bet · FU01NU3 · 1971-12-31 00:00:00 — För attdetta skall undvikas bör enligt motionärerna bidraget till ökas med totalt 1 milj. kr., varav hälften bör användasför kampanjverksamheten och övriga medel disponeras för huvudkontorets ochutlandskontorets administration. Samma syn på turistnäringens betydelse och viktenav att stärka Svenska turisttrafikförbundets resurser som i den nu nämndamotionen kommer till uttryck i motionen 1971; 437. Även i denna understryks attett ökat statligt bidrag dels tiU ""-kampanjen, dels tillförbundets allmänna verksamhet är angeläget. Motionärerna framhåller vidare attavfolkningsområden, främst stödområdet men även och , kan kommaatt visa sig vara de mest lämpliga för en utbyggnad av turist- ochfritidsverksamheten. En satsning på turistnäringen i dessa områden skullegenom den sysselsättningsskapande effekten verksamt kunna bidra tUl att minskautflyttningen. Motionärerna uttalar att det är angeläget att de sakkunniga förplanering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. undersökerolika möjligheter att bygga ut turistnäringen på och . Det höga kostnadsläget i och den satsningsom har gjorts på turistanläggningar av hög standard är enligt motionen 1971:978 bidragande orsaker till ökningen av de svenska turistresorna utomlands.Med hänsyn till att det stora flertalet av dagens turister har begränsade medelbör, anser motionären, satsningen i högre grad än inriktas på billigareturistanläggningar, t. ex. turistbyar och stuganläggningar. Det påpekas attstatligt lokaliseringsstöd i form av lån för ny-, till- och ombyggnad avturistanläggning utgår endast inom stödområdet samt att lokaliseringsstödhittills inte beviljats till campinganläggningar och endast i begränsadutsträckning till semesterbyar och skidliftar. Vidare erinras om att desakkunniga för planering av turistanläggningar och friluftsområden har iuppdrag att undersöka om stöd bör lämnas till enklare och billigareturistanläggningar samt om lokaliseringsstöd skall kunna medges även tillturistanläggningar utanför stödområdet. Motionären uttalar att genereUt stödt. ex. i form av lånegarantier eller ränte-fria lån bör kunna lämnas tillenklare turistanläggningar över hela landet. I motionen 1971; 1078 framhålls att en ökning avantalet turister från andra länder till bör eftersträvas bl. a. för attminska underskottet i turistbalansen. Den omfattande verksamhet som Svenska turisttrafikförbundetoch andra organisationer bedriver för att marknadsföra som turistlandär enligt motionärerna betydelsefull. NU 1971: 3 23 ifrågasätterdock om inte denna verksamhet ytterligare kan förbättras. Motionärerna erinrarom att turistorganisationen företer en splittrad bild och att insatser för attfrämja turistnäringen f. n. görs av olika organisationer och kommuner utanstörre samordning. En satsning på turistnäringen är ofta betingad avlokaliseringspolitiska hänsyn eller av näringslivsförändringar med däravföranledda kommunalekonomiska problem. Motionärerna uttalar att en samordningav verksamheten är nödvändig dels för att undvika felinvesteringar, dels föratt åstadkomma en prioritering av attraktiva turistmål. En ökad satsning på turistnäringen skulle enligtmotionen 1971: 1099 kunna bidra till att förbättra bytesbalansen. En utbyggnadav turistnäringen skulle vidare genom dess lokalisering kunna medverka tiU enbättre regional balans. Motionärerna förklarar sig vara medvetna om altSveriges geografiska belägenhet, klimat och allmänt höga kostnadsläge medförvissa begränsningar i möjligheterna att utveckla turistnäringen. Inom treområden borde dock samhället kunna öka sina insatser för att främja enönskvärd utveckling. För det första borde turistnäringen bli jämställd medindustriell verksamhet beträffande lokaliseringsstöd och övriga samhälleligafinansieringsmöjligheter. En investeringsverksamhet som stödjes med statligabidrag bör, framhåller motionärerna, bli föremål för en noggrann planering medhänsyn till de marknadsmässiga förutsättningarna. För det andra understryksmarknadsföringens