bet · FU01FöU19 · 1971-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1971 FöU 1971:19 betänkande med anledning av motioner ommedinfly-tande för värnpliktiga m. m. I detta betänkande behandlas i ettsammanhang följande under vårsessionen lämnade motioner, nämligen dels 1971:94 av i (m), vari hemställtsatt i skrivelse till Kungl. 1. attkompetensområdet för de kommande "värnpliktsriksdagarna" fastställstill att omfatta frågor rörande de värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden och 2. att de pohtiskaungdomsförbunden ej ges tillfälle att deltaga i de informationsträffar somföregår valen av ombud till "värnpliktsriksdagarna", dels 1971:113 av m. fl. (fp), vari medhänvisning till motiveringen i motion 1971:86 hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att under värnpliktsutbildningen ökadetillfällen ges till samråd, bättre kontaktmöjhgheter för de värnpliktigas ombudliksom för den fast anställda personalen samt ökad kompetens för förbandsnämnderna, dels 1971:687 av i (m), vari hemställtsatt i skrivelse till Kungl, Maj:t påyrkar att särskilda försök medmedinflytan-de för de värnpUktiga företas, särskilt på plutons- ochkompaninivå, och att en redovisning ges för den bedrivna verksamhetenoch de uppnådda resultaten, dels 1971:697 av m. fl. (c), vari såvitt nuär i fräga föreslagits att måtte besluta att åtgärder vidtages i syfte att ökademokratiseringssträvandena i enlighet med vad som anförts i motionen, att statenmedverkar till bildandet av en värnpliktsorganisation, attvärnpliktsriksdagen utrustas med ett permanent kansli samt att i den mån föreslagna omdispositioner medför ökadekostnader dessa täcks in genom begränsningar i materielinköp, utbildningstideller på annat sätt, så att den sammanlagda kostnaden för försvaret /72 kan hållas inom den kostnadsram som departementschefenföreslagit. Utskottet har fått remissyttranden över motionerna frånöverbefälhavaren, och en arbetsgrupp som tillsatts av värnpliktskonferens. 1 en bilagatill detta betänkande lämnas en redogörelse för innehållet i yttrandena. Nuvarande former för samråd och medinflytande Personalvårdsbyrän i försvarsstabenär krigsmaktens centrala organ för personalvård. Den skall biträdaöverbefälhavaren och försvarsgrenscheferna m. fl. vid ledning av denpersonalvårdande verksamheten. I perso-nalvärdsorganisationen ingår vidarepersonal vid regionala staber samt vid förband och utbildningsanstalter. Som ett rådgivande organ till Kungl. Maj:t fungerarförsvarets personalvårdsnämnd med företrädare för politiska partier,ungdomsorganisationer samt vissa andra organisationer och myndigheter. Formerna för samråd och medinflytande inom det militäraförsvaret regleras i tjänstereglementet för krigsmakten. 1 kap. 12, som handlarom personalvård m. m., anges vilka organ som skall finnas för tillvaratagandeav de värnpliktigas och den fast anställda personalens intressen. Enligt beslutav Kungl. Maj:t anordnas dessutom en årlig konferensför värnpliktiga som fullgör grundutbildning eller motsvarande utbildning. , avsedd för de värnpliktiga, beräknas komma ut med sitt första nummerinom kort. Organ för samråd m, m. Tjänstereglementet för krigsmakteninnehåller föreskrifter om kompaniassistent, samarbetsnämnd, förbandsnämnd ochföretagsnämnd. Av intresse i detta sammanhang är också skyddskommittéerna ochderas verksamhet. På varje kompani och motsvarande enhet inom krigsmaktenskall finnas en kompaniassistent med uppgift att biträda kompanichefen vidhandläggningen av personalvårdsfrågor. Han utses av kompanichefen bland tre avde värnpliktiga valda kandidater och har assistentuppgiften som en bisyssla.Kompaniassistenten tillhör förbandsnämnden och är skyddsombud för devärnpliktiga. Pä varje garnisonsort skall finnasen samarbetsnämnd. Denna är sammansatt av företrädare för militära instanser,civila myndigheter, organisationer och andra intressenter på och omkringgarnisonsorten. Nämndens uppgift är att behandla militära och civila frågor avgemensamt intresse. Vid alla