bet · FU01NU41 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:41 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av motion om förstatligande av den obligatoriskatrafikförsäkringen. I motionen 1971: 1091 av m. fl, (vpk)hemställs att skall besluta att ge vederbörande myndighet i uppdragatt skyndsamt låta undersöka frågan om att den obUgatoriska trafikförsäkringenockså blir en statUg angelägenhet i likhet med bilskatt och körkort. Remissyttranden i ärendet har inhämtats frånstatens trafUcsäkerhets-verk, försäkringsinspektionen. Motionärerna anser att den obligatoriskatrafikförsäkringen, som omhänderhas av privata eller folkrörelseägdaförsäkringsbolag, bör överföras i statlig regi. Ett förstatligande avtrafikförsäkringen skulle enligt motionärernas mening öka möjligheterna tillkontroll av att alla motorfordon har åtminstone den obligatoriskatrafikförsäkringen. Vidare skuUe avgiften för denna trafikförsäkring kunna blilägre för den enskilde bUägaren. Uppgifteri anslutning till motionen Den nuvarande trafikförsäkringen bygger på lagen(1929: 77) om trafikförsäkring å motorfordon. Enligt denna skall varje fordonsom är registrerat i eller som utan registrering brukas här i trafUcvara trafikförsäkrat. Försäkringsplikten åvilar fordonets ägare. Vidsidan av trafikförsäkring förekommer frivillig ansvarighetsförsäkring förmotorfordon. Kaskoförsäkring är en sammanfattande benämning påförsäkringsmoment som avser skador på försäkrat motorfordon, nämligenvagnskade-, brand-, glasrute- och stöldförsäkring. Villkoren för dennaförsäkring ansluter sig till vUlkoren för trafikförsäkring. Denobligatoriska trafikförsäkringen omhänderhas av det enskildaförsäkringsväsendet. Enligt lagen får sådan försäkring meddelas av försäkringsanstaltsom erhållit Kungl. Maj:ts tillstånd eller anstalt som in- Redan före obligatoriets införande 1929 meddeladesansvarighetsförsäkring, då i frivillig form, av enskUda bolag. Det torde habedömts som praktiskt att den individueUt tecknade friviUiga kasko-försäkringenkunde utfärdas i samma försäkringshandling som trafikförsäkringen. EnligtSärskUda bestämmelser i koncessionsvillkoren erhåUer bolagen förutsatt attrörelsegrenens intäkter lämnar täckning för det dels ersättning för sinamedgivna omkostnader, vUka fastställs i särskild ordning, dels en vinst av f.n. :hiögst av premierna. Eventuella överskott på rörelsen överförstill den s. k. regleringsfonden, som får disponeras endast för förluster inomtrafikförsäkringen. Försäkringsinspektionenhar till uppgift att regelbundet övervaka hela trafikförsäkringsrörelsen frånsåväl soUditets- som skälighetssynpunkt. Så skaU uppgifter om de premiesatsersom försäkringsanstalt tillämpar inges till inspektionen medindelning i riskklasser enligt formulär som fastställs av inspektionen.Bestämmelser rörande denna övervakning ges i försäkxingsinspektionenstrafikförsälcringscirku-lär nr 75 och 76, 1970. Om så befinns nödvändigt kanförsäkringspremiernas övre gräns faststäUas av Kungl. Frågan om trafikförsäkrings verksamhetensorganisation och eventuella förstatligande behandlades i det betänkande som1945 års försäkringsutredning avgav (SOU 1949: 26). Där föreslogs atttrafilcförsäk-ringen skuUe drivas av ett enda bolag med försäkringstagarna somdelägare men med starkt statligt inflytande över bolagets ledning. Förslagetvar dock inte enhälUgt. Betänkandet mötte kritik vid remissbehandlingen ochföranledde inte något förslag från Kungl. revisorer behandlade i sin berättelseför trafikförsäkring och trafiksäkerhet. De; berörde dock inte fråganom ett förstat-Ugande av den obligatoriska trafikförsäkringen. Sedan statsmakterna 1969 beslutat om riktlinjer