betydelse för turistnäringens utveckling. För att Sverigeskall kunna hävda sig som turistland i den internationella konkurrensen fordrasbetydligt större insatser än vad som förekommer f. n.; motionärernaifrågasätter om inte ett särskilt marknadsföringsföretag bör tillskapas. Fördet tredje hävdas att utbildningen av i turistnäringen sysselsatt arbetskraftpå skilda nivåer bör byggas ut. De utbildningsfrågor som aktualiseras imotionen behandlas av utbildningsutskottet. I direktiven till de 1968 tillkallade sakkunnigaför planering av turistanläggninar och friluftsområden m. m. (ordförande;riksdagsman ) erinras inledningsvis om de statliga insatsernaför turism och fritidsliv. Statligtstöd till turism utgår bl.a. genom de medel som anvisas till . Det lokaHseringsstöd som staten ger tUl uppförande avturistanläggningar för att främja sysselsättningen har i betydande utsträckningbidragit till en utbyggnad av turistnäringen i stödområdena. Härtill kommer destatliga garantilånen för hotellbyggen. Från fonden för friluftslivetsfrämjande lämnas bidrag till olika slag av friluftsanläggningar. Medlen är iförsta hand avsedda för anläggningar NU 1971: 3 24 somuppförs med kommun som huvudman. Det största statliga stödet tUlfriluftsanläggningar utgår emellertid från anslagen till beredskapsarbeten somdisponeras av . Särskilda bidrag utgår till byggande avsmåbåtshamnar. Idirektiven uttalas att det är av vikt att de anslagna medlen används såeffektivt som möjligt samt att insatserna görs på ett sådant sätt att de kommerså många människor som möjligt till del och att olika konsumenters önskemåltUlgodoses. De sakkunniga har i uppdrag att utarbeta och successivt lägga framförslag rörande lokalisering och utformning av anläggningar och områden förturism och friluftsliv. I sitt arbete bör de sakkunniga, uttalas det, strävaefter att skapa arbetstillfällen inom sysselsättningssvaga regioner.Utredningsuppdraget avser därför särskilt . En inventering av vilkaområden som kan anses lämpliga för anläggningar för turism och frUuftsliv börutföras. Denna kan avse såväl mark som redan säkerställts för friluftsändamålsom annan lämplig mark. Iutredningsuppdraget ingår även att undersöka huruvida befintligahotellanläggningar kan anses tillräckliga eller om nybyggnader i vissa fall börske. Som utgångspunkt skall gälla att anläggningarna skall ha möjlighet attfungera på ekonomiskt riktiga grunder. Olika former för huvudmannaskap förområden och anläggningar bör undersökas. Kommitténskall vidare överväga om den nuvarande marknadsföringen av områden ochanläggningar är effektivt upplagd och i annat fall lägga fram förslag omerforderliga förbättringar. Desakkunniga har genom tilläggsdirektiv utfärdade fått i uppdrag attutreda frågan om utformningen m. m. av det statliga lokaliseringsstödet tillturistnäringen. Utgångspunkten för detta arbete anges böra vara attlokaliseringsstöd endast får utgå då en ökning av sysselsättningsmöjligheternaeller serviceunderlaget på en ort bedöms som angelägen. De sakkunniga börsärskUt undersöka om stöd bör lämnas till enklare och billigare anläggningar avtyp stugbyar o. d., dvs. anläggningar som bättre motsvarar efterfrågan frånbredare befolkningsgrupper. Därjämte bör prövas om stöd också bör utgå tillsådana gemensamma anläggningar som är av positiv betydelse för turismensutveckling inom de här avsedda områdena. Desakkunniga skall vidare pröva huruvida skäl föreligger att i särskilda fallmedge lokaliseringsstöd även till turistanläggningar utanför det allmännastödområdet. Även samordningen mellan lokaliseringsstöd, lånegarantier ochberedskapsarbeten samt övrigt statligt stöd till turistanläggningar skall sesöver av de sakkunniga. (ordförande: landshövding ) tillkallades för att utreda glesbygdsproblemen. Enväsentlig uppgift för utredningen blir, enligt direktiven, att på grundval NU 1971: 3 25 av det forskningsarbete som utförts på initiativ avexpertgmppen för regional utredningsverksamhet kartlägga glesbygdsproblemen ochlägga fram förslag