bet · FU01UbU13 · 1971-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:13 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. proposition angående vuxenutbildningjämte motioner. Maj:t i propositionen 1971:1 (bilaga10, punkterna G 5G 7) beräknat medel för nedannämnda ändamål, har Kungl. Maj:ti propositionen 1971: 37 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden för den 26 febmari 1971 föreslagit att 1. anta vid propositionen fogat förslag till lag omändring i studiemedelsförordningen (1964: 401), 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att meddela de bestämmelsersom behövs för att införa ett system med interkommunal ersättning på den kommunalavuxenutbildningens område, 3. godkänna vad som förordats i statsrådsprotokollet ifråga om inrättande av och skolledning för särskild skolenhet med kommunalvuxenutbildning m. m., 4. medge att reservationsanslaget Kommittéer m. m.under åttonde huvudtiteln får tas i anspråk under /72 förförsöksverksamhet med viss vuxenutbildning, 5. godkänna vad som i övrigt förordats istatsrådsprotokollet om vuxenutbildning, studiecirklar och frialäromedel vid statliga läroanstalter, 6. till Bidrag till driften av kommunala skolor förvuxna för /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 7. tiU Bidrag tiU studiecirkelverksamheten /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 8. till Bidrag till /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett anslag av . Propositionen 1971: 37 har behandlats avsocialförsäkringsutskottet såvitt angår författningsförslaget. Övriga delar avpropositionen har hänvisats tiU utbildningsutskottet. Vuxenutbildningenhar nått en betydande omfattning. Mer än 1 milj. vuxna deltar i någon form avutbildning. De skiftande förkunskaperna liksom de skilda behoven av förbättradutbUdning har gjort det nödvändigt att erbjuda de vuxna flera alternativastudiemöjUgheter. ningsorganisationernaliksom folkhögskolan har en lång tradition på ut-bUdningsområdet. På 1960-talethar tUlkommit bl. a. arbetsmarknadsutbildning, vuxenutbildning i radio och TVsamt statlig och vuxenutbildning. Totalt satsar staten ca 1 miljardkr. på vuxenutbildning innevarande budgetår. Deökade statUga insatserna har skapat utrymme för en snabb expansion av bl. a.den kommunala vuxenutbUdningen. Ar 1968 anordnade endast 30 kommunervuxenutbildning. anordnas sådan utbildning i mer än 300 kommuner. Avdeltagarna i vuxenutbildning är närmare en tredjedel , medanmedianåldern är inemot . I propositionen framhålls att det likväl återstårväsentliga mål att förverkliga. Formelltstår den kommunala vuxenutbildningen öppen för alla. Men erfarenheter visar attstudiehindren är betydande för stora grupper av medborgare. VuxenutbUdningennår fortfarande inte dem som har det största behovet av sådan utbildning. Motdenna bakgrund framstår en starkare styrning av den fortsatta utbyggnaden avden kommunala vuxenutbildningen som önskvärd. Tillgängliga resurser måste istörre utsträckning stäUas till förfogande för dem som är utbildningsmässigtmest missgynnade. Därför bör enligt propositionen en prioritering av gmndskolutbildningeni fortsättningen äga mm. Kurserna på gymnasieskolans nivå föreslås öka . Fråganom intagning av studerande till vuxenutbildning måste enligt vad somframhålls i propositionen ägnas ökad uppmärksamhet. SärskUda intagningsnämnderför vuxenutbildning kommer att inrättas av kommunerna. Ett statsbidrag omtotalt av statsbidraget tiU lärare och skoUedare föreslås utgå tUlkommunerna som bidrag tUl utgifter för intagningsverksamheten m. m. Ipropositionen föreslås också vissa åtgärder för den kommunala vuxenutbUdningeni glesbygdsområdena. Minimiantalet elever för inrättande av kurs föreslås bUsänkt från tolv dU åtta. Vidare föreslås bidrag tiU resekostnader ochtraktamente för studiehandledare vid allmän studiecirkel och lärare i kommunalvuxenutbildning. Slutligen avses bestämmelser komma att meddelas som inomglesbygd gör det möjUgt för lärare i ungdomsskolan att i sin tjänst