bet · FU01CU18 · 1971-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkande nr 1971 CU 1971:18 Civilutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag omdels fortsatt giltighet av lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. delsändring i samma lag, m. m., jämte motioner. Maj:t har i propositionen 1971; 103 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över justititeärenden för den 19mars 1971 föreslagit att 1. antaga ett vid propositionen fogat förslag till lagom dels fortsatt giltighet av lagen (1942; 429) om hyresreglering m. m., delsändring i samma lag (se bilaga), 2. godkänna vad i statsrådsprotokollet anförts i frågaom särskild hyreskontroll enligt räntelånekungörelsen. I propositionen föreslås att hyresregleringslagensgiltighetstid förlängs till utgången av och att lagen ändras i vissahänseenden. Bostadslägenhetersom har färdigställts samt alla lokaler undantas enligtförslaget från hyresregleringen. Medhänsyn till de olägenheter som i längden har visat sig vara förenade medsystemet med generella hyreshöjningar på grund av ökade omkostnader för fastighetsförvaltningföreslås att bestämmelserna härom upphävs. I stället föreslås att ökadeomkostnader i likhet med vad som gäller beträffande förbättringsarbete skall kunna utgöra grund för höjning av lägenhets bashyra. Härigenom skapasstörre möjligheter att beakta den enskilda fastighetens särskUda förhållanden. Ensärskild spärregel föreslås, enligt vilken höjning inte får ske så, att hyrankommer att överstiga vad som med hänsyn till hyresläget för jämförligalägenheter i orten och övriga omständigheter är skäligt. Garantiernamot oskäliga hyreshöjningar består således av två hyres-spärrar. Den enamotsvarar hyreslagens bruksvärderegel. Den andra motsvaras avhyresregleringslagens nuvarande regel, att hyreshöjningar inte får tas ututöver vad som föranleds av ökade förvaltningskostnader. Isyfte att förenkla förfarandet och möjliggöra den mera individuella prövningenföreslås en ny ordning för fastställelse eller ändring av bashyra. Bashyraskall enligt förslaget kunna fastställas eller ändras genom överenskommelsemellan å ena sidan hyresvärd eller fastighetsägare-förening och å andra sidanhyresgästförening. Motsvarande prövning skall som kunna ske avhyresnämnd. skall dock i regel inte få ta upp ansökan av hyresvärdtill prövning utan att för- handling med hyresgästorganisation har ägt rum. Omhyresvärd eller hyresgäst är missnöjd med överenskommelse som organisation harträffat har han rätt att få överenskommelsen prövad av hyresnämnden. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober 1972.Den nya ordningen för fastställelse eller ändring av bashyra skall emellertidkunna tillämpas . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionerna1971: 1459 av i m.fl. (c, fp, m), vari hemställs att vid sin behandling av Kungl. Maj;ts proposition nr 103 be slutar 1. atthyresregleringen avvecklas för lokaler och bostäder, 2. att hyreslagenändras så att lokalhyresgästerna ges ett lika starkt direkt besittningsskyddsom det som gäller för bostadshyresgäster, 1460 av m. fl. (m), vari hemställs att med avslag å propositionen nr 103 iskrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att Kungl. Maj;t till innevarande årshöstriksdag framlägger nytt förslag om ändringar i hyreslagstiftningen ienlighet med statens hyresråds förslag och vad i motionen anförts, 1461 av i m. fl. (vpk), variföreslås 1. att bifaller förslaget i propositionen 1971:103 om för längd giltighet av lagen (1942; 429) om hyresreglering m. m., dock med följande ändringar jämfört med propositionen; a. att 3 §erhåller följande lydelse: Hyresvärden må icke------ (lika med propositionen)-------- 1. Finnes ejsådan hyra, fastställes bashyran av den i 13 § omförmälda hyresnämnden till detbelopp som med hänsyn till hyresläget för jämförliga lägenheter i orten ochövriga omständigheter är skäligt, dock högst till den hyra som skulle hafastställts om fastigheten vore statligt belånad. Bashyra