bet · FU01SkU15 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:15 betänkande i anledning av motionerangående beskattningen av företagsvinster m. m. 1 detta betänkande behandlas följande motioner: 1. motionen 1971:312 av i m.fl., vari hemställs bl. att beslutar att fr. o.m. och tillsvidare utta en extra bolagsskatt avden beskattningsbara inkomsten; 2. motionen1971:319 av i m. fl., vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att den är 1970 tillsattaföretagsskatteberedningen får i uppdrag att utreda frågan om avveckling avdubbelbeskattningen av svenska aktiebolags och svenska ekonomiska föreningarsvinster efter de riktlinjer som framförts i motionen; 3. motionen1971:586 av herrar och , vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj :t begär attföretagsskatteberedningen får i uppdrag att pröva frågan om likställighet ibeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar; 4. motionen1971:599 av m. fl., vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller attfrågan om beskattningen av s. k. enmansbolag behandlas med förtur; 5. motionen 1971:606 av i ,vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag till beskattning av större stiftelser analogt med bolag ide fall avkastningen i stiftelsen ej utdelas för avsett ändamål. Övriga yrkanden i motionen 1971:312kommer utskottet att behandla i annat sammanhang. Gällande bestämmelser m. m. Aktiebolag och ekonomiska föreningar Aktiebolag och ekonomiskaföreningar får som regel inte göra avdrag för belopp som utdelas tilldelägarna, vilket innebär att fonderad och utdelad vinst i princip skall beskattas efter samma grunder. delägarna beskattas för vinsten, i den mån vinstmedlenutdelas. Från denna s. k. dubbelbeskattning, som tillkommit på grund av attifrågavarande inkomster ansetts ha större skattekraft än andra (SOU 1946:79 s.168 m. ), har vissa undantag skett. För att undvika kedjebeskattning äraktiebolag och ekonomiska föreningar i stor utsträckning frikallade frånbeskattning för inkomst av utdelning. Av intresse i förevarande sammanhang ärsärskilt att den s. k. Annell-lagstift-ningen innehåller vissa bestämmelser ombl. a. avdrag för utdelning på nyemitterade aktier. Vidare har kooperativaföreningar viss rätt till avdrag för utdelning (återbäring) till sina medlemmar. Annell-lagstiftningen, som genomfördes som ett provisorium1960 i syfte att underlätta aktiebolagens kapitalanskaffning (prop. 1960:162;BeU 1960:79), fick permanent karaktär 1967. Lagstiftningen innebär bl. a. attavdrag medges av vad som inbetalats för nyemitterade aktier förebeskattningsårets utgång, och avdrag får åtnjutas under sammanlagt 10 år.Avdraget kan förskjutas , Vissa undantag gäller från dennaavdragsrätt, bl. a. om bolaget utskiftat tillgångar till delägarna. För emissioner som gjorts -gäller fortfarande den provisoriska lagstiftningen. Avdragsrättenär här begränsad till och . Utgifter för kassarabatter ellerannan avtalad rabatt får i regel dras av vid beräkning av inkomst av rörelse. 1efterhand beslutade rabatter eller pristillägg kan emellertid anses sornvinstdisposition och får då i princip inte dras av. Alltsedan 1920 gälleremellertid ett undantag härifrån, nämligen beträffande rabatter och pristilläggfrån kooperativa föreningar. Sådana föreningar är berättigade till avdrag för utdelning(återbäring) i form av rabatt, pristillägg eller annan sådan utdelning iförhällande till gjorda köp eller försäljningar, även om föreningens vinstdelvis härrör från affärshändelser med andra än medlemmar (29 § 2 mom. KL), Föratt anses som kooperativ fordras att den ekonomiska föreningen är öppen ochtillämpar hka rösträtt. Avdraget får åtnjutas endast från sådan vinst avkooperativ verksamhet, som är hänförlig till inkomst av rörelse och får inteöverstiga denna vinst. Återbäringen är - liksom andra rabatter skattefri förmottagaren, om den endast innebär en minskning i mottagarens levnadskostnader(p. 2 av anv. till 38 § KL). Bestämmelserna, som fick sin nuvarande utformning ,kritiserades i åtskilliga utredningssammanhang, senast avbolagsskatteberedningen 1931. Man ansåg därvid att de kooperativa föreningarnafått en förmånsställning i beskattningshänseende. skattekommittéavvisade 1939 denna kritik. Kommittén anförde bl. a. att