bet · FU01JoU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1971 JoU1971:1 Jordbruksutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar rörande utgifterna på driftbudgeten för /72 inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. Jordbruksdepartementet.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i propo sitionen nr 1, bilaga 11, framlagda förslag (punkten A 1, s. 910 i ut drag av statsrådsprotokollet över jordbruksärenden för ) och hemställer att till /72 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har (punkten A 2, s. 10) före slagit att till Lantbruksrepresentanter för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Anslaget är i gällanderiksstat uppfört med . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionen 1971: 1015 av m. fl. vari hemställts att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhåller att en tjänst som lantbruksrepresentant med somverksamhetsområde måtte inrättas. Utskottethar inhämtat yttranden över motionen från lantbruksstyrelsen och . Se bilaga till detta utlåtande. I motionen 1971: 1015 har väckts förslagom att förstärka den svenska utlandsrepresentationen med en representant förfackbevakning av frågor främst på jordbrukets område av vetenskaplig-tekniskoch marknadsmässig art inom de s. k. . Motionärerna framhåller attjordbrukets ställning i dessa länder är en central politisk och ekonomisk frågaoch att utvecklingen av jordbruksproduktionen där ur jordbruksteknisk synpunkthar många intressanta aspekter även för vårt land. Enligt motionärernas meninghar den ordinarie utlandsrepresentationen begränsade möjligheter att bevakadessa frågor. De synpunkter som motionärerna anfört till stöd för sitt yrkandedelas av de i ärendet hörda remissinstanserna. Lantbruksstyrelsen anser sålundaatt det med hänsyntill de alltjämt bristfälliga kunskaperna om den intressanta utveckling, sompågår och väntas accelerera i de östeuropeiska staternas jordbruk, onekligenvore av värde med en fortlöpande metodisk bevakning. En dylikbevakningsuppgift tillgodoses enligt styrelsens mening bäst genom en på platsenstationerad, kvalificerad fackman. Huruvida detta bör föranleda inrättandet aven ny tjänst som lantbruksrepresentant eller kan lösas genom omdisponering avbefintliga resurser på området undandrar sig dock styrelsens bedömande.Lantbrukarnas riksförbund framhåller att den omvandling och expansion, sompräglar jordbruket i åtskilliga länder, inte minst i , motiverarytterligare förstärkning av lantbrukets utlandsrepresentation, ejundantagna. Förbundet tillstyrker därför motionärernas förslag om en tjänstsom lantbruksrepresentant med sistnämnda stater som verksamhetsområde. Utskottetvill erinra om att inom den svenska utlandsrepresentationen f. n. finns trespeciella lantbruksrepresentanter, placerade i resp. , ochWashington. Dessa lantbruksrepresentanter har till uppgift att inhämta ochförmedla kunskaper om jordbruket, skogsbruket och fisket samt därmed sammanhängandenäringar i de länder eller internationella organisationer som ingår i derasverksamhetsområden. Enligt utskottets mening är den specialbevakning avhithörande frågor som utförs av nämnda lantbruksrepresentanter av stort gagnoch fyller alltjämt ett angeläget syfte. Behovet av att vidga marknaden förbl. a. svenska jordbruksprodukter talar emellertid enligt utskottetsuppfattning för att jämväl utvecklingen inom de östeuropeiska staternasjordbruk noga följs från svenskt håll. En förstärkning av den svenska utlandsrepresentationenpå jordbrukets område därstädes bedömer utskottet sålunda vara väl motiverad,men det torde böra få ankomma på Kungl. Maj:t att närmare pröva hur denna frågalämpligen bör lösas samt att vidtaga de åtgärder som kan befinnas erforderligai sammanhanget. Utskottet, som ej funnitanledning till erinran mot Kungl. Maj:ts förslag under förevarande punkt,hemställer att 1. i anledning av motionen 1971:1015 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i det föregåendeanfört beträffande utlandsrepresentationen på jordbrukets område, 2. till Lantbruksrepresentanterför /72 anvisar ett förslagsanslag av . 3.Kommittéer m. m. och Extra utgifter. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkterna A 3A 4, s. 11) och hemställer att för budgetåret1971/72 anvisar 1. till Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , 2. till Extra utgifter ett reservationsanslagav . JORDBRUKETS RATIONALISERING M. Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten B 3, s. 17) och hemställer attriksdagen till Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av 3 195 000kr. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Kungl.Maj:t har (punkten B 4, s. 1819) föreslagit att dels medge attunder /72 statsbidrag beviljas till jordbrukets rationaliseringintill ett belopp av , dels till Bidrag till jordbruketsrationalisering, m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Anslagetär i gällande riksstat uppfört med . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen 1971:505 av i Holmgården m. fl. vari, såvitt nu är i fråga,hemställts att beslutar om sådan ändring i gällande bestämmelser attstatsbidrag för täckdikning kan utgå i samtliga fall då åkerjorden i frågabedöms bli bestående på och att den för s. k. särskild rationaliseringgällande högre bidragsprocenten skall tillämpas inom de delar av landet därsådan verksamhet bedrivs. (Se även B 7). Enligt de riktlinjer somfastställdes för jordbrukspolitiken av riksdag borde en begränsningske av bidragsgivningen till åtgärder för inre rationalisering. Riksdagensbeslut innebar att bidrag skulle kunna utgå till investeringar vidbrukningsenheter, som till följd av genomgripande och kapitalkrävande yttrerationalisering eller fastighetsreglering hade ett speciellt och i tidenkoncentrerat investeringsbehov, som kunde antas medföralikviditetssvårigheter. Bidrag avsågs också kunna utgå till vissa störretorrläggningsföretag. Enligt uttalande av jordbruksutskottet (JoU 1967: 25)utesluter angivna riktlinjer ej att bidrag, då särskilda omständigheter talarhärför, lämnas även till investeringar av i och för sig begränsad omfattning.Bidrag som beräknas till högst av godkänd kostnad för investeringenbör i regel ej lämnas, när bidraget skulle bli lägre än . Om lantbruksnämndfinner åtgärd vara av särskild betydelse för ett företags uppbyggnad till enrationell enhet, bör nyssnämnda nedre gräns vara . Vid tillämpningen avregeln angående lägsta bidragsgräns bör rationaliseringsföretag som berörflera jordbruksföretag, exempelvis torrläggningsföretag, betraktas som enenhet. I motionen 1971: 505 understryks att en fullgod dräneringär en grundläggande förutsättning för en effektiv växtodling. rernas mening föreligger stora brister idetta avseende. Motionärerna framhåller att den restriktivitet som gäller ifråga om statligt stöd till dikning lett till en radikal minskning avifrågavarande verksamhet. Enligt motionärernas mening bör den form av grundförbättringsom dikning utgör frikopplas från åtgärder för yttre rationalisering. Stöd iform av bidrag bör kunna lämnas för täckdikning av all åker som bedöms blibestående på . Vidare anser motionärerna att inom de delar av landetdär stöd utgår till särskild rationalisering statsbidrag bör kunna utgå enligtde regler som gäller för sagda verksamhet. Utskottet vill erinra om att syftet med nuvarandebidragsregler är att stimulera till en önskvärd strukturrationalisering inomjordbruket. Ett oreserverat bifall till motionärernas förslag skulleotvivelaktigt kunna leda till att åtskilligt av den avsedda stimulansverkangick förlorad. Utskottet anser dock, mot bakgrund av erfarenheterna frånhittillsvarande tillämpning av de fastställda reglerna förrationaliseringsverksamheten att det kan ifrågasättas om inte bestämmelsernagivits en alltför snäv utformning, när det gäller minimibeloppet för bidragtill inre rationalisering. Gällande bidragsgräns av . svarar mot eninvesteringskostnad av . Med nuvarande kostnader för exempelvistäckdikning krävs att den areal som skall dikas uppgår till 8 å 10 ha. Även medde undantagsregler som finns torde det inte ha kunnat undvikas att iåtskilliga fall angelägna rationaliseringsåtgärder försvårats ellerförhindrats därigenom att berörda areal i förekommande fall inte uppgått tillnämnda storlek. Enligt utskottets mening talar starka skäl för att reglernaangående lägsta bidragsgräns ändras så att densamma fastställs till 2 500 kr.Med undantag för vad här förordats synes motionen 1971: 505 inte böra föranledanågon vidare åtgärd. Vad gäller anslaget till Bidrag till jordbruketsrationalisering m. m. tillstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag att detsammaför nästa budgetår upptas till 14 milj. kr. Likaså tillstyrker utskottet enoförändrad bidragsram av . Av sistnämnda belopp bör10 milj. kr. avse yttre rationalisering och 5 milj. kr. Maj:t bör liksom kunna jämka fördelningen mellan angivnaändamål. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. i anledning avmotionen 1971: 505, såvitt nu är i fråga, godkänner vad utskottet anfört ifråga om lägsta gräns för bidrag till inre rationalisering, 2. a. medger attunder /72 statsbidrag beviljas till jordbrukets rationaliseringintill ett belopp av , b. tillBidrag till jordbrukets rationalisering, ni. m. för /72 anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering in. m.