må höjas------ (lika med propositionen)------ jämför lig betydelse, 2. till ökade omkostnader för räntor, tomträttsavgäld,löner eller eljest för fastighetens förvaltning. Har ombyggnads-, ändrings- eller under hållsarbete eller åtgärd av därmed jämförlig betydelse ej bekostats av hyresvärden, må bashyran i anledning därav höjas endast om särskilda skäl äro därtUI. Höjning av bashyra må ej ske så, att hyran kommer attöverstiga vad som med hänsyn till fastighetens drifts- och självkostnader samthyresläget för jämförliga lägenheter på orten är skäligt. Är bashyran för lägenhet högre än vad som med hänsyn tillhyresläget för jämförliga lägenheter på orten är skäligt, har lägenhetensskick avsevärt försämrats eller hyresgäst tillkommande förmånerpåtagligt inskränkts, skall bashyran nedsättas till skäligt belopp. b. att i tillämpningsföreskrifterna anges att denna ändringsåvitt avser 3 § första stycket träder i kraft samt skall gälla alla lä genheter i hus som omfattas av hyresregleringen och där hyran då inte är fastställd, c. att förslaget i propositionen om att 7 och 8 a §§skall upphöra att gälla avslås och att sagda paragrafer bibehålies oförändrade, d. att förslaget i propositionen om ändring i 26 §innebärande un dantag från hyresreglering av bostadslägenheter som färdigställts avslås så att sagda paragraf bibehålles oförändrad, 2. att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte getill känna vad i motionen anförts om angelägenheten av att förslag snarastutarbetas och förelägges om annan lydelse av 48 § lagen den 14 juni1907 om nyttjanderätt till fast egendom (hyreslagen) i enlighet med vad somanförts i denna motion, 1462 av m. fl. (s), vari hemställs att antar propositionen 1971; 103 med denändring i fråga om hyresregleringens tillämplighet på lokaler som angetts imotionen och enligt lagtext, vartill förslag torde upprättas av vederbörande utskott, 1463 av (), vari hemställs 1. attriksdagen måtte besluta a. att förslaget till hyresregleringslag förlängs tillatt gälla tills vidare med de ändringar och beaktanden som är erforderliga, b. att hyresregleringen även i fortsättningen skall gällaockså fastig heter byggda 19581968, c. att hyresregleringen även skall varatillämplig i fråga om lokalhyresgäster, samt 2. attriksdagen uttalar sig för a. att regering och riksdag fastställer huvudgrundernaför beräknande av eventuella justeringar i bashyrorna och att regeringen efter samråd med hyresrådet meddelar föreskrifter i fråga om tillämpningen, b. att, om fråga uppkommer om höjning eller nedsättningav bas hyra för en lägenhet och vederbörande hyresvärd eller hyresgäst så begär, frågan skall tas upp till förhandlingar mellan parterna under er forderlig medverkan från lokalt partsorgan som, om det finnes önsk värt, äger hänskjuta frågan till centralt partsorgans bedömning, c. att det skall stå fritt för varje hyresgäst ochhyresvärd att oavsett resultatet av nämnda förhandlingar underställa hyresnämnd frågan om hyrans bestämmande utan att nämnden är bunden av vad partsorganisationerna kan ha överenskommit sinsemellan, samt d. attvid eventuell tillämpning av s. k. bruksvärde detta värde bara skallinnefatta själva lägenheten med biutrymmen, trappuppgångar o. d. men inte läge,närhet till kommunikationer, skolor, daghem och annat som bekostas avsamhället, och att vid beräkning av bruksvärde hänsyn inte skall tas tillhyrorna i andra än hyresreglerade fastigheter, 1464 avfru m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen måtte besluta att överenskommelse om fastställande eller ändring avbashyra jämväl må träffas mellan hyresgäst och hyresvärd, attvederbörande utskott måtte utarbeta härför erforderliga författningsändringar, 1465 avherr m. fl. (m), vari hemställs attriksdagen måtte besluta att till det i proposition nr 103 framlagda förslagetom förlängning och ändring i hyresregleringslagen fogas följandeövergångsbestämmelse: Innehåller hyreskontrakt förbehåll om rätt förhyresvärden att uttaga tiUägg tUl hyra på grund av ökade omkostnader förfastighetsförvaltningen enligt Kungl. Maj:ts eller annan myndighets beslutskall detta anses innefatta förbehåll om höjning av bashyra på grund av sådanaomkostnadsökningar enligt 3 och 3 a §§ i paragrafernas lydelse från den 1oktober 1972. 