inräknatjänstgöring i vuxenutbildning. Ipropositionen behandlas i anslutning tiU förslag från läromedelsutredningenoch studiemedelsutredning även vissa studiesociala frågor. a.införs möjUghet för deltidsstuderande att erhåUa studiemedel. Anslagsberäkningarnaför nästa budgetår innebär en uppräkning med 64,5 mUj. I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 71 av herrar i (s) ochJohnsson i (s) vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl.Maj:t måtte anhålla om ett sådant tillägg i stadgan för gymnasial vuxenutbildningatt skollagens 2 kap. 9 § c och skolstadgans 9 kap. 5 § c görs tilllämpligaäven för den gymnasiala vuxenutbildningen och att tillägg görs i stadgan förgymnasial vuxenutbildning så att lärare, som undervisar minst fyra veckotimmari gymnasial vuxenutbildning, bereds tillfälle att under tid motsvarande minsten dag varje läsår delta i av , länsskolnämnd ellerskolstyrelse anordnad fortbUdning, dels motionen 1971: 199 av herrar () ochJonsson i (fp) vari hemstäUts att beslutar att hos Kungl.Maj:t hemstäUa att statsbidragen till vuxenutbildningen får en sådan utformning,att det blir möjligt att till de kommunala vuxenutbildningsråden knyta enstudierådgivare med uppgift att biträda de vuxenstuderande med individuellstudierådgivning och studieplanering, dels motionen 1971: 372 av herrar () och () vari hemställts att måtte besluta att 1. i skrivelse tiUKungl. Maj:t anhåUa om en samlad översyn av hela vuxenutbildningsområdet genomen parlamentariskt tillsatt kommitté vari även skall ingå representanter förnäringsliv och organisationer, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt a)vuxenutbildning bedriven av kommuner, organisationer, företag ochinstitutioner, b) det fria folk-bUdningsarbetet och dess relation till denmålinriktade vuxenutbildningen, c) vuxenutbildningens lokala och regionalaorganisation, d) radio/TV-verksamhet för vuxenutbildning och möjligheterna förkompletterande regional undervisning, 2. godkänna attstatsbidrag till central kursverksamhet skall utgå till även annan organisationmed direktanslutna medlemmar än löntagarorganisation enligt vad i motionenanförts, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att fastställa föreskrifterna härför, dels motionen 1971: 855 av herrar () ochAndersson i (c) vari hemställts att i skrivelse till Kungl.Maj:t på basis av inhämtade erfarenheter begär en skyndsam utredning med siktepå det fortsatta reformarbetet för vuxenutbildning för de grupper som i daginte kommer i kontakt med redan etablerade undervisningsmetoder, dels motionen 1971:864 av i m. (c) vari hemstäUts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla omskyndsam utredning och förslag för införande av fasta tjänster inomvuxenutbUdningen på i motionen anförda grunder, dels motionen 1971: 871 av fm () ochfröken () vari hemställts att med beaktande av vad i motionen 1» 1971. anförtsi skrivelse till Kungl. Maj:t begär igångsättande av organiserade försök pånågra orter med uppsökande verksamhet inom vuxenutbildningen särskilt inriktadpå de hemarbetande kvinnorna, delsmotionen 1971: 894 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att vid statens skola förvuxna i får utan hinder av vad som stadgas i 13 § SFS 1967: 452bedrivas försöksverksamhet med lägre antal elever än vad som stadgas i nämndaparagraf, delsmotionen 1971: 1308 av i m. fl. (fp, c) vari hemställtsatt 1. i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att minimitaletför inrättande av ämneskurs på ort utanför gymnasieort sänks från 12 till 8, 2. i skrivelse till Kungl. Maj:t begär attbestämmelserna rörande interkommunal ersättning utformas så att en samverkanmellan kommuner i glesbygd vid inrättandet av vuxenutbildningskurserunderlättas, 3. beslutar att statsbidraget tUl handledare föruniversitetscirkel utgår av handledararvodet, dock beräknat på högstdet timarvode som utgår till universitetslektor som avlagt disputationsprov, delsmotionen 1971: 1309 av i m. fl. (s) vari hemstäUts attriksdagen