regementen, skolor och flottiljer samt ombord påstörre fartygsenheter skall det finnas en förbandsnämnd. Förbandschefen ärordförande i nämnden, som i övrigt består av personalvårdsofficeren,konsulenten (personalvårdsassistenten), alla kompaniassistenter och en av devärnpliktiga direkt vald representant från varje kompani. Nämnden sammanträderminst sex gånger under utbildningsåret. är de värnpliktigas forum för att väckafrågor och förslag samt få eller ge information, I nämnden kan alla slag avpersonalvårdsfrågor i vid mening behandlas men därutöver även t. ex,utbildningsmetoder. Trivselfrågor brukar tillhöra de vanligare uppgifter- Förslagsverksamheten förvärnpliktiga skall gå genom förbandsnämnden och kan gälla varje slag avverksamhet inom försvaret. Goda förslag belönas genom en för försvaret gemensamcentral bedömningsnämnd. Förbandschef kan, efter förbandsnämndens hörande, ivissa fall besluta om belöning upp till ett belopp av . Maj:t har 1968 beslutat att förbandsnämnderna skallfå fatta beslut om användning av medel för trivselfrämjande åtgärder underåret, som förbandschef ställer till förfogande. Nämnden beslutar även om vissrepresentation i andra organ men fattar i övrigt inte beslut. För den anställda personalen vid ett förband skall finnasen företagsnämnd. I nämnden ingår till lika antal representanter förförbandsmyndigheten och för de anställda. De senare utses avpersonalorganisationerna. Förbandschefen fungerar i allmänhet som ordförande. uppgift är att genom samråd ochinformation mellan förbandet och de anställda verka för bästa möjligaarbetsresultat och arbetstillfredsställelse. Mer väsentUga frågor skallbehandlas i nämnden, innan förbandschefen fattar beslut. I vissa frågor kannämnden fatta beslut, t. ex. i fräga om ersättning för goda förslag elleranvändning av vissa medel som finns för att främja trivseln. För det militära försvarets del har de centralainstanserna bland myndigheter och organisationer kommit överens om att inrättaen försvarets centrala företagsnämnd. Denna ger vägledning, ordnar utbildningoch samordnar verksamheten på olika sätt. Vid alla arbetsställen inom försvaret, där minst 50personer tjänstgör, skall finnas en skyddskommitté för handläggning avarbetarskyddsfrägor. 1 kommittén ingår företrädare för myndighet och anställdasamt - vid förband m. m. värnpliktiga. De senare är representerade av denkompaniassistent som är utsedd av förbandsnämnden. Skyddskommitténsuppgifter kan också fullgöras av företagsnämnd. Försvarets centrala arbetarskyddsnämnd är samarbetsorganför de centrala myndigheterna och organisationerna inom det militära försvaret. Maj:t uppdrog i september1969 åt överbefälhavaren att ärligen, med början , anordna en konferensför värnpliktiga (s. k. vämpliktsriksdag). Ändamålet med denna skulle vara attbereda de värnpliktiga tillfälle att föra fram förslag angående devärnpliktigas villkor och förhållanden. Fr. o. m. konferens harkompetensområdet utvidgats och ändamålet skall nu vara att bereda devärnpliktiga tillfälle att framföra förslag och behandla frågor rörandeförsvaret. Konferensen anordnas för värnpliktiga som fullgörgrundutbildning eller motsvarande utbildning och skall äga rum före mars månadsutgång. Till konferensen som pågår i samlas ombud från varjeförband, skola e. d. Ombuden väljs genom allmänna val bland de värnpliktiga påförbandet. Varjevärnpliktig har rätt att nominera en person till ombud. 