till mera långsiktiga lösningar av dessa. I detta arbete harde sakkunniga bl. a. att överväga och lägga fram förslag till sådana sysselsättningsskapandeåtgärder som inte har direkt lokaliseringspolitisk innebörd. Det framhållssärskilt att utredningen bör hålla kontakt med de sakkunniga för planering avturistanläggningar och friluftsområden Den statliga insatsen i , det centralt ansvariga organet för den turistvärvandeverksamheten, har kraftigt ökat . Staten bidrar nu med ca 95 Voav medlen tUl förbundets finansiering. För innevarande budgetår har tillförbundet anvisats . från detta anslag och . frånanslaget Turistpropaganda i förenta stater. Därutöver har förbundetfått årliga anslag från kollegiet för Sverige-information i utlandet. anvisats av särskilda fondmedel för en särskild kampanj,"", som syftar till att dra uppmärksamheten till de möjlighetertill semester i som bör kunna utgöra alternativ till en del avsvenskarnas utlandsresor. Villkoret för medelsanvisningen har varit att andraintressenter satsat minst samma belopp. I propositionen uttalas att kampanjen bör fortsätta underåren 1971 och 1972. En förutsättning skall dock vara att turistnäringen ökarsin andel av kostnaderna för kampanjen. beräknas samma belopp, varav . Maj:t föreslår att anslaget räknas upp med 654 000kr. I denna medelsanvisning inräknas en anslagspost om . till turistpropagandai förenta stater. För detta ändamål har hittUls anvisats medel överett särskilt anslag, vilket nu föreslås utgå. I två motioner hemställs om ökat anslag till . Motionen 1971: 1072 går ut på en höjning om totalt 1milj. Maj:ts förslag, medan i motionen 1971: 437 hemställs omytterligare . till förbundets olika verksamheter. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärsynnerligen väsentligt att turistnäringen stimuleras i syfte såväl att främjainlandsturismen som att öka antalet turister från utlandet. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om de i det föregående redovisade utredningarna. Frågorom stimulans av turistnäringen, om marknadsföringen av turistmål i ochom turistväsendets organisation, är f. n. föremål för utredning. Med hänsynhärtill samt tUl den kraftiga ökningen av det statliga bidragettill biträder utskottet Kungl. Maj:ts förslag ifråga om förevarande anslag S. 31, rad 17 nerifrån.Står: i , och (alla fp) Rättat till: ()och i (fp) NU 1971: 3 26 ochavstyrker sålunda motionen 1971: 1072 samt motionen 1971:437 i förevarande del. Ettflertal motionsyrkanden med anknytning till de i det föregående redovisadeutredningarna har lagts fram. Imotionen 1971: 1078 hemställs om utredning rörande dels ökad marknadsföring avSverige soni turistland, dels samordning av turistaktiviteter inom landet medstatens medverkan. Enligt vad utskottet kan finna ingår prövning av dessafrågor i uppdraget till de sakkunniga för planering av turistanläggningar ochfriluftsområden. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen. Imotionen 1971: 978 hemställs om vidgade direktiv för sakkutmiga för planeringav turistanläggningar och friluftsområden m. m. Motionärens förslag tar siktepå att utredningsuppdraget skall omfatta turistnäringen i hela landet och dåfrämst de enklare och billigare anläggningarna. Motionären framhåller att desakkunnigas utredningsuppdrag omfattar dessa frågor. Utredningen avser enUgtvad utskottet erfarit att lägga fram förslag om en utbyggnad av det slagmotionären avser. Utskottet finner därför inte anledning att tUlstyrkamotionen. Imotionen 1971: 437 redovisas synpunkter som enligt motionärernas mening börbeaktas när det gäller att utveckla turistnäringen. Motionärerna hemställeratt motionen i denna del överlämnas till de sakkunniga för planering avturistanläggningar och friluftsområden m. m. Utskottet har inhämtat att defrågor som tas upp i motionen redan är föremål för de sakkunnigasuppmärksamhet. Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Vadbeträffar hemställan i motionen 1971: 1099 om utredning av förutsättningarnaför att enligt i motionen anförda synpunkter genom skilda åtgärder aktiveraturistnäringens marknadsinsatser, får utskottet framhålla att dessa synpunkteringår i de nämnda sakkunnigas utredningsuppdrag. Utskottet finner därförinte anledning att tillstyrka motionen. Åberopandevad här anförts hemställer utskottet 1. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 437 i vad den avsermedelsanvisning samt motionen 1971: 1072 tUl Bidrag till för /72 anvisar ett anslag av 5 254 000kr., 2. att avslår motionen1971: 437 i vad den avser överlämnande av motionen till sakkunniga förplanering av turistanläggningar och friluftsanordningar m. m., 3. att avslår motionen1971: 978 om utredning angående turistnäringen, 4. att avslår motionen1971: 1078 om vissa utredningar angående turistnäringen, NU 1971: 3 27 5. att avslår motionen1971: 1099 angående marknadsföringen av turistnäringen. Kostnader för vissa nämnder m. m. Utskottettillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten , s. 57 f.) och hemställer att till Kostnader förvissa nämnder m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av 30 000kr. Lån till nordiska industrialiseringsfonden till förmånför . Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten V: 9, s. 60)och hemställer att till Lån tillnordiska industrialiseringsfonden till förmån för för budgetåret1971/72 anvisar ett investeringsanslag av . Stockholmden På näringsutskottets vägnar vid behandlingen av punkterna 18, 1013 och 1520: herrarSvanberg (s), Regnéll (m), i (s), i Glömminge(c), i (fp), (), i (s), Gustafssoni (c). (), (), Wååg (s), SjöneU (c), i (vpk), i (s) och (); vid behandlingen av punkten 9: herrar (),Regnéll (m), i (s), i Glömminge (c), iÖrebro (fp), (), i (s), i (c),(), Wååg (s), SjöneU (c), i (vpk), i (s),() och Hovhammar (m); vid behandlingen av punkten 14: herrar (),:Regnéll (m) i (s), i Glömminge (c), (),i (s), i (c), (), (),i (vpk), i (s), (), i (fp), fm () och (). S. 27, rad 5 nerifrån. Står 13 Rättat tUl 14 S. 28, rad9 nerifrån. Står: 9070000 Rättat till: 9080000 S. 30, rad14 uppifrån och nedersta raden. Står: tiU: i NU 1971: 3 28 1. vid punkten 6 (Främjande av utrikeshandeln m.m.) såvitt gäller kollegiet för Sverige-information i utlandet av herrar i Glöm minge (c), i (fp), i (c), (), () och (), som anser dels att det avsnitt på s. 7 i utskottets yttrandesom börjar med "Utskottet vUl erinra" och slutar med "såledesmotionen 1971: 1060" bort utbytas mot ett avsnitt av följande lydelse: "Utrikeshandelnsbetydelse för det svenska näringslivet och den hårda internationellakonkurrensen på de viktigaste exportmarknaderna nödvändiggör ytterligareexportfrämjande insatser. Därvid bör särskUt de mindre och medelstoraföretagens möjligheter att öka sin export uppmuntras och stödjas. Exportrådetför den mindre industrin har hemställt om en höjning av anslaget med 313 000kr. för kommande budgetår. Departementschefen har godtagit en uppräkning med250 . Utskottet finner det välmotiverat att får hela denbegärda anslagshöjningen och sålunda ett bidrag av totalt . Härigenomkan också yrkandet i motionen 1971: 1060 om medel för en tjänst vid exportrådetför uppsökande och rådgivande verksamhet anses bli tillgodosett. Kollegietför Sverige-information i utlandet har för /72 begärt enuppräkning av anslaget med 2,6 milj. kr. I propositionen föreslås på dennapunkt ett i stort sett oförändrat anslagsbelopp. Utskottet ansluter sig tillmotionäremas uppfattning att ytterligare medel om 1 milj. kr. bör ställas tillkollegiets förfogande främst för sådana konkreta exportfrämjande projekt somföreslagits av allmänna exportförening och för den mindreindustrin och tiUstyrker sålunda motionen 1971: 102." dels att utskottet under 2 bort hemställa "2.att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1971: 1060 samt med bifall till motionen 1971: 102 till Främjande av utrikeshandelnför /72 anvisar ett reservationsanslag av ." 