beslutar att 1. kommunerna åläggs att inrätta vuxenutbildningsråd ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som anförts i motionen, 2. vuxenutbildningsråden åläggs ansvaret förintagningen av elever i den kommunala vuxenutbildningen, 3. det i propositionen 1971: 37 föreslagna2-procentiga statsbidraget får användas för uppsökande verksamhet, delsmotionen 1971:, 1356 av i m. fl. (vpk) varihemställts att beslutar att 1. i skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställa om att enutredning tiUsätts med uppgift att utarbeta ett samlat förslag för helavuxenutbildningen med särskilt beaktande av de vuxenstuderandes studiesocialasituation och pedagogiska problem, 2. avslå förslaget om en begränsning av utbyggnaden avden kommunala vuxenutbildningen på gymnasieskolnivå, 3. som bidrag till /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett anslag av , delsmotionen 1971: 1358 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t måtte anhålla att försöksverksamhet medheltidsanställda lärare och arvoderade huvudlärare inom den kommunalavuxenutbildningen kommer till stånd fr. o. m. , delsmotionen 1971: 1359 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen måtte hos Kungl. Maj:t anhålla om en parlamentarisk utredning, ivilken ingår representanter för näringslivet och arbetsmarknadsorganisationerna,med uppgift att i enlighet med de riktlinjer somangetts i motionen företa en samlad översyn av vuxenutbildningen i , delsmotionen 1971: 1360 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t måtte anhålla om förslag syftande till ett införandeav fria läromedel även i sådana gymnasiala skolor som handhas av enskildhuvudman, delsmotionen 1971: 1362 av () vari hemställts att hos Kungl.Maj:t anhåller om sådana stadgeändringar att studierektor för vuxenutbildningges möjlighet till tjänstgöring i den skolform han är utsedd att leda, delsmotionen 1971: 1363 av () och fröken i (c)vari hemställts att måtte uttala att vid den fortsatta utbyggnaden avvuxenutbildningen de i motionen framförda synpunkterna måtte beaktas. De studieformer som kan erbjudas devuxenstuderande har vuxit fram successivt. Folkhögskolorna och den övrigafolkbildningen är äldst, medan den kommunala vuxenutbUdningen fått sinnuvarande form genom vuxenutbildningsreform. De reformer påvuxenutbildningens område som beslutades av förra årets riksdag var främstriktade tiU grupper med kort och bristfällig utbUdning. Besluten innebar bl. a.särskilt kraftig höjning av statsbidragen till vissa typer av studiecirklar,stöd till den fackliga centrala kursverksamheten och förstärkt stödundervisningi den kommunala vuxenutbildningen. Angelägenheten av att vuxenutbildningen fårvidgad omfattning kan belysas av att ännu kommer om inga speciellainsatser görs en mycket stor del av dem som då befinner sig i den relativtlåga åldersgmppen att ha en kortare utbildning än bakomsig. De förslag som Kungl. Maj:t i den förevarande propositionen förelagtriksdagen avser i första hand åtgärder som syftar tUl att i ökad utsträckningnå. dem som har en kort och otillfredsställande grundutbildning. Dessa förslagligger helt i linje med den grundsyn till vUken redan tidigareanslutit sig. I flera olika motioner uttalas önskemål om ensamlad översyn av vuxenutbildningsområdet. I samband med behandlingen avvuxenutbildningsfrågorna vid riksdag (SU 1969:46, s. 37) underströkstatsutskottet vuxenutbildningens stora och växande betydelse i dagens ochmorgondagens sam-häUe. En glädjande utveckling var enUgt utskottet i gång, menutskottet framhöll att det inte saknades problem. Önskemål om översynav bidragsreglerna för bl. a. studiecirkelverksamheten fördes fram. Det varöver huvud taget enligt utskottets mening angeläget för det fortsatta arbetet att man på grundval av en samlad översyn bildadesig en uppfattning om föreliggande problem och om hur de lämpligen bordelösas. För en rad områden inom vuxenutbildningen har riksdagendärefter beslutat om ökade insatser. På grundval av