någon privilegieradställning för den kooperativa verksamheten inte kunde anses föreligga och attdet snarare torde få betraktas som en obillighet gentemot den kooperativaverksamheten om denna ensam, och av det skälet att den är kooperativ, skulleförvägras avdragsrätt för rabatter och pristillägg. Den statliga inkomstskatten ärnumera högre för aktiebolag än ekonomiska föreningar och utgör av denbeskattningsbara inkomsten mot i allmänhet för ekonomiska föreningar.Beskattningen har haft sin nuvarande höjd alltsedan 1949 års taxering, medundantag för en av konjunkturpolitiska skäl betingad temporär höjningbeträffande taxeringar. års taxering var skattesatsenför såväl aktiebolag som ekonomiska föreningar . Höjningen från för aktiebolag skedde påförslag av statsskatteberedning (SOU 1946:79). Enhgt beredningensförslag i fråga om inkomstbeskattningen av fysiska personer kunde enskatteskärpning i stor utsträckning förväntas inträda för bolagens delägare.Denna skärpning borde enligt beredningen motsvaras av en skärpning även avbolagsbeskattningen för att avvägningen av beskattningen inte skulle rubbas.Skatteberedningen föreslog, om än med viss tveksamhet, en höjning till 40 %även för ekonomiska föreningar. Denna tveksamhet föranleddes av att medlemmarnai de ekonomiska föreningarna inte antogs tillhöra den kategori avskattskyldiga, som skulle komma att träffas av en viss skatteskärpning. Även i prop. 1947:212 föreslogs samma skattesats, , föraktiebolag och ekonomiska föreningar, men på förslag av bevillningsutskottet(BeU 1947:50) beslutade att skattesatsen för de ekonomiska föreningarnaskulle bibehållas oförändrad. Utskottet anförde bl. a. att det bland deekonomiska föreningarna torde finnas ett stort antal medlemmar med småinkomster och att det med tanke på sådana och vissa andra fall var önskvärt,att en något lägre skattesats fastställdes för ekonomiska föreningar än föraktiebolag. Frågan behandlades därefter av skatteberedning(SOU 1951:51), som föreslog att skattesatsen skulle bestämmas till ävenför de ekonomiska föreningarna. Förslaget mötte emellertid erinringar ochföranledde inte någon lagstiftning (prop. har vidupprepade tillfällen haft att ta ställning till motionsyrkanden omlikställighet vid beskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar och omavveckling av dubbelbeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar. Isitt av godkända betänkande 1969:17 framhöll utskottet att frågan omavveckling av denna dubbelbeskattning inte borde avgöras utan omprövning avgällande regler för inventarieavskrivning, varulagervärdering och demöjligheter i övrigt till skattemässig konsolidering och resultatutjämning somde nuvarande skattereglerna erbjuder. 1 syfte att möjliggöra en lika behandling ibeskattningshänseende av vissa bankinstitut höjde riksdag skattesatsenvid den statliga taxeringen för sparbanker, sparbankernas säkerhetskassa ochjordbrukskasserörelsen till . 1 samband därmed uttaladebevillningsutskottet, att utskottet var medvetet om att de skäl som år 1947föranlett en differentiering av procentsatsen för aktiebolag och ekonomiskaföreningar inte längre gorde sig gällande med samma styrka som . men att man inte utan ytterligare överväganden borde höjaskattesatsen för de ekonomiska föreningarna över lag (BeU 1969:58). Även vid riksdag avstyrkte bevillningsutskottetmotionsyrkanden i dessa frågor. Utskottet hänvisade därvid till att chefen förfinansdepartementet i finansplanen anfört att företagsbeskattningen borde bliföremål för en särskild utredning och att direktiven för utredningen kundeväntas avse företagsbeskattningen i dess helhet (BeU 1970:11). Utskottetsbetänkande godkändes av . - Som framgår av vad nedan sägs har dennautredning numera tillsatts. Med anledning avlagstiftningsyrkandet i motionen 1971:312 kan nämnas att ett yrkande om enextra bolagsskatt om framställdes senast vid höstriksdag som ettled i ett alternativ till vissa i prop. 1970:156 föreslagna skatte- ochavgiftshöjningar. Motionerna avslogs på förslag av bevillningsutskottet (BeU1970:55), som anslöt sig till propositionen såväl i fråga om bedömningen av detekonomiska läget som i fråga om storleken och fördelningen av de ipropositionen föreslagna avgifts- och skattehöjningarna. Stiftelser