökningen 1958 och 1969, sparundersökningarna 1957 och 1958samt låginkomstutredningen. Påsamma sätt som individei- och företag har svårigheter att värdera vissacentrala komponenter i välfärden som t. ex. fritid, trygghet, arbetsförhåUanden,goodwill osv. är det svårt att kvantifiera dessa begrepp på nationell nivå.Flera amerikanska försök har emellertid gjorts för att utforska individernasprioriteringar av olika välfärdskomponenter. I stället för att användaekonomiska variabler som mått pä välfärd har i dessa försök intervjupersonersubjektivt fått gradera eller rangordna sina relationer till samhället som t.ex. social välfärd, ekonomiskt välstånd, miljöstandard, inflytande översamhället osv. Syftet är att på så vis få fram något slags Uvskvalitetsindex.Mättekniken innehåller en del tvivelaktiga element, som gör att värdet av denkan ifrågasättas. Institutet förordar i stäUet en utvidgadundersökningsverksamhet för att kartlägga individernas sociala förhållanden avden typ som utförts av låginkomstutredningen, hushållsbudgetundersökningarnaosv. Den kvalitativa utvärderingen av det kvantitativa statistikunderlagetmåste likväl i sista hand tillkomma de politiska organen, slutar institutetsitt yttrande. anser att motionen formulerarett perspektiv som ligger helt i linje med utredningens arbete. Som underlag förutskottets överväganden har utredningen bifogat en översikt över låginkomstutredningensundersökningsplan. I denna anförs bl. a. att nationalinkomststatistikennaturligtvis är behäftad med synnerligen allvarliga brister om dessredovisningar skall läggas till grund för bedömningar av välfärdsutvecklingen.Denna anger endast förändringen på makronivå i den del av den ekonomiskaverksamheten som organiseras via mark- nadsmekanismeroch avspeglar endast ofullständigt effekterna av den samhälleligavälfärdspolitiken. TiU grund för välfärdsbedömningar på mikronivå brukar istäUet löne- och inkomststatistiken användas. Det primära syftet med dennastatistik är att ge underlag vid beskattningen av individer, vilket präglar ochbegränsar redovisningen och användbarheten hos detta material. Denna statistikkan inte användas i ett fackligt-poUtiskt perspektiv, där man är intresserad avhur mycket olika individer får i betalning för olika mängd och typer avarbetsinsatser på marknaden. Inte heller kan den användas i ettsocialpolitiskt perspektiv, där man är intresserad av bl. a. hur mångaindivider som har så låga inkomster att de inte kan få de grundläggandekonsumtionsbehoven tUlgodo-sedda på en dräglig nivå. Sålunda ingår endastinkomsttagare i redovisningen, vUket lämnar av befolkningenutanför. Denförsta undersökningen, Svenska folkets inkomster (SOU 1970: 34), som gjordes ifebruari 1967 och avser inkomstförhållandena , syftar till attmodifiera det skattepolitiska inkomstbegrepp som används i den officiellainkomststatistiken i riktning mot ett fackligt-politiskt relevant perspektiv. Denandra undersökningen, Den svenska köpkraftsfördelningen (SOU 1971:39),syftar tUl att modifiera det skattepoUtiska inkomstbegreppet i riktning motett socialpolitiskt relevant perspektiv och är en kartläggning av köpkraftensfördelning, dvs. inkomsten efter skatt och med tillägg av de socialatransfereringarna. Metodproblemen är svårartade då en fundamental utgångspunkthar varit, att undersökningen skall vara empirisk, dvs. inte baseras påteoretiska beräkningar utan på vad individerna faktiskt betalat i skatt och vadde faktiskt fått i sociala bidrag. BakgrundentUl den tredje undersökningen är att utredningen i linje med sina direktiv och- kan man säga - i linje med det perspektiv som framkommer i motion nr 230,ville komma längre i kartläggningen av välfärden i än vad enkartläggning av konsumtionsmöjligheternas fördelning kan ge. Man ville, enkeltuttryckt, ha en bild av hur svenska folket har det. Mera tekniskt uttrycktville man få tiU stånd en mätning av välfärdens fördelning i reala termer itUlägg till de monetära, som man arbetat med i de två första undersöknmgarna.Avsikten är dock inte att de reala välfärdsmåtten skall ersätta de monetärautan att de skall komplettera de monetära måtten. Undersökningen tar sinutgångspunkt i den internationella expertlitteraturens levnadsnivåbegrepp ochsöker konstruera statistiska indikatorer med vars hjälp följande nio välfärdskomponenterkan belysas: De resonemang, som förts vid uppläggningen avlevnadsnivåundersökningen och vid valet av välfärdskomponenter redovisas i Omlevnadsnivåundersökningen, som innehåUer utkast till kapitel I och 2 i ettbetänkande om Svenska folkets levnadsförhållanden. Detmycket omfattande tredje undersökningssteget omfattar sexton planeraderapporter. beräknades samtliga rapporter från projektet varatUlgängliga för aUmänheten i tryckt eller stencilerat skick. LO åberopar i fråga om kravet i motionen 230 attorganisationen i sitt remissvar långtidsutrednings huvudrapportredan tagit ställning för behovet av att utveckla ett vidare system av välfärdsmåttän de nu tUlgängliga. LO anser det också vara lämpligt att låta det tilltänktautrednings- och metodutvecklingsarbetet ledas