1466 avherr m. fl. (fp, c), vari hemställs 1. att måtte uttala att hyresregleringenavvecklas och att en förlängning av hyresregleringslagendärefter inte bör komma i fråga, 2. att måtte besluta att somövergångsbestämmelser antaga den i propositionenföreslagna lydelsen av hyresregleringslagen efter följande ändringar: a. attmed "organisation av hyresgäster" i 3 a § avse sådan organi sation som hyresnämnd förklarat förhandlingsduglig, b. atti ett tillägg till 3 a § stadgas om lämplig tid under vilken för handlingar mellan parterna senast skall ha ägt rum för att hyresnämnd skall äga rätt att uppta ärendet till prövning, c. attgenom en övergångsbestämmelse förordna att förbehåll i hy reskontrakt som tillförsäkrar hyresvärden kompensation för ökade om kostnader enligt 5 § hyresregleringslagen skall likställas med och rätts ligt bedömas som om förbehåU om hyreshöjning på grund av omkost nadsökningar enligt 3 och 3 a §§ förelegat, 3. att utskottet måtteutarbeta härför erforderlig lagtext. Gällanderätt och tidigare riksdagsbehandling, m. m. De allmänna och grundläggande rättsreglerna omhyresförhållande finns f. n. i 3 kap. lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätttiU fast egendom. Kapitlet, som brukar betecknas hyreslagen, fick sinnuvarande lydelseår 1968 (SFS 1968; 346). Det kommer fr. o. m. att ingå som12 kap. i den nya jordabalken, vilken träder i kraft nämnda dag. Vidsidan av hyreslagen gäller lagen (1942: 429) om hyresreglering m. m. (ändradsenast 1968; 344; här kaUad hyresregleringslagen). Denna innehållerhuvudsakligen bestämmelser om reglering av hyrans storlek och om besittningsskyddgenom tvångsförlängning av hyresavtal. Reglerna om besittningsskydd är numeratillämpliga bara på lokaler, dvs. andra lägenheter än bostadslägenheter.Hyresregleringslagen gavs från början begränsad giltighetstid, men denna harsedermera successivt förlängts, senast (SFS 1968; 344) t. o. m. den 31december 1971. och ansågsdet med hänsyn tUl den besvärande bostadsbristen uteslutet att lätta påhyresregleringen. Lagen tUlämpades så att hyrorna istort sett låstes vid den nivå som förelåg när regleringen infördes. m. medgavs vissa generella hyreshöjningar i syfte att ge fastighetsägarnakompensation för ökningar i fastighetsomkostnaderna. Sådana hyreshöjningar hardärefter medgetts . Det första steget mot en avveckling av regleringentogs genom tillkallandet av hyresregleringskommittén, som fick iuppdrag att utreda bl. a. vilka ändringar eller tillägg som kunde varapåkallade beträffande hyresregleringslagen och vUka övergångsbestämmelser somkunde behövas för den situation som uppkom när hyresregleringen skulle upphöra.Kommittén avgav slutbetänkande med förslag bl. a. om successivavveckling av hyresregleringen (SOU 1955: 35). Förslaget ledde följande år tillvissa ändringar i hyresregleringslagen, vilka trädde i kraft (SFS 1956; 565). Syftet med ändringarna var att göra det möjligt att påbörja enavveckling av hyresregleringen. Sålunda fick Kungl. Maj:t rätt att besluta omregional avveckling. gjordes en begränsad kategorimässig avvecklinggenom att från hyreskontrollen undantogs lägenheter i hyresvärden tUlhörigt husför vilket hade utgått statligt bostadslån som beviljats efter den 31 december1956 och inte sagts upp till betalning. Beträffande sådana lägenheter ansågsden kontroll som utövades av det lånebeviljande organet vara tillräcklig. Genomen ny lagändring (SFS 1957: 233), som trädde i kraft ,öppnades möjlighet även till samordnad regional och kategorimässig avvecklingav regleringen. undantogs upplåtelse i första hand av lägenhet ifastighet som förvaltas av kommun eller av kommunalt eller allmännyttigtbostadsföretag från hyreskontrollen. Med stöd av de nämnda lagändringarna