fören ny utformning av bUregisterorganisationen har bilregisterutredningen i sittslutbetänkande Ett nytt bikegister (SOU 1971: 11) lagt fram förslag omdetaljutformningen av det nya registreringssystemet. Beträffande kontroll avatt försäkringsplikt fuUgörs föreslår utredningen att det, omförsäkringsanstalt anmäler att försäkringsavtalet upphört, skaU kontroUeras iregistret om ny försäkring finns antecknad för fordonet eller omförsäkringsplikten upphört. Om undersökningen ger negativt resultat skallfordonsägaren skriftUgen från registret påminnas om sin skyldighet att hållafordonet försäkrat och att förete bevis härom. Rapport om det inträffade skaUlämnas till poUsmyndighet. Det nya system förerläggaride av fordonsskatt som utredningen före- NU 1971: 41 3 slårinnebär i princip att kontrollbesiktning skall ske för huvuddelen av deregistrerade fordonen. Vidare skall trafikförsäkringspremie och fordonsskattbetalas vid ungefär och kontrollmärke lämnas ut först sedan detkonstaterats att besiktnings-, försäkrings- och skatteplikten har fullgjorts. erinrar inledningsvis omgällande bestämmelser rörande den obligatoriska trafikförsäkringenskonstruktion. I den ständigt aktueUa debatten om trafikförsäkringens sambandmed frågor om trafikskador och trafiksäkerhet har, påpekar inspektionen, ocksåförslaget om trafikförsäkring i statUg regi då och då aktualiserats. I enpromemoria, »Synpunkter på trafUcförsäkringens struktur», som hösten 1966överlämnades tiH chefen för , lade inspektionen framförslag som närmast tog sikte på att åstadkomma en så rättviskostnadsfördelning som möjUgt inom försäkringstagarkollektivet. Vissa av dessaförslag, anför inspektionen, förutsatte att försäkringen skulle drivas isamhällets regi, så t. ex. ett förslag om att försäkringspremien skulle tas utgenom en särskild avgift på bensin. I promemorian framhölls också attskaderegleringen utan tvivel erbjuder det största problemet vid ett statligtövertagande av trafikförsäkringen. Med nuvarande skadeersättningsregler fordrasen omfattande skaderegleringsapparat. I samband med den översyn avskadeståndsrätten som f. n. pågår inom skadeståndskommittén torde man enligtinspektionen kunna förvänta att även reglema om trafikskadeansvaret blirföremål för överväganden. Med hänvisning härtUl avstyrkerförsäkringsinspektionen motionäremas yrkande. framhåller atttrafikförsäkringen har en kombinerad funktion och reglerar förhållandetförsäkringshavare-ska-delidande. Den är avsedd att vara ett skydd för försäkringshavarenmot den skadeståndsskyldighet som han kan komma att ådraga sig vid framförandetav motorfordon. Försäkringen ger den skadelidande en garanti för atthan verkligen skall få ut det skadestånd som han kan bli berättigad tUl. Försäkringenhar sålunda, anför trafiksäkerhetsverket, en något annan karaktär än de bådaandra obligatorierna, körkortskravet och skatteplikten. Båda dessa funktionermåste rimligen handhas av samhället. Däremot har den obligatoriskaförsäkringen, anser verket, på ett i stort sett tUlfredsställande sätt kunnatombesörjas av privata och folkrörelse-ägda försäkringsföretag.Trafiksäkerhetsverket anför vidare att det med hänsyn till att statenlagstadgat om skyldighet att ha sådan försäkring kan ligga nära till hands attstaten också handhar försäkringen. överförandeav den obligatoriska trafikförsäkringen i statlig regi skulle kunna erbjudavissa fördelar i fråga om bl. a, insamlande av statistik av värde förtrafiksäkerhetsarbetet samt ökade möjligheter att i försäkringssystemet införaolika moment som kan stimulera ett varsamt körsätt, öka användningen avbilbälten m. m. De kontakter som verket haft med representanter