propositionen 1969: 52 harbeslut fattats om lärarutbUdning för folkhögskolan m. m. (SU 1969: 112, rskr.1969: 290). I propositionen 1970: 35 föreslogs dels en betydande höjning avbidraget till studiecirkelverksamheten, dels en prioritering av vissa cirklar.I samma proposition föreslogs också införande av statsbidrag till löntagarorganisationernascentrala kursverksamhet. I förevarande proposition står den kommunalavuxenutbildningen i centmm för intresset. I 1970 och särpropositionerhar också översikter gjorts av nuläge och debatt på vuxenutbildningsområdet. Genom fattade beslut, föreliggande förslag och fortsattautredningar förs arbetet med utvecklingen av vuxenutbildningen nu successivtvidare. Utskottet delar för sin del den syn på angelägeiJietsgraderingen av åtgärdernainom vuxenutbildningsområdet som föredragande statsrådet gett uttryck för.Utskottet har också noterat att sedan propositionen avlämnades två viktigautredningsförslag lagts fram, nämligen dels pedagogikutredningens betänkande(SOU 1971: 24) Vuxenpedagogisk forskning och utbildning jämte översikten (DsU1971: 1) Vuxenutbildning i , dels betänkande (SOU 1971:16) TV och radio i utbildningen, I Produktionsresurser. betänkande (SOU 1970: 21) Vägar till högre utbildninghar nära samband med vuxenutbildningsfrågorna. Struktur, dimensionering och organisation av den högreutbildningen behandlas av utbildningsutredning. Utredningen prövardärvid möjligheten att utbildningsväsendet utvecklas mot ett mer systematisktgenomfört system för återkommande utbildning. U 68:s arbete kan bl. a. på siktleda till en väsentligt förändrad fördelning mellan ungdoms- ochvuxenutbildning. I flera andra pågående utredningar uppmärksammas de särskildainsatser som behövs för att möta vuxenutbildningens starkt varierande krav.Distributionen av vuxenutbildningen via etermedierna behandlas avTRU-kommittén, som fortsätter sitt arbete, och radioutredning. Denviktiga frågan om vilka metoder som skaU användas för att nå gmpper med kortoch ofta ofullständig utbildning kommer att bli belyst genom material frånkommittén för försöksverksamhet inom vuxenutbildningen (FÖVUX). Inomskolöverstyrelsen pågår ett utredningsarbete om verkets organisation i syfteatt bl. a. få en mer samlad behandling av vuxenutbildningsfrågoma. Av avgörandebetydelse för de vuxnas möjligheter att tillgodogöra sig de förbättradeutbildningsmöjligheterna är studiestödets utformning, som utreds av kommitténför studiestöd åt vuxna (SVUX). Vad utskottet här redovisat belyser den snabba utvecklingsom pågår på vuxenutbildningsområdet i linje med de av statsmakterna faststäUda principernaoch antagna riktlinjerna. Utskottet, som viU understryka att dessa principeroch riktlinjer står fast, finner det angeläget framhålla att Kungl.Maj:t fortlöpande bör redovisa utveckling och utredningsläget på området.Sålunda bör Kungl. Maj:t till riksdag lämna en sådan redogörelse.Redovisningen bör även innefatta de förslag som avses bli föremål förstatsmakternas beslut. Utskottet vill vidare framhålla att det givetvis ärviktigt att vuxenutbildningens oUka former stöder och kompletterar varandra päett så effektivt sätt som möjligt. I förevarande proposition har föredragandenberört bl. a. samordningsproblemen på det lokala planet och därvid uppehållitsig vid den roll vuxenutbildningsråden bör kunna spela. Det är enligtutskottets mening angeläget att frågorna om samordning och arbetsfördelning inomvuxenutbildningen även i övrigt bl. a. mot bakgmnd av erfarenheterna frånFÖVUX blir behandlade. Dessa frågor har samband också med lösningen avstudiefinansieringsproblemen och bör därför enligt utskottets mening kunnabelysas genom arbetet i SVUX. Det kan därvid visa sig nödvändigt med envidgning av ramen för SVUX' uppgifter. En här antydd precisering av uppgifternaför SVUX bör enligt utskottet leda tUl att man ökar det parlamentariskainslaget i kommittén. I det längre perspektivet, sedan nu pågåendeutredningsresultat redovisats, kan frågan om en samlad översyn