och ideella föreningarmed allmännyttigt ändamål är i väsentlig omfattning fritagna frånskattskyldighet. Detta gäller bl. a. stiftelser, som har till huvudsakligtändamål att - utan begränsning till vissa familjer eller bestämda personer främja vård och uppfostran av barn, lämna understöd för beredande avundervisning eller uppfostran, utöva hjälpverksamhet bland behövande ellerfrämja vetenskaplig forskning. Sådana stiftelser beskattas statligt endast förinkomst av rörelse och kommunalt för inkomst av fastighet och av rörelse. inte bedriver allmännyttig verksamhet i en omfattning, som skäligensvarar mot avkastningen på dess tillgångar, är stiftelsen emellertid oavsettdess ändamål skattskyldig för hela sin inkomst. 1 den mån skattskyldighet föreligger inkomstbeskattasstiftelser och ideella föreningar i stort sett efter samma regler som gällerför övriga juridiska personer. Den statliga inkomstskatten utgår avden beskattningsbara inkomsten efter avdrag för bl. a. kommunalskatt.Skattskyldighet till förmögenhetsskatt föreligger i den mån stiftelsen ärskattskyldig för inkomst av tillgångarna, och skatten beräknas efter 1,5promille av den del av den beskattningsbara förmögenheten som överstiger 5 000kr. Det anförda gäller icke i fråga om familjestiftelse.Därmed förstås stiftelse, som enligt sina stadgar har till huvudsakligt ändamålatt tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiskaintressen. Sådana stiftelser beskattas i princip efter samma regler som fysiskperson. I sammanhanget kan nämnas attstiftelser och andra sammanslutningar som främjar allmännyttigt ändamål i vissafall är befriade från gåvoskatt eller från såväl arvsskatt som gåvoskatt, beroende pågraden av deras samhällsnytta. Kapitalskatteberedningen (Fi 1968:47) föreslog isitt betänkande Kapitalbeskattningen (SOU 1969:54) att dessa skatteförmånerskulle begränsas. Förslaget mötte sådan kritik, att departementschefen i prop.1970:71 förordade att gällande regler skulle behållas, vilket också blevriksdagens beslut. I samband med sittställningstagande till prop. 1970:71 hade bevillningsutskottet att behandla ettflertal motionsyrkanden om ytterligare förmåner vid arvs- och gåvobeskattningeneller om inskränkningar av skattefriheten vid såväl arvs- ochgåvobeskattningen som inkomstbeskattningen (BeU 1970:41). Utskottet avstyrkte -hksom vid upprepade tillfällen - ändringar av beskattningsreglernaoch-anförde bl. a, att yrkandena berörde endast delar av ett störrefrågekomplex som borde bli föremål för en mer allsidig utredning än denkapitalskatteberedningen enligt sina direktiv hade att verkställa. Utskottetförutsatte att Kungl. Maj:t uppmärksammade dessa spörsmål. Företagsskatteberedningen (Fi 1970:77) För översyn avföretagsbeskattningen m. m. tillkallades särskilda sakkunniga (Fi1970:77). Enligt direktiven (se 1971: Fi 61) skall utredningen göra engenomgripande översyn av beskattningens höjd och allmänna utformning.Utredningen bör beakta bl. a. önskvärdheten av att man uppnår likartadeeffekter i fråga om kapitalavkastningens beskattning oberoende av företagensägarstruktur och associationsform, uppmärksamma de ej avsedda lättnader som kanuppkomma vid beskattningen av enmansbolag, ompröva gällande bestämmelser omfrihet från inkomst- och förmögenhetsskatt för vissa stiftelser och även taställning till frågan om motiv alltjämt kan anses föreligga att behållaskillnaden i skattebelastning mellan aktiebolag och ekonomiska föreningar. Samtliga motionsyrkanden somutskottet behandlar i detta betänkande berör vissa delfrågor som ingår i denår tillsatta företagsskatteberedningens (Fi 1970:77) utredningsuppdrag. 