2. vid punkten 9 (Exportfrämjande åtgärder förtextil- och konfek tionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin) såvitt gäl ler glasindustrin av herrar RegnéU (m), i Glömminge (c), i (fp), i (c), (), () och Hovhammar (m), som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s. 11 med "Det statliga stödet" och slutar på s. 12 med"senast berörda del" bort utbytas mot ett avsnitt av följandelydelse: NU 1971: 3 29 "Det statliga stödet till exportfrämjandeåtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin ingår i ett försöksprogramomfattande tre budgetår, av vUka det nu löpande är det första. Den år 1970fastställda anslagsramen för detta stöd under den treåriga försöksperiodenutgör . anvisats för innevarande budgetår.Av återstående . skall enligt Kungl. anvisasför /72. Närden manuellt arbetande glasindustrin inför industridepartementetframlade sin syn på den sannolika framtida utvecklingen inom branschenunderströk man särskilt nödvändigheten av en väsentlig exportökning om branschenskulle kunna bibehålla en rimlig sysselsättningsnivå. Branschen förordade ettexportstöd på totalt 8 milj. kr. Genom den kraftigareduktion av branschens yrkanden som statsmakterna gjorde har möjligheternatill ett samlat effektivt exportarbete blivit starkt beskurna. Attbranschen nu befinner sig i ett bekymmersamt läge bestyrks av att ytterligarekonkurser och företagsnedläggningar förekommit . Denökning av exporten av hushålls- och prydnadsglas samt belysningsglas som ägtrum har varit otillräcklig men utgör ett incitament tillansträngningar att ytterligare utveckla exporten. Inombranschen har vidtagits ett flertal åtgärder i syfte attfå fram effektivare produktionsenheter och en mera slagkraftig bearbetning avexportmarknaden. De hittUlsvarande åtgärderna är dock otUlräckliga. Avsevärtökade insatser i fråga om produktutveckling och marknadsföring ärerforderliga. Glasindustrin saknar emellertid ekonomiska resurser för deinvesteringar som är nödvändiga i detta sammanhang. Imotionen 1971: 1073 begärs en ökning av det anslagsbelopp som Kungl. Maj:tföreslagit för stöd tUl exportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetandeglasindustrin. Utskottet finner liksom motionären en anslagsökning angelägenoch föreslår att det i propositionen föreslagna beloppet höjs med ytterligare500 . tUl 1 milj. kr. Imotionen föreslås vidare en minskad restriktivitet i fråga om användande avdirekta statsbidrag i exportfrämjande syfte. De riktlinjer för bidragsgivningensom fastställdes innebär att direkta bidrag tiU exportfrämjande åtgärderskall ifrågakomma endast för att täcka tröskelkostnader av direktinitialkaraktär. Innebörden härav utvecklades närmare i propositionen. Denhuvudprincip som riktlinjerna ger uttryck åt bör enligt utskottets meningförbli gällande även framgent. En något större frihet för kommerskollegium attvid prövningen av bidragsansökningar göra en totalbedömning av de aktuellaprojekten och stödja dessa även om de innefattar direkt säljstimulerandeåtgärder av NU 1971: 3 30 typenupprättande av försäljningsorganisationer i utlandet synes dock kunna varaförenlig med denna princip." dels att utskottet under 1 och 2 bort hemställa"1. att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen 1971:1073, såvitt den avser medelsanvisning, till Exportfrämjande åtgärder förtextil- och konfektionsindustriema samt den manuellt arbetande glasindustrinför /72 anvisar ett reservationsanslag av . 2. attriksdagen, i anledning av motionen 1971: 1073 i övrigt, som sin mening gerKungl. Maj:t tiU känna vad utskottet ovan anfört om bidragsgivningen tillglasindustrin." 