förtrafikförsäkringsföretagen har emellertid visat att man är beredd att medverkapå olika sätt i dessa avseenden. Även bortsett från de statsfinansiellasvårigheter som torde föreligga för ett realiserande av motionärernas tankeanser sig verket därför icke vilja tillstyrka motionen. och Folksamavvisar motionsyrkandet med motiveringen att ingentuig talar för atttrafikförsäkringen genom ett förstatligande skuUe komma att bedrivas på etteffektivare sätt. I sina yttranden tar riksförbundet och upp någracentrala problem och diskuterar olika effekter av ett förstatligande. Beträffande behovet av förbättrad kontroll över attförsäkringsplikten uppfylls anför riksförbundet att en förbättrad kontroll ärangelägen men att en sådan enUgt förbundets mening är på väg att uppnås ävenmed trafikförsäkringens nuvarande organisation. Vid planeringen av det nyabUregistersystemet och det framtida samarbetet inom detta system mellanbilregister och trafikförsäkringsbolag läggs stor vikt vid att åstadkommasådana anordningar att kontrollen över trafikförsäkringspliktens fullgörandekan bli effektiv och snabbt verkande. Det nya bilregistret skall bl. a. arbetamed hjälp av avancerad datateknik, och det finns anledning räkna med attförhållandena på detta område skall bli avsevärt bättre än de nu rådande. Folksamanför att det nuvarande systemet för kontroll av att fordonsägarna fullgörskyldigheten att trafikförsäkra sina fordon är något tungrott och lämnar vissamöjligheter att underlåta att betala premien. Möjligheten till förenkladkontroll kan, anser , knappast vara ett motiv för ett förstatligandeutan utgör snarare en önskvärd bieffekt vid ett eventuellt förstatligande. Ivad avser kostnaderna för trafikförsäkringen och möjligheterna att en statligtrafikförsäkring skulle ställa sig billigare för konsumenterna än dennuvarande enskilda anser såväl riksförbundet som att så ej skulle blifallet, bl. a. eftersom sambandet mellan trafik- och annan motorförsäkring(hel- och halvförsäkring) härigenom skulle komma att brytas. Förbundet uttalarom detta samband: Möjligheterna att samadministrera dessaförsäkringar bidrar tiU att hålla de totala kostnaderna nere. Även omandelen vagnskadeförsäkringar i samband med trafikförsäkringar successivtsjunkit på grund av de s. k. vagnskadegarantierna frånfabrikanterna är sambandet mellan de båda grenarna fortfarande starkt. kaskoförsäkringen(omfattande brand-, glasrute-, stöld-, maskin-, räddnings- ochrättsskyddsförsäkringar) liksom förarplatsförsäkringen ligger utanförvagnskadegarantierna. Delkaskoförsäkringen utgör ett komple ment tiU mer av trafikförsäkringarna. En uppdelning på en del som skulleadministreras av en statlig myndighet och en del som skulle administreras avförsäkringsbolagen skulle förutom att kostnaderna totalt sett rimligen måstekomma att öka medföra olägenheter för försäkringstagarna vid regleringen avinträffade skador. Eftersom de flesta kollisionsskador berör både trafik- ochmotorfordonsförsäkringen, skulle försäkringstagarna tvingas ha kontakter medtvå olika försäkringsgivare vilket i regel ej är fallet med nuvarande system. framför i huvudsak samma synpunkter.Beträffande försäkringsbolagens kostnader påpekar att avförsäkringsföretagens premieintäkter återgår till försäkringstagarna i form avskadeersättningar. Med oförändrade försäkringsvillkor och skaderegleringsprinciperligger alltså möjligheterna tiU besparingar vid ett förstatligande inomresterande förvaltningskostnadsdelen. Genom atttrafikförsäkringen bedrivs i nära samband med framför alltmotorfordonsförsäkring är dock många av kostnadsposterna av karaktären fastaeUer halvfasta samkostnader. Vissa av dessa skulle enligt komma