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten B 5, s. 1920) ochhemställer att till Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering m. m. för /72 anvisar ettreservationsanslag av . Bidrag till särskilda rationaliseringsåtgärder iNorrland, ni. m. Kungl. Maj:t har (punkten B 7, s. 2425) föreslagit riksdagenatt dels medge att under /72 statsbidrag beviljas till särskildrationalisering intill ett belopp av , dels till Bidrag tillsärskilda rationaliseringsåtgärder i , m. m. för /72anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen 1971:505 av i Holmgården m. fl. vari, såvitt nu är i fråga,hemställts att beslutar om sådan ändring i gällande bestämmelser attstatsbidrag för täckdikning kan utgå i samtliga fall då åkerjorden i frågabedöms bli bestående på och att den för s. k. särskild rationaliseringgällande högre bidragsprocenten skall tillämpas inom de delar av landet därsådan verksamhet bedrivs. (Se även B 4). Beträffande yrkandet imotionen 1971: 505 får utskottet hänvisa till vad utskottet i det föregåendeanfört under punkten 5 (B 4). Maj:ts förslag rörande nu ifrågavarande anslag kanutskottet tillstyrka. Utskottet hemställer i enlighet meddet anförda att 1. lämnar motionen1971: 505, såvitt nu är i fråga, utan åtgärd, 2. a. medger attunder /72 statsbidrag beviljas till särskild rationaliseringintill ett belopp av , b. tillBidrag till särskilda rationaliseringsåtgärder i , rn. m. /72 anvisar ett förslagsanslag av . Befrämjande av husdjursaveln m. m. m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna B 9B 13, s. 2630) ochhemställer att för /72 anvisar 1. tillBefrämjaitde av husdjursaveln m. m. ett reservationsanslag av , 2. till Statenshingstdepå och stuteri ett förslagsanslag av , 3. till Särskiltstöd åt biskötsel och växtodling ett reservationsanslag av . It 1971.16 saml. 4. till Bidragtill Svensk matpotatiskontroll ett reservationsanslag av , 5. tillRestitution av bensinskatt till trädgårdsnäriixgen ett anslag av 500 000 kr.att avräknas mot automobilskattemedlen. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag (punkten C 1, s. 3133) och hemställer att till för /72 anvisar ett förslagsanslag av 9 156 000kr. Kostnader för beredskapslagring av livsmedel ochfodermedel m. m. förslag (punkten C 3, s. 3435) och hemställer att till Kostnader förberedskapslagring av livsmedel och fodermedel m. m. för /72anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till bokföringsverksamheten inom jordbruket ochBidrag till permanent skördeskadeskydd. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkterna C 5C 6, s. 3536) och hemställer att /72 anvisar 1. till Bidragtill bokföringsverksamheten inom jordbruket ett reservationsanslag av , 2. till Bidrag till permanent skördeskadeskydd ett anslag av . Administration av permanent skördeskadeskydd m.m.Kungl. Maj:t har (punkten C 7, s. 3738) föreslagit att tillAdministration av permanent skördeskadeskydd m. m. för /72anvisa ett förslagsanslag av . Anslagetär i gällande riksstat uppfört med . I dettasammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 213 av i Öskevik m. fl.vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär skyndsamöversyn av jordbrukets skördeskadeskydd genom skördestatistiska nämnden ellerpå annat sätt, främst avseende 1. sänktsjälvrisk, indelning imindre skördeuppskattningsområden, som är geogra- fisktoch odlingsmässigt enhetligare, så att en rättvisare skördeskadeersättning kanuppnås, 3. infogandei skördeskadesystemet av grödor, som lämnats utanför, t. ex. yrkesfruktodlingen samt 4. möjligheter tilltidigare utbetalning av skördeskadeersättningarna, dels motionen 1971: 271 av herrar i Heden och vari hemställts att ifråga om skördeskadeskyddet medger, att ramen för de behovsprövade bidragenfastställs till av de utgående allmänna kontanta ersättningarnaför skördeskador eller, om beräkning enligt denna regel ger till resultat ettlägre belopp, högst , delsmotionen 1971: 420 av m. fl. vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t uppdrager åt Kungl. Maj:t att genomskördestatistiska nämnden utreda förutsättningarna för sådana ändringar iskördeskadeskyddet att, enligt vad som anförts i motionen, utbetalningen aversättningarna kan ske som skördeskadan uppstått samt att riksdagenbeslutar att, med verkan redan i fråga om skador skörd, höja denför behovsprövade bidrag avsedda andelen av skördeskademedlen från en till tvåprocent, delsmotionen 1971: 977 av m