3. vid punkten 14 (Konsumentvaruforskning ochkonsumentupplys ning) såvitt gäller lokala konsumentkommittéer av herrar Regnéll (m), (), () och i (fp), som anser dels att det stycke på s. 18 i utskottets yttrandesom börjar med "De lokala konsumentkommittéerna" och slutar med"organiserade och arbeta" bort utbytas mot ett stycke av följandelydelse: "Delokala konsumentkommittéerna, vilka berörs i motionerna 1971: 80, 1971: 1085och 1971: 1094, har såsom motionärerna framhåller gett positiva erfarenheter.Den förestående utbyggnaden av organisationen på konsumentområdet börinnefatta inrättandet av lokala konsumentkommittéer inom kommunens ram, dvs.av samma typ som socialnämnd och nykterhetsnämnd etc. Sådana kommittéer med allsidigsammansättning och bred politisk förankring torde bl. a. framgångsrikt kunnaföra konsumenternas talan vid behandlingen av kommunala planfrågor. Såsomlokala kontaktorgan för ett centralt konsumentverk kan de spela en viktig rollbåde genom att förmedla lokala erfarenheter och synpunkter till konsumentverketoch genom att bidra till en effektiv spridning av upplysningsmaterial frånkonsumentverket. Det är enligt utskottets mening angeläget att de nu anfördasynpunkterna blir beaktade vid utarbetande av det förslag till organisationför handläggning av konsumentfrågor som skall föreläggas ." dels att utskottet under 2 bort hemställa: "2.att med bifaU tiU motionerna 1971: 80 och 1971: 1094, båda såvitt deavser lokala konsumentkommittéer, samt i anledning av motionen 1971: 1085 somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovan anfört om inrättandeav lokala konsumentkommittéer." 4. vid punkten 14 (Konsumentvamforskning ochkonsumentupplys ning) såvitt gäUer regionala reklamationsnämnder av herrar Regnéll (m), (), () och i (fp), som anser NU 1971: 3 31 dels att det stycke i utskottets yttrande sombörjar på s. 18 med "verksamhet" ochslutar på s. 19 med "regionala reklamationsnämnder" bort utbytas motett stycke av följande lydelse: "verksamhet, som finansieras av medmedel ur det här aktuella anslaget, är av försökskaraktär. De hittUlsvarandeerfarenheterna ger vid handen att det föreligger ett påtagligt behov av dennamöjlighet till billig och snabb handläggning av reklamationsärenden. Dåallmänhetens kännedom om nämnden ännu är begränsad är det välbefogat attnämnden får möjlighet att sprida ökad information om sina uppgifter och ställningstaganden.Den ökning av resurserna som även i Övrigt synes ofrånkomlig bör, för attverksamheten i ökad utsträckning skall komma andra delar av landet änStockholmsregionen tiU godo, innefatta inrättande av regionalareklamationsnämnder av samma typ som den nuvarande nämnden. UtskottettUlstyrker sålunda de yrkanden angående aUmänna reklamationsnämnden somförekommer i motionerna 1971: 80 och 1971: 512." dels att utskottet under 3 bort hemställa "attriksdagen med bifall till motionen 1971: 80 i ifrågavarande del och motionen1971: 512 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ovan anförtom och om regionala reklamationsnämnder". 5. vid punkten 14 (Konsumentvaruforskning ochkonsumentupplysning) såvitt i övrigt gäller motionen 1971: 80 angåendekonsumentpolitiken av herrar () och i (fp), som anser dels att det avsnitt på s. 19 i utskottets yttrandesom börjar med "Utom de senast" och slutar med "underlättande avprisjämförelser" bort utbytas mot ett avsnitt av följande lydelse: "Motionen1971: 80, som berörts i några detaljpunkter, innehåller preciserade önskemåli en rad viktiga konsumentfrågor. Till en del rör det sig om ämnen som tordekomma under Kungl. Maj:ts prövning när en proposition skall utarbetas pågrundval av konsumentutredningens förslag. De lagstiftningsspörsmål sommotionärerna tar upp torde i huvudsak falla utanför konsumentutredningensverksamhetsfält. Utskottet vUl erinra om att en likartad översikt överkonsumentpolitiska problem framlades i motionerna 1970: /. 275 och1970: II: 250. Motionärernaredovisar utförligt de principiella utgångspunkter på vilka de anser attkonsumentpolitiken bör bygga. Ett fritt konsumtionsval utgör en grundläggandeförutsättning, vars fulla förverkligande kräver bl. a. större jämlikhet i frågaom människornas möjligheter att ställa an- NU 1971: 3 32 språkoch tUlfredsställa sina behov. En rad omständigheter som försvagarkonsumentemas inflytande anges, och det konstateras att marknadshus-håUningen trots sina obestridliga fördelar i vissa hänseenden fungerar bristfälligt,vilket motiverar att samhället bl. a. genom lagstiftning ger konsumenternaökade möjligheter att hävda sig.