harKungl. Maj:t vid olika tillfällen förordnat om såväl regional somkategorimässig avveckling av hyresregleringen. Genom lagändring (SFS1961: 213) undantogs från hyreskontrollen statlig myndighets upplåtelse avbostadslägenhet. I och med att möjlighet öppnades tUl successivavveckling av hyresregleringen ansågs hyresgästernas besittningsskydd börastärkas. En provisorisk lösning kom till stånd genom lagen (1956: 568)om rätt i vissa fall för hyresgäst till nytt hyresavtal(besittningsskyddslagen). Lagen var med vissa undantag tillämplig påhyresförhållanden för vUka hyresregleringslagens förlängningsregler integällde. Som huvudprincip föreskrevs att hyresgästen skulle ha rätt till nytthyresavtal, när hyrestiden gick ut till följd av uppsägning eller av annanorsak. Redan när lagen kom till var avsikten att den senare skulle ersättas avpermanenta regler om besittningsskydd och om bestämmande av hyresvillkoren.Detta har skett genom ändringar i den allmänna hyreslagen.Besittningsskyddslagen har därför endast övergångsvis och i begränsathänseende getts förlängd giltighet efter utgången av . Ar 1956 antogsäven lagen (1956: 567) med vissa bestämmelser, som skola iakttagas sedanhyresregleringen upphört (övergångslagen; ändrad 1968: 345). Denna lag är intetidsbegränsad och gäller aUtså tills vidare. Samtidigtmed att hyresregleringen reformerades och besittningsskyddslagen tUlkomtillkallades hyreslagskommittén. Denna avgav betänkande med förslag tiUreviderad hyreslag (SOU 1961: 47). Förslaget byggde på att hyresregleringenskulle behållas även efter den nya hyreslagens ikraftträdande och att densuccessiva avvecklingen av regleringen skulle fortsätta. Ar 1963 tillkalladeshyreslagstiftningssak-kunniga för att utreda frågan om en avveckling avhyresregleringen. I de sakkunnigas uppdrag ingick att försöka samordnahyresbestäm-melserna för orter med mera påtaglig lägenhetsbrist och orter meden i huvudsak balanserad marknad i en reviderad permanent hyreslag. I avvaktanpå resultatet av de sakkunnigas arbete blev hyreslagskom-mitténs förslag inteföremål för någon lagstiftningsåtgärd. Hyreslag-stiftningssakkunniga lade år1966 fram förslag till ny hyreslagstiftning (SOU 1966: 14). Detta gick ut påatt hyresregleringslagen skuUe upphävas och att dess bestämmelser omhyreskontroll skulle ersättas med bestämmelser i den aUmänna hyreslagen. Pågmndval av hyreslagskommitténs och hyreslagstiftningssakkun-nigas betänkandenlades i prop. 1967: 141 fram förslag till en ny allmän hyreslag. Förslagetsyftade till att ersätta hyresregleringen med en friare hyresmarknad, där iprincip hyresgäst i bostadslägenhet fick ett direkt besittningsskydd, somkompletterades med vissa hyresspärrar, och där besittningsskyddet förlokalhyresgäster upprätthölls genom ersättningsregler. Hyresreglerings- ochbesittningsskyddslagarna skulle enligt förslaget upphävas och ersättas avbestämmelser i den nya hyreslagen. I propositionen föreslogs även att enstatlig hyresnämnd skulle inrättas för i princip varje län för handläggning avhyrestvister. Förslag till lag med närmare bestämmelser om dessa hyresnämnderlades fram i prop. Sedan det visat sig att önskvärd enighet om den föreslagna reformen intekunde uppnås återkallade Kungl. Maj:t de båda propositionerna utom i vad avsågfrågor om viss förlängning av hyresregleringen (skr. 1967: 174). Fråganom en reform av hyreslagstiftningen ansågs emellertid inte böra ställas helt påframtiden. Redan vid riksdag lades därför genom prop. 1968: 91 på nyttfram förslag tiU ny hyreslag, i huvudsak likalydande med det föregående årframlagda förslaget. föreslogs att giltighetstiden förhyresregleringslagen skulle förlängas t. o. m. utgången av och attvissa ändringar skulle göras i lagen. Förslagen bifölls av . Den nyalagstiftningen trädde i kraft . Denår 1968 genomförda reformen innebar i huvudsak följande. Hyresregleringenbehölls i fråga om både bostadslägenheter och lokaler på de orter därregleringen gäUde . På sådan ort kan därför det allmänna hyreslägetinte