av parlamentariker. Därigenomskulle en bättre anknytning till behov av att kunna styrautformningen av underlaget för samhällsplaneringen skapas. Denna utredning börockså behandla möjligheterna att i större utsträckning låta ekonomiska beslutav olika slag styras av samhällsekonomiska kalkyler i enlighet med vad somföreslås i motion 296 liksom frågan hur dessa kalkyler och de olikavälfärdsmått och politiska stäUningstagande de föranleder skaU kunna byggas ini prognos- och planeringsarbetet. () åberopar isitt yttrande motionernas konstaterande att nationalinkomststatistiken i sinnuvarande utformning inte iiUtluderar en mängd olika faktorer, t. ex.miljöförhållanden, vilka för de enskilda individerna har stor betydelse. Detundandrar sig föreningens bedömande huruvida det är detta förhåUande som letttUl att det - såsom motionärerna antyder - alltför ofta fattats beslut sommedfört att kvalitativa värden fått stå tillbaka för krav på ekonomisktiUväxt. Klart är i varje faU, menar SAF, att beslutssituationen åtminstoneskenbart skulle förenklas i de fall även kvalitativa faktorer kunde mätas ikvantitativa ekonomiska termer. Svårighetenär emellertid att åsätta de kvalitativa faktorerna »riktiga» ekonomiska värden,sägs det i yttrandet. Uppfattningen om hur man skaU värdera t. ex. ökad fritid,större valfrihet, bättre natur varierar sannolikt kraftigt mellan olikaindivider och mellan olika beslutssituationer. Prissättningen av denna, typ avfaktorer skuUe därigenom komma attinrymma så betydande subjektiva inslag att det ingalunda är givet att de beslutsom fattas på basis av ett sådant underlag skulle leda tUl i någon mening högretotal välfärd än ett beslut som baseras på sedvanligt ekonomiskt underlag menvid vilket hänsyn tas tUl den totala välfärdsaspekten. Föreningenpåpekar i sammanhanget, att en prissättning av miljöfaktorer, som ocksåinnebär verkliga kostnader för bl. a. enskilda företag, kommer att leda tiU enförsvagning av dessa företags internationella konkurrenskraft, så länge inteockså andra länders företag belastas med motsvarande kostnader. Hänsyn härtUlmåste tas vid avvägningen av löneutrymmet. FöreningenstäUer sig inte avvisande tiU tanken på att ett ekonomiskt betraktelsesätt ihögre grad anläggs även utanför det direkt kvantitativt mätbara området.Föreningen anser tvärtom att man genom ett sådant betraktelsesätt i mersystematisk form kan beakta välfärdsfaktorer i olika beslut. Innan man enskommer så långt torde det krävas ett ingående forsknings- och utvecklingsarbete.Föreningen ställer sig därför bakom det av motionärernas krav som gäller attmedel anslås för forskning i syfte att utveckla mätmetoder som möjliggörprissättning av samhällsfaktorer som saknar pris. Huruvida man härigenomkan skapa ett samhäUsekonomiskt mer korrekt underlag för olika beslut är förtidigt att avgöra innan några forskningsresultat presenterats. Av denaiUed-ningen anser föreningen att det åtminstone inte bör varaaktuellt att tiUsätta en parlamentarisk utrediUng med uppgift att utvecklasystem för välfärdsbedömningar. TCO anför att organisationen i remissyttrande över1970 års långtidsutredning angav TCO:s principiella inställning till deproblemställningar som berörs i de båda motionema. Enligt organisationensåsikt kan mätningen av bmttonationalprodukten (BNP) och dess ökning endastutgöra en ytlig uppskattning av. den totala välfärdsnivån. Vid sidan om BNPförekommer det relativt många företeelser som inte mäts och därigenom intekommer med i bruttonationalprodukten. Typexemplet på detta är enligt TCOhemarbete. Vidare,anför TCO, beaktas inte den miljöförstöring som ofta följer med industrieUtUlväxt. Denna miljöförstöring kan i många fall tänkas vara en förutsättningför att uppnå en hög tillväxt av våra mätbara resurser. Samtliga komponentersom ingår i ett välfärdsbegrepp måste därför beaktas jämsides medbruttonationalprodukten. Det är således inte aUtid helt korrekt att påstå atten hög tUlväxttakt mätt i BNP-termer medför att resurser skapas som kan användasför att förbättra exempelvis miljön. FörhåUandet kan i stället vara att denhöga tUlväxttakten medför problem som vi annars ej skulle fått. En av de viktigasteinvändningarna mot nationalräkenskaperna som grandför beräkningar av BNP menar TCO vara den otillfredsställande metod att mätainsatser från olika samhälleliga organ som tillämpas. På detta område finns somregel ingen fri prisbildning, och att göra uppskattningar främst med ledningav utbetalda lönesummor blir därför ganska meningslöst. En ökad satsning påexempelvis utbildning kan på kort sikt innebära att tillväxttakten av vårasamlade resurser blir mindre än vad den skulle blivit om man i stället hadesatsat på en industriutbyggnad. På lång sikt kan det rakt motsatta gäUa. Bl.a. med hänsyn till de skillnader som finns mellan å ena sidan välfärdsnivånoch å andra sidan nationalräkenskaperna tillstyrker TCO att man utredermöjligheterna att mäta välfärdsutvecklingen. Ett av syftena med en dylUcutredning blir naturligtvis att ur samhällsekonomisk synpunkt försöka skapabättre underlag för regionalpolitiska beslut.