ånyoaktuaUseras. Vad utskottet här har anfört i anledning av motionerna 1971:372,1971:855, 1971:1356 och 1971: 1359 bör av ges tiU känna för Kungl.Maj:t. Ifråga om den kommunala vuxenutbildningen är avsikten att fr.o.m. budgetåret1972/73 anpassa utbildningsprogrammet till de förändringar som förungdomsutbildningens del beslutats för och gymnasieskolans tvåårigaekonomiska, sociala och tekniska Unjer. Vad beträffar utbildningsvolymen harsom framgår av det föregående i propositionen föreslagits attgrundskolutbildningen i fortsättningen skall ytterligare prioriteras. För attgöra detta möjligt är det enligt föredragandens mening nödvändigt att hållaigen expansionen på det gymnasiala stadiet. I detta syfte föreslås att av denför nästa budgetår föreslagna resursförstärkningen för den kommunala vuxenutbUdningenökningen av resurserna för utbildningen på gymnasieskolnivå skall begränsastill i förhållande till antalet undervisningstimmar under /71.Av propositionen framgår vidare att man har för avsikt att söka uppnå enjämnare fördelning inom landet. Imotionen 1971: 1356 har yrkats att skall avslå förslaget om enbegränsning av utbyggnaden av den kommunala vuxenutbildningen pågymnasieskolnivå. Motionärerna påpekar att åtgärden kan komma att drabba mångavuxenstuderande som planerat för gymnasiestudier vilka till följd avbegränsningen av utbudet av kurser inte kommer att kunna fullföljas. Sammafarhågor har kommit till uttryck i motionen 1971: 1363.1 denna framhåUs bl. a.att prioriteringen av grund- skolkursernaoch försöken att uppnå en jämnare fördelning av vuxen-utbUdningsutbudet inomlandet inte får gå ut över de kommuner som startade utbyggnaden avsin vuxenutbildning, inte heller över enskilda individer som målmedvetetinriktat sig på en viss vuxenutbildning och planerat att under det närmasteåret påbörja denna. Utskottethar redan i det föregående tUlstyrkt att gmndskolkurserna prioriteras och harav samhällsekonomiska skäl funnit sig även böra acceptera den avvägning i frågaom den fortsatta utbyggnaden som föredraganden gjort. Detta ställningstagandegmndar sig på att utskottet inhämtat att av ökningen ca hälften kanberäknas komma att tas i anspråk för att uppnå en utjämnande effekt och att mandärför kan räkna med en generell förstärkning i aUa kommuner av resurserna förkurser på gymnasieskolans nivå med . Med hänsyn till det anfördaanser utskottet att ifrågavarande yrkanden i motionerna 1971: 1356 och 1971:1363 inte bör föranleda någon åtgärd. Ipropositionen betonäs att det är förenat med stora svårigheter att ge enkla ochschabloniserade regler för intagningen till vuxenutbildningen och att detdärför måste bli fråga om en prövning som tillåter att individuella hänsyn kantas. Det bör därför enligt föredragandens mening vara en uppgift för kommunernaatt med ledning av de allmänna riktlinjer som redovisas i propositionen svaraför intagningen. Uppgiften skaU lämnas en särskild intagningsnämnd. Ettstatsbidrag om totalt av statsbidraget till lärare och skolledare föreslåsutgå till kommunerna som bidrag till utgifter för intagningsverksamheten ochdärmed sammanhängande åtgärder vid de kommunala vuxenskolorna. Flerakommuner har upprättat vuxenutbildningsråd. Utvecklingen beträffandeinrättande av sådana råd är emellertid enligt propositionen ojämn. I motionen1971: 1309 yrkas att kommunerna skall åläggas att inrätta vuxenutbildningsrådsamt att råden skall åläggas ansvaret för intagningen av elever i denkommunala vuxenutbUdningen. Medhänsyn till kommunernas skiftande förhållanden anser föredraganden det intelämpUgt att i författning ålägga kommunerna att införa vuxenutbildningsråd.Utskottet delar denna uppfattning och avstyrker yrkandet i motionen 1971: 1309om sådant åläggande. Av statsrådsprotokollet framgår vidare att det skall ståen skolstyrelse fritt att avgöra om man vill låta ett vuxenutbUdningsråd fåhand om intagningsverksamheten eller om man skall skapa ett nytt organ. Medhänsyn härtiU synes motionen 1971: 1309 i vad den avser ansvaret