att blidubblerade om enbart trafikförsäkringen överfördes till ett statligtförsäkringsbolag. Möjlighetenatt utnyttja det nya bilregistret och bilskatteuppbörden vid administrationenav trafikförsäkringen skulle enligt knappast medföra enkostnadsbesparing. Visserligen skulle ett statligt företag ej behöva belastasmed kostnader för försäljningspersonal och fältkontor men försäkringsföretagenmåste i stort sett bibehålla sin organisation. Resultatet skulle bli en ökadkostnadsbelastning på dessa. En förstatligad trafikförsäkring måste, anförFolksam, baseras på i stort sett samma premieberäkningssystem som detnuvarande. Detta innebär att bilregistret måste kompletteras med en stor mängduppgifter för premieberäkningen. Det är tveksamt om detta kommer att kunnaadministreras tiU en lägre kostnad än försäkringsbolagen har möjlighettiU. Enenligt båda de nu åberopade remissinstanserna mycket betydelse-fuU fråga viddiskussionen om trafikförsäkringens organisation rör skaderegleringen.Riksförbundet framhåller att trafikförsäkringen anknyter tillskadeståndsrätten och att skaderegleringen därför kräver helt andra resurserän den av försäkringskassorna handlagda allmänna försäkringen. En mycket stordel av de skador som anmäls tUl trafikförsäkringsbolagen innefattarpersonskador avde utbetalda ersättningarna avser personskador vilkas reglering kräveratt en personlig kontakt kan hållas med den skadelidande ofta under lång tid.De enskilda bolagen har en väl utbyggd organisation med erforderligapersonella resurser, något som saknas hos de statliga organ som enligtmotionärernas förslag skulle NU 1971: 41 6 Vidare framhåUer förbundet att för insamlande av deuppgifter som erfordras för premieberäkningen enligt bo-nus- ochsjälvrisksystemen en omfattande organisation skulle behöva byggas upp vid detstatliga organ som skulle anförtros uppgiften att handha trafikförsäkringen. Folksamanför att en statlig premieuppbörd förutsätter att även skaderegleringen skötsav ett statligt organ. De enda fördelarna med ett sådant system, anserFolksam, skuUe vara möjligheter tiU större enhetlighet i reglermgen och defördelar som det större underlaget för denna apparat kunde erbjuda, t. ex. iform av möjlighet tiU representation på flera orter. Med hänsyn till degenomarbetade normer som försäkringsföretagen redan har påskaderegleringsområdet Uksom tUl den geografiskt väl utbyggda representationenskulle dock dessa effekter troligen bli marginella. ÄvenFolksam framhåUer att en skadereglermgsapparat skött av ett statUgt organskulle orsaka avsevärt ökat besvär för de flesta skadelidande genom att dessaaUtid skulle tvingas tiU kontakter med två försäkringsgivare. Denkonkurrens meUan ett fåtal stora försäkringskoncerner som råder inomförsäkringsbranschen medför enligt branschens talesmän ett flertal fördelarfrån konsumenternas synpunkt. Detta konkurrensförhållande är en garanti för attpremierna hålls nere på den lägsta nivå som är möjlig inom ramen för enbalanserad affär. Men premien är inte det enda konkurrensmedlet. Till dessa höräven sådana faktorer som t. ex. service tUl allmänheten. De företag som skötersådana frågor bäst kommer även att kunna hävda sig bäst i konkurrensen. Engaranti för att dessa för försäkringstagarna så väsentUga förhåUanden sköts påeffektivaste sätt kan således sägas finnas inbyggd i nuvarande system. Ett»monopolföretag» måste arbeta utan den stimulansfaktor som konkurrenseninnebär. Avslutningsvis tar riksförbundet och uppfrågan om möjligheterna till offentlig insyn i och kontroll avförsäkringsverk-samheten och framhåller att trafikförsäkringen f. n. uigalundaligger utanför statlig insyn. anför att det med hänsyn till