ändras i annan mån än som följer av hyresregleringslagens bestämmelser omkompensation för ökade omkostnader för fastighetsförvaltningen. Vissauppmjukningar i regleringen företogs. Sålunda öppnades möjlighet för hyresvärdoch hyresgäst att träffa avtal om hyreshöjning på grund avförbättringsarbeten, inbegripet förbättrat underhåll. Vidare undantogs frånregleringen lägenheter som färdigställts efter utgången av , och detblev dessutom möjligt för hyresnämnd att besluta om undantag beträffande hus,som undergår omfattande ombyggnad. Från regleringen undantogs ocksålägenheter, som utgör del av upplåtarens bostad. Slutiigen genomfördes ennoUställning av hyrorna per . Den grundhyra jämte generellhyreshöjning som då utgick, kallad bashyra, är i princip grundvalen föreventuell kommande kompensation för ökade förvaltningsomkostnader. Lagensbesittningsskyddsregler upphävdes för bostadslägenheter och ersattes av dennya hyreslagens bestämmelser. För lokaler behöUs däremot besittningsskyddet enligthyresregleringslagen. De kommunala hyresnämnderna avskaffades och derasarbetsuppgifter övertogs av statliga hyresnämnder, i princip en för varje län. Utskottetfår i övrigt hänvisa till propositionen 1971: 103 samt tillriksdagsbehandlingen (prop. 1967: 141, 3LU 1967: 58, prop.1968; 91, 3LU 1968: 50). Utskottet har tagit del av synpunkter, framförda avSveriges fastighetsägareförbund. ,i Stor-StockhoIm, ochStockholms ek. Fråganom fortsatt hyresreglering m. ni. Maj;ts förslag innebär i princip bl. a. attden med utgångspunkt i faktiska produktionskostnadei: anordnadehyrespriskontrollen för lägenheter färdigställda förlängs förde lägenheter som färdigställts eller tidigare samt atthyrespriskontrollen och det direkta besittningsskyddet helt avvecklas förlokaler. Lägenheter i småhus kommer att falla under 6 § hyresregleringslagen.Den geografiska och kategorimässiga omfattningen av regleringen bestäms somhittiUs av Kungl. Förde bostadslägenheter som vid en avveckling kommer att falla utanförpriskontrollen gäUer nu hyreslagens regler om direkt besittningsskydd ochkommer att gälla de i anslutning därtill i hyreslagen givnahyressättningsnormerna. Dessa normer som utgår från avtalsfrihet i fråga ombl. a. hyra innebär att efter en av hyresgäst påkallad prövning av ett mothonom riktat krav på högre hyra som villkor för förlängning av hyresavtal,hyresgäst inte är skyldig att betala vad som väsentligt överstiger hyran förlägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga (48 §). På bristorter,dvs. nu de orter där hyresregleringslagen gäller, skall ur dettajämförelsematerial uteslutas lägenheter vilkas hyra inte är rimlig med hänsyntill det allmänna hyresläget i orten för närmast jämförliga lägenheter inybyggda hus. Nyproduktionens förstagångshyror på dessa orter kan på begäranav hyresvärd eller hyresgäst prövas enligt samma inbördes jämförelseregler.Kungl. Maj:t har enligt övergångslagen rätt att vid avveckling av hyresregleringenförordna om begränsning under en övergångstid av det belopp, med vilket hyranfår höjas vid förlängning av hyresavtal. För lokaler ersättshyrespriskontrollen och det direkta besittningsskyddet av hyreslagens regler omindirekt besittningsskydd, innebärande ersättningsskyldighet för hyresvärd vidobefogad uppsägning. Departementschefenhar i propositionen redovisat och vägt skäl för och emot en fortsatt giltighetav hyresregleringslagen. 1 detta sammanhang (s. 36) uttalas uppfattningen atthyresregleringen bör ersättas av effektiva hyresspärrar i den allmännahyreslagen och att ändringar i hyresregleringslagen bör ha en sådan inriktningatt de underlättar en framtida avveckling av regleringen. Departementschefenanmäler även (s. 40) avsikten att Kungl. Maj:t ger hyresrådet i uppdrag attefter utredning komma in med förslag tUl regional avveckling avhyresregleringen. Detta anförs mot bakgrund av bedömningen att det nu finnsanledning att på nytt pröva frågan med sikte på en relativt omfattande regionalavveckling. Som nedan kommer att beröras