förintagningen inte böra föranleda någon åtgärd. under den allmänna motionstiden väckta motionen 1971: 199 yrkas en sådanändring av de nuvarande statsbidragsbestämmelserna att det blir möjligt att tiUvuxenutbUdningsråden knyta en studierådgivare med uppgift att biträda devuxenstuderande med individuell studierådgivning och studieplanering.Förevarande motionsyrkande anknyter nära tUlyrkandet i motionen 1971: 1309 att det fömtnämnda nya statsbidraget skall fåtas i anspråk för bestridande av kostnaderna för uppsökande verksamhet. UtskottetvUl understryka vad i motionerna 1971: 199 och 1971: 1309 uttalats ombetydelsen av god information och studierådgivning. Såväl information ochstudierådgivning liksom också den uppsökande verksamheten är väsentliga led iden aktiva intagningsverksamhet som åsyftas med det i propositionen föreslagnastatsbidraget. Beträffande yrkandet om utvidgad användning av det 2-procentigaschablonbidraget vill utskottet understryka betydelsen av en ökad studieaktivitetbland kortutbildade. Samma tankegångar återfinns i LOVUX-rapporterna. Utskottetfår med hänvisning till det ovan anförda och med instämmande i motionerna somsin mening betona vikten av att schablonbidraget får användas för uppsökandeverksamhet inklusive studierådgivning inom dessa grupper. Ifråga om minimiantal elever för inrättande av kurs gäller attdet krävs ett stadigvarande antal om tolv elever, vilket förorsakat problemför glesbygdskommuner. Maj:t föreslår nu en gynnsammare föreskrift förorter utanför gymnasieort (s. k. g-ort) inom det allmänna stödområdet, nämligenatt elevantalet i kurs skall vara lägst åtta. Däremot bör det enligtstatsrådsprotokollet liksom vara tolv i övriga fall, dvs. för g-ortinom det allmänna stödområdet och samtliga orter som Ugger utanför det allmännastödområdet. I motionen 1971: 1308 föreslås att den generösare bestämmelsenskall gälla samtliga orter utanför s. k. g-ort. Destatliga insatserna för vuxenutbildning har ökat kraftigt ochKungl. Maj:ts nu redovisade förslag innebär ytterligare medelsbehov. Utskottetser den av Kungl. Maj:t föreslagna sänkningen av elevantal för kurs som ett ledi statsmakternas successivt ökade satsning på vuxenutbildningen. Sedan konsekvensernaav förslaget bättre kan överblickas bör tiden vara inne att överväga denytterligare förbättring i statsbidragsgivningen som föreslås i motionen.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts nu framförda förslag och avstyrker motionen1971: 1308 i vad den avser elevantal för inrättande av kurs. I anledning avmotionsyrkandet vill utskottet påpeka att nuvarande dispensmöjligheter kommeratt finnas kvar. Kungl.Maj:t hemställer om bemyndigande att meddela de bestämmelser som behövs föratt införa ett system med interkommunal ersättning på den kommunalavuxenutbildningens område. Enligt propositionen har erfarenheterna visat attantalet elever i den lokala gymnasiala vuxenutbildningen som är hemmahörande iannan kommun är väsentligt större än väntat. Utskottet tillstyrker att Kungl.Maj:t får det begärda bemyndigandet. I motionen 1971: 1308 har framförtssynpunkter på utformningen av bestämmelserna. Motionärerna framhålleratt bestämmelserna bör få en sådan utform- ning att de underlättar samverkan mellan kommuner iglesbygd. Utskottet förutsätter att motionärernas synpunkter blir beaktadeutan särskild åtgärd från sida varför motionen 1971: 1308 iförevarande del kan avslås. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attangelägenheten att stimulera till vuxenutbildning i glesbygd särskilt stryksunder i propositionen. I sådant syfte föreslår Kungl. Maj:t att statsbidragskall utgå till resekostnader och traktamente för studiehandledare vid allmänstudiecirkelverksamhet och lärare inom den kommunala vuxenutbUdningen i detallmänna stödområdet utanför s. k. g-ort. Utskottet tillstyrker förslaget. Lärarna inom den kommunala vuxenutbildningen är f. n.anställda som timlärare. Lärare i yrkesskolan kan dock i sitt tjänsteunderlaginräkna yrkesskolkurser.