1motionen 1971:312 yrkas således omedelbar lagstiftning om en extra bolagsskattpå , Motionärerna i motionen 1971:319 anser att beredningen bör fåtilläggsdirektiv av innebörd att dubbelbeskattningen av aktiebolags ochekonomiska föreningars vinster avvecklas efter vissa riktlinjer, och i motionen1971:586 yrkas att beredningen skall få i uppdrag att pröva frågan om dessajuridiska personer bör likställas i beskattningshänseende. Med hänsyn bl. a.till att beredningens utredningsuppdrag är omfattande och tidskrävande yrkarmotionärerna i motionen 1971:599 att frågan om beskattningen av de s. k.enmansbolagen skall behandlas med förtur. Utredningsyrkandet i motionen 1971:606 angående beskattningen av vissa stiftelser torde ha motiverats avhknande skäl. har inte varit berett attvare sig tillstyrka höjningar av bolagsskatten eller att utan omprövning avföretagsbeskattningen i dess helhet ta ställning till frågan om en avvecklingav dubbelbeskattningen av aktiebolag och ekonomiska föreningar. Avföretagsskatteberedningens direktiv framgår, att beredningen skall göra engenomgripande översyn av företagsbeskattningen i dess helhet och från olikasynpunkter pröva beskattningens höjd och allmänna utformning. Med hänsynhärtill finner skatteutskottet inte skäl frånträda bevillningsutskottets avriksdagen godkända ståndpunkts-tagande i dessa frågor och avstyrker såledesbifall till motionerna 1971:312 och 1971:319. Beredningens överväganden börenligt direktiven innefatta ett ställningstagande till frågan huruvida motivalltjämt föreligger att behålla nuvarande skillnad i skattebelastning vid denstatliga inkomstbeskattningen mellan aktiebolag och flertalet ekonomiskaföreningar. Yrkandet i motionen 197 1:586 om direktiv i detta hänseende ärsåledes redan tillgodosett och utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Som anförts i motionen 1971:599 utnyttjasenmansbolagen och även fåmansbolagen i många fall för att uppnå ej avseddaskattelättnader. Aktiebolag av denna typ har nybildats i alltstörre omfattning, och möjligheterna att upprätthålla en tillfredsställandekontroll av dessa bolags och deras aktieägares beskattning är av flera skälotillräckliga. Problemen gäller inte endast inkomstbeskattningen utan i vissahänseenden även den indirekta beskattningen, där flera exempel kan anges på attföretagare genom successiva konkurser i olika bolagsformer åsamkat samhälletavsevärda skatteförluster utan att beskattningsmyndigheten haft möjlighet attinskrida. instämmer i motionärernas uppfattning attfrågan hur man skall ingripa mot de möjligheter till skatteflykt, som står öppnagenom bolagsbildningar av ifrågavarande slag, bör behandlas med förtur, ochdenna inställning delas enligt vad utskottet inhämtat också avföretagsskatteberedningen. Utskottet förutsätter att beredningen vid sinaöverväganden beaktar de i motionen anförda synpunkterna. Med det anförda anserutskottet sig ha besvarat motionen 1971:599. Vad slutligen angår yrkandet imotionen 1971:606, som avser att motverka en fortgående maktkoncentration inomnäringslivet via skattefria stiftelser, har bevillningsutskottet senast vid riksdag med anledning av motioner om såväl ytterligare lättnader sominskränkningar av stiftelsernas förmåner bl, a. vid inkomstbeskattningenframhålht, att dessa yrkanden endast berörde delar av ett större frågekomplex,som borde bh föremål för allsidig utredning. Enligt direktiven förföretagsskatteberedningen skall beredningen söka utforma företagsbeskattningeni sin helhet på ett sådant sätt, att den inte gynnar uppkomsten av storaförmögenhetskoncentrationer och ta upp frågan om friheten från inkomst- och förmögenhetsskatt förvissa stiftelser. Eftersom det får anses särskilt angeläget att frågor av denart som berörs i motionen 1971:606 får en snar lösning, kommer enligt vadutskottet inhämtat ~ beredningen, i den mån det blir praktiskt möjligt, attbehandla denna del av frågekomplexet skyndsamt. Syftet med motionen 1971:606torde alltså bli tillgodosett i möjligaste mån. Utskottet avstyrker därförbifall till densamma. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen1971:312, i vad den behandlas i detta betänkande i den månde inte kan anses besvarade genom vad utskottet ovan anfört, Närvarande: herrar (), i (m),(), i Bäckmora*(c), (), herrar (). Josefson i Arrie (c), (), i (fp), Carlstein (s),i Trobro (m), (), Stadling (s), i (c)och (), *Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (m) och i Trobro (m),vilka under åberopande av innehållet i motionen 1971:319 - ansett attutskottet under punkten 2 bort hemställa att i anledning avmotionen 1971:319 i skrivelse till Kungl, Maj:t begär attföretagsskatteberedningen (Fi 1970:77) får i uppdrag att med förtur framläggaförslag om avveckhng av dubbelbeskattningen av aktiebolags och ekonomiskaföreningars vinster enligt de riktlinjer som framförts i motionen. , Sthim 71.107 S