väntas vidare den föreslagnaavvecklingen av hyresregleringen för hus färdig- ställdaefter ge möjligheter att säkrare bedöma hur hyreslagensbruksvärdesystem fungerar beträffande ett något äldre bostadsbestånd påbristorter. Slutiigen har Kungl. Maj:t, enligt vad utskottet erfarit, genom enenkät hos närmast berörda myndigheter och organisationer inlettförberedelser för en översyn av förfarandet i hyrestvister ochhyreslagstiftningen i övrigt. Moten förlängning av hyresregleringen vänder sig förslaget imotionen 1971: 1460 om att med avslag å pro- positionen skallbegära ett nytt förslag, i princip enligt hyresrådets skrivelse. Motionärernafinner att de skäl som åberopas i propositionen för en förlängd hyresregleringinte kan anses bärande. I motionen åberopas vissa remissuttalanden i anledningav hyresrådets skrivelse och erinras om vad i detta sammanhang anförts i Kungl.Maj;ts proposition 1967; 141. Utskottettar nedan upp frågan om förlängning av hyresregleringen . I frågaom motionsyrkandet, som går emot varje förlängning, ansluter sig utskottettill departementschefens uppfattning (s. 34) att anledning finns att starktifrågasätta lämpligheten av att nu helt avveckla hyresregleringen. Ettbifall till Kungl. Maj:ts förslag medför att frågan om förlängd giltighet avhyresregleringslagen får bedömas vid års riksdag.Motionen 1971: 1463 utmynnar i bl. a. förslaget att lagen skall gälla tillsvidare. mening är den i propositionen föreslagna förlängningstiden lämpligur flera synpunkter. Vissa av de syften som motions-förslaget avsett att tjänatorde kunna tillgodoses på annat sätt än genom att förlängahyresregleringslagen . Tillett beslut att förlänga hyresregleringens giltighetstid i enlighet med Kungl.Maj:ts förslag föreslås i motioner att fogar särskUda uttalanden.Sålunda föreslås i motionen 1971: 1466 att uttalar att en ytterligareförlängning inte bör komma i fråga. I motionen 1971: 1461 hemställs attriksdagen ger Kungl. Maj:t tUl känna vad i motionen anförts om angelägenhetenav en reform av hyressättningsnormerna i 48 § hyreslagen. I den sistnämndamotionen anförs att det avgörande vid en bedömning av hyresregleringslagensfortsatta giltighet är om hyreslagen tillförs bestämmelser som kan erbjudaskydd mot oblyga hyresstegringsanspråk. Enligt motionärerna bör även enfortsatt regional avveckling anstå till dess att man i den allmänna hyreslageninfört effektiva spärrar mot oskäliga hyreshöjningar. Ävenom skäl allmänt sett talar för ett upphävande av hyresregleringslagen hardessa skäl, vid en vägning mot skälen däremot, inte föranlett utskottet att nuavstyrka fortsatt hyresreglering. En bedömning för tiden börgöras med beaktande även av de ytterligare erfarenheter som de närmaste årenstillämpning kan ge. att dessa erfarenheter skall kunna beaktas och ettkommande beslut anpassas till då rådande förhållanden blir en ny prövningofrånkomlig. Redan dessa skäl talar mot ett principbeslut av i motionen 1971;1466 föreslagen utformning. Vad angår frågan om en översyn av hyressättningsnormerna i48 § hyieslagen får utskottet erinra om att erfarenheterna av normernastill-lämpning ännu är mycket begränsade. Tillräckligt underlag för uttalandenom ändring av bestämmelserna i viss riktning saknas därför. Frågan omhyressättningsnormernas utformning torde vidare komma att belysas vid dennyssnämnda översynen av hyreslagstiftningen, bl. a. i anledning avframställning i ämnet från hyresgäströrelsens sida. Motionen 1971; 1461 bördärför inte föranleda någon åtgärd i detta sammanhang. Motionen 1971; 1463 innefattar en hemstälUan att riksdagenskall uttala sig för en tolkning av de i 48 § hyreslagen intagna reglema omjämförelsehyra så att däri inte inräknas den del av hyran som hänför sig tillåtgärder från samhällets sida och så att jämförelse endast görs medhyresreglerade fastigheter. Hemställan torde närmast avse ett förordande avatt skälig hyresnivå bestäms med utgångspunkt i drift- och självkostnader ochanknyter därmed till förslagen i motionen 1971; 1461.