denexpertis som står tUl försäkringsinspektionens förfogande och tUl den långtgåendeuppgiftsskyldighet som bolagen har gentemot inspektionen finns garantier föratt allmänhetens krav på kontroll av verksamheten tUlgodoses. påpekaratt utvecklingen gått mot en ökad offentUg insyn i och kontroll avförsäkringsverksamheten. Denna kontroll bör enligt mening byggas ut,och har i ett par remissyttranden framhållit attförsäkringsmspektionen av statsmakterna bör ges så stora resurser attinspektionen skall kunna utöva sin' tUlsyn över försäkringsföretagen med egnaexperter, sålunda utan att på något sätt vara beroende av den expertis somfinns inom försäkringsföretagen. Trafikförsäkring skaU enligt trafikförsäkringslagenfinnas för motorfordon som är registrerat i eller som utanregistrering brukas i trafik i landet. Försäkring får meddelas avförsäkringsanstalt som fått Kungl. Maj:ts tiUstånd eUer anstalt som inrättatsav staten. Trafikförsäkringen har en dubbel funktion. Den fungerar som engaranti för att den skadelidande får ut sitt skadestånd. Försäkringen gällerockså för försäkringstagaren for den ansvarighet för skada som åvUar honom,dvs. Enligttrafikförsäkringslagen har försäkringsinspektionen tiU uppgift att övervakaförsäkringsbolagens handhavande av trafikförsäkringen från såväl skälighets-som likviditetssynpunkt. Försäkringspremiernas övre gräns kan faststäUas avKungl. Maj:t om så befinns nödvändigt. Motionärernaanser att ett förstatligande av trafikförsäkringen skulle medföra fördelar iform av en effektivare kontroll av att försäkringsplikten verkligen fullgörsoch en sänkning av försäkringskostnaderna. De hemstäUer därför om en skyndsamutredning med sikte på att den obligatoriska trafikförsäkringen skall bli enstatlig angelägenhet i likhet med bUskatt och körkort. UtskottetviU understryka att samtliga remissinstanser anfört att det nuvarandetrafikförsäkringssystemet fungerar tiUfredsstäUande. Garantier för statliginsyn och kontroll över försäkringsbolagens handhavande av trafikförsäkringenfinns genom försäkringsinspektionens verksamhet och den uppgiftsskyldighet sombolagen har gentemot inspektionen. De fördelar som statens trafiksäkerhetsverkanser skulle kunna vinnas genom ett förstatligande kan enligt verketsuppfattning även åstadkommas genom ett samarbete inom det nuvarande systemetmellan verket och försäkringsbolagen. Försäkringsinspektionensamt och framhåUer attskaderegleringen utgör ett stort problem vid ett statligt övertagande avtrafikförsäkringen. Med nuvarande skadeersättningsregler fordras en omfattandeskaderegleringsapparat. Enligt uttalande av chefen för iremiss tiU lagrådet av förslag tUl skadeståndslag ingår en översyn avskadeersättningsreglerna i det pågående reformarbetet på skadeståndsområdet. Medhänsyn tUl det som anförts finner utskottet inte anledning att föreslåriksdagen att hos Kungl. Maj:t anhålla om en sådan utredning som motionärernaangivit. att avslårmotionen 1971: 1091. NU 1971: 41 8 Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), (), i (s), (),i (fp), (), Wååg (s). Hovhammar (m), (), () och (vpk). av fm (vpk), som anser att utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: »TrafikförsäkringskaU enligt---- { utskottet)------ bil skatt och körkort. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det med hänsyn till att staten i lag stadgat omskyldighet att inneha trafikförsäkring är rimUgt att staten även handharförsäkringen. Väsentliga fördelar kan också, som motionärerna påpekar, vinnasvid ett förstatUgande. att i anledning av motionen 1971: 1091hos Kungl. Maj:t hemställer om utredning angående förstatligande av denobligatoriska trafikförsäkringen.»