1*-1971. Valet är hemligt, dvs. röstningen sker medslutna valsedlar eller hålkort i vaikassetter. Om den värnpliktige är sjukeller pä övning kan röstning ske med ombud. Den sköter valet ochendast kandidatUsta som är framställd genom förbandsnämnden är tillåten.Sammanräkningen sker fr. o. m. 1972 försöksvis vid länsstyrelsernas datacentraler. Varje värnpliktig har också rätt att avge motioner förbehandling vid konferensen. Dessa remitteras vid konferensen efter ämnesområdetill speciella utskott. Arbetet i dessa utskott resulterar i utskottsutlåtanden,vilka sedan debatteras och går till omröstning. Beslut av vämpliktskonfe-rensenöverlämnas till chefen för försvarsdepartementet. Information om värnpliktskonferensen delges devärnpliktiga på tjänstetid, om möjligt vid gemensamt möte pä förbandet ellerutbildningsanstalten. I riksdag representerade politiska partiersungdomsförbund skall beredas tillfälle att lämna information om vederbörandeförbunds försvarspohtiska program m. m. Sådan information kan lämnas vid möteeller sammankomst som vederbörande förbund anordnar vid förbandet ellerutbildningsanstalten. Varje förbund får därvid disponera en tjänstefri kväll ilokal som upplåts av förbandet. Deltagande i sådant informationsmöte ellersammankomst är frivilligt. får utse en arbetsgrupp om högst niovärnpliktiga med uppgift att till nästa års konferens studera vid konferensenfattade beslut och delta i förberedelserna konferens. En av devärnpliktiga i arbetsgruppen skall för dessa uppgifter fullgöra återståendegrundutbildning vid försvarsstabens personalvärdsbyrå. Övriga medlemmar avarbetsgruppen skall beredas tillfälle att delta i sammanträden medarbetsgruppen i den utsträckning som chefen för personalvårdsbyrän bestämmer. Under anslaget Försvaretspersonalvård: Fritidsverksamhet m. m. har för /72 anvisats . för framställning av en pubhkation, huvudsakligen avsedd förvärnpliktiga under utbildning. En organisationskommitté med representanter fränförsvarsdepartementet, försvarsstabens personalvärdsbyrå och pressavdelningsamt de värnpliktiga häller på med förberedelsearbetet. Tidningen, som fåttnamnet Värnphkts-Nytt, beräknas komma ut med sitt första nummer . Manräknar med en upplaga på 25 000 exemplar. Försök med fördjupad företagsdemokrati inom försvaret Försök med olika former avfördjupad företagsdemokrati och ökat medinflytande för såväl anställd somvärnpliktig personal förekommer redan i viss omfattning. Överbefälhavaren avseremellertid att mer organiserat än genomföra försök med utveckling avde anställdas och de värnpliktigas medinflytande. Förberedelser härförpågår och försöken beräknas kunna ta sin början , Avsikten är att pröva en vidare utveckhng avföretagsdemokratin inom försvaret i syfte att ge alla personalkategorier ökademöjligheter att påverka villkor och förhållanden som råder i arbetet ocharbetsmiljön samt medverka i utvecklingen av verksamheten som helhet. Dennaförsöksverksamhet kommer först att inriktas på försök i begränsad skala för attfä ett antal framgängsvägar prövade och därmed ett ökat erfarenhetsunderlag.Senare kommer försöken att utvidgas, varvid strävan skall vara att efterstudier och mätning med större säkerhet fastställa effekterna av olikaåtgärder. Först därefter kan erforderliga enhetliga riktlinjer utfärdas. En utgångspunkt för försöken är att de måste bedrivas sä,att skillnaden mellan verksamhet i fred och krig framträder. Verksamheten ifred måste ta hänsyn till de krav som krigsförhällandena ställer. Utbildningeni fred syftar till verksamhet i krig. Detta förhållande utesluter emellertidinte att fredsverksamheten till avsevärd del ger utrymme för företagsdemokratiskaförsök och idéer. De planerade försöken omfattar vissa centrala myndigheter,förband och skolor. Berörda centrala myndigheter träffar överenskommelse medpersonalorganisationerna om försökens syfte, inriktning och principiellaomfattning. Överbefälhavaren och centrala förvaltningsmyndigheter i övrigt gerpå denna grundval gemensamt ut riktlinjer för försöksverksamheten. Försöksverksamheten vid förband berör tills vidarevärnpliktiga under grundutbildning. Deras möjligheter att fä del i ett ökatmedinflytande begränsas av tjänstgöringstiden. De skall emellertid genom ökatmedinflytande få bättre möjlighet till bl. a. insikt i och förståelse förförsvarets funktion och dess krav på den enskilde. I samband med försöksverksamhetenutfärdas efter Kungl. Maj:ts medgivande utan hinder av bestämmelserna itjänstereglementet för krigsmakten provisoriska bestämmelser förkompaniassistent, kompaninämnd och förbandsnämnd. Försöksverksamheten ersätter inte utan kompletterarnuvarande former av medinflytande för värnpliktiga, t. ex. kompanichefensrespektive plutonchefens "timme". Lokala initiativ med t. ex.kompaninämnder skall vidareutvecklas i nära överensstämmelse med de nyabestämmelserna. Motionen 1971:113 hänvisar tillmotionen 1971:86, i vilken föresläs ett antal reformer som kan öka medborgarnasinflytande över samhällets utveckling. Under rubriken i försvaretlämnas en bred översikt med synpunkter pä nuvarande former för samråd ochmedinflytande. Miljön inom försvaret ställer enligt motionen numera helt andrakrav i dessa hänseenden . 1 den gamla armé där man opererademed starkt koncentrerade förband och med få rörelsescheman kunde den enskildesoldaten ges enkla roller, alltid hänvisade till order uppifrån. Ett rörligareoch mer invecklat försvar med större vikt på små grupper kräver väsentligtmycket mer av den enskildes egna beslut, hans förmåga att anpassa sig till nyasituationer. Beroendet av materiel, ofta mycket komplicerad sådan, görförsvaret till en samverkan mellan specialister. Försvarets nyckelord när detgäller utbildning kan därför inte som förr vara lydnad och rutinhandlingar utanmåste främst vara samverkan och delat ansvar. Motionärerna konstaterar attförsvaret tidigare än flertalet andra sektorer aktiverade samrådsorgan för denanställda personalen och att förbandsnämnder och andra nämnder med värnpliktigaockså har prövats . Detta räcker emellertid inte. De värnpliktigamåste ~ anser motionärerna få en vidgad information och möjligheter för ettsamråd i sådana fastställda former att de regelbundet kan redovisa sinuppfattning om redan genomgången utbildning och föra fram förslag till förbättringar. Behovet av samråd bör enligt motionen i första handtillgodoses pä kompaninivå. Det föreslås att försöksverksamhet inleds för attsnarast finna former för kompaninämnders verksamhet. De redan etableradeförbandsnämndernas roll i detta sammanhang uppmärksammas även. Motionärernaanser att förbandsnämndernas kompetens bör vidgas och deras arbetsformerutvecklas. I motionen understryks sambandet mellan kraven påutbildningsresurser inom försvaret och förhållandena för den anställdapersonalen. Att motionen främst tar upp de värnpliktigas medinflytande sägsinte betyda att man underskattar de fast anställdas krav på medbestämmande iolika former. Även motionen 1971:697 tar upp medinflytande inomförsvaret. Motionären anser att företagsdemokratin rätt utformad kan bligrundläggande i sådant sammanhang. Han uttalar sig också för en du-reform pådet mUitära området. Tre av motionerna behandlar värnpliktskonferenserna, deraskompetensområde, behovet av ett fast kansh och de politiska ungdomsförbundensmedverkan, I motionen 1971:94 vänder motionären sig mot denutvidgning av kompetensområdet som skett och som innebär att konferensen skalldryfta frågor rörande försvaret, inte som förut endast rörande de värnpUktigasvillkor och förhållanden. Risken är - framhåller motionären stor attkonferenserna förvandlas till meningslösa debattfora om försvarsfrågan i stort,med fritt spelrum för olika försvarsfienthga grupper att sabotera devärnpliktigas fackhga strävanden. I motionen yrkas att målsättningen förframtiden klart avgränsas att avse frågor som iötde värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden. En motsatt uppfattning kommer till uttryck i motionen1971:697. Ytterligare åtgärder bör enligt motionären komma till för att gekonferenserna en status av demokratiskt genomförd debatt omkring alla med försvaret sammanhängande problem. Enligt samma motion bör ett permanent kansli tillskapasför att fånga upp synpunkter från de värnpliktiga. Även motionen1971:86 tar upp behovet av en fast organisation som kan bidra till att intesamma fråga diskuteras mycket år utan att nytt material tillkommit.Utformningen av organisationen bör enligt motionärerna i första hand ankomma påvärnpliktskonferenserna själva och de av dem utsedda. De politiska ungdomsförbundens roll i samband medvärnpliktskonferenserna behandlas i motionen 1971:94. Att som sker låtaungdomsförbunden ordna informationsträffar i samband med val av ombud till"värnpliktsriksdagen" anser motionären inte lämpligt. För framtidenbör ungdomsförbunden inte tilldelas någon roll i samband med utseendet avombud, vid informationsträffar etc. Motionen 1971:697 tar upp frågan om envärnpliktsorganisation. Enligt motionären bör staten ta initiativ föratt skapa en sådan organisation, som kan hävda de värnpliktigas intressen ialla sammanhang. Genom motionen 1971:687 uppmärksammas slutligen de nuaktuella försöken med fördjupad företagsdemokrati. Stor uppmärksamhet måsteenligt motionären ägnas med inflytandet för de värnpliktiga. Han anser attförsök med fördjupad företagsdemokrati inom försvaret är av särskilt intresse,dels beroende på att försvaret är err av landets största organisationer, delsockså på grund av dess breda kontakt med halva befolkningen genomvämpliktssystemet. säkerhetspolitiskainriktning kräver uppoffringar av olika slag, inte minst av den manligaungdomen eftersom vårt försvar är grundat på allmän värnplikt. Det militära försvaret ställer mycket stora krav påindividens handlingsförmåga. Detta gäller såväl den fast anställda personalensom de värnpliktiga. Motionen 1971:86 uttrycker detta mycket klart. Utskottetdelar uppfattningen att samverkan och delat ansvar har mycket stor betydelse.Härmed har utskottet också uttalat sig för ett medinflytande för dem som ärverksamma inom försvaret. Det finns all anledning att uppmärksamma förhällandetmellan krigsmakten och människan i försvaret. För krigsmakten somsamhällssektor gäller det att effektivt utnyttja tillgängliga resurser och såkan ske om beslut - inom ramen för de övergripande målen - fattas på den nivådär sakkunskap finns. Individen måste å sin sida kunna se sammanhanget mellanden personliga arbetsinsatsen och det övergripande målet för att uppleva sininsats som meningsfull. Man måste alltså beakta den enskildes situation, varesig han är fast anställd eller värnpliktig. Som framgår av den lämnade redogörelsen har man inom detmilitära försvaret kommit ganska långt, när det gäller samråd ochmedinflytande. Man är också beredd att pröva nya former härför. Det finnsemellertid även i fred en gräns för hur långt man bör gå på den vägen, och detfår anses välbetänkt att - som överbefälhavaren nu gör - förberedaen brett upplagd försöksverksamhet för att se hur en fördjupadföretagsdemokrati inom försvaret fungerar. Resultaten av dessa försök böravvaktas, innan mera genomgripande förändringar beslutas. Utskottet övergår härefter till att behandla de olikadelfrågor som aktualiseras i motionerna och som remissinstanserna yttrat sigom. Remissvaren finns redovisade i en bilaga till detta betänkande. Ett par motioner tar upp frågor om samråd ochmedinflytande. 1 motionen 1971:113 föreslår motionärerna, med hänvisning tillmotiveringen i motionen 197 1:86, att det under värnpliktsutbildningen skallges ökade tillfällen till samråd, bättre kontaktmöjligheter för devärnpliktigas ombud liksom för den fast anställda personalen samt ökad kompetensför förbandsnämnderna. Motionen 1971:697 innehåller ett allmänt yrkande attåtgärder vidtas i syfte att öka demokratiseringssträvandena inom försvaret. Motionärerna fär stöd av de politiskaungdomsorganisationer som yttrat sig liksom av arbetsgruppen frän 1971 årsvärnpliktskonferens. De är alla ense om att åtgärder behövs för att öka devärnpliktigas medinflytande inom försvaret. Förbandsnämndernas verksamhet börses över och ökade tillfällen ges till samråd på kompani- och och uttalar sig för att förtroenderåd inrättas päalla nivåer inom förbanden. Vad gäller den fast anställda personalen är detnödvändigt och angeläget att ett fungerande forum för medbestämmande ochmedinflytande skapas, framhåller SSU. Det föreligger - såvitt utskottet kan finna knappastnågra principiella meningsskiljaktigheter i de frågor som här berörts.Avsikten är ju också att pröva ett system med fördjupad företagsdemokrati inomförsvaret. Utskottet förutsätter att de synpunkter på samråd och medinflytandesom framförts i motionerna 1971:86, 1971:113 och 1971:697 därvid beaktas. Ett betydelsefullt inslag i strävandena efter utökatsamråd utgör de värnpliktskonferenser som staten började anordna är 1970.Motionen 1971:94 tar upp idén med dessa konferenser och behandlar konferensernaskompetensområde och de politiska ungdomsorganisationernas roll i samband medkonferenserna. I motionen 1971:697 framhålls behovet av en permanentkansliorganisation för verksamheten. Avsikten med dessa värnpliktskonferenser är att bereda devärnpliktiga tillfälle att framföra förslag och behandla frågor rörandeförsvaret. 1 motionen 1971:94 yrkas att kompetensområdet begränsasatt gälla de värnpliktigas tjänstgöringsförhållanden. Det finns enligt motionäreneljest en risk för att frågor som rör de värnpliktiga kommer att hamna iskymundan av stora debatter om försvarets vara eller icke vara och dessutformning och målsättning. Bland remissinstanserna är man enig om att idén med värnpliktskonferenserär riktig. Delade meningar råder emellertid om målsättningen. Erfarenheternafrån årets värnpliktskonferens bestyrker enligt Moderata ungdomsförbundetfarhågorna för en olycklig utveckling av debatten i det fall den förs med den rubrik som fastställts avstatsmakterna. SSU och arbetsgruppen frän värnpliktkonferens är avmotsatt uppfattning. Arbetsgruppen menar att de s. k. fackliga frågorna päintet sätt kom i skymundan vid konferensen. Värnpliktskonferenserna anordnas för att de värnpliktigaskall fä debattera frågor av gemensamt intresse, och de värnpliktiga börenligt utskottets mening så långt möjligt själva fä betämma vad som skallavhandlas. Såvitt utskottet kan finna ger erfarenheterna inteanledning att överväga någon begränsning i förhällande till vad som gällerför konferens. De politiska ungdomsförbundens roll i samband medvärnpliktskonferenserna berörs i motionen 1971:94. Att som sker låtaungdomsförbunden ordna informationsträffar i samband med val av ombud ansermotionären inte lämpligt. Han hemställer att ungdomsförbunden inte skall gestillfälle delta i sådana informationsträffar. framhåller i sitt yttrande attkritik mot de politiska ungdomsförbundens deltagande framförts såväl 1970 som1971. SSU anser att ungdomsförbundens aktivitet är att se som ett nödvändigtled i en ökad och förbättrad kontakt mellan försvaret och det civila samhället.Det är - konstaterar SSU - de värnpliktiga och inte de politiskaungdomsförbunden som har rätt att nominera ombud, och några partibeteckningarförekommer inte på valsedlarna. Enligt arbetsgruppen frän 1971 årsvärnpliktskonferens skulle det vara en icke önskvärd begränsning avvärnpliktskonferenserna om de politiska ungdomsförbunden utestängdes frändebatten inför och omkring värnpliktskonferensen. De politiska ungdomsförbundens roll i sammanhanget börsjälvfallet inte underskattas. De har visat stort intresse förvärnpliktsfrågor och har haft stor betydelse för värnpliktskonferensernastillkomst. Utskottet kan inte se annat än att de även i fortsättningen har enuppgift att fylla. Det finns inte anledning tro att förbunden skall utnyttjavärnpliktskonferenserna till annat än sedvanlig information om sina politiskavärderingar. Utskottet kan inte heller se att förbunden genom sina informationsträffarhar möjligheter att bestämma konferensernas förlopp. Det bör fä ankomma på devärnpliktiga själva att avgöra, om de vill ta del av den information somförbunden ger och att ta ställning till information som är politiskt färgad. 1 motionen 1971:697 föreslås att värnpliktskonferensenutrustas med ett permanent kansli. Detta avstyrks av befarar att arbetet i alltför hög grad kommer att skötas från detta kansli,utan att de värnpliktiga fär det inflytande som kan krävas. Däremot anses detväsentligt att de arbetsgrupper som utses erhåller erforderlig hjälp.Arbetsgruppen frän 1971 ärs värnpliktskonferens vitsordar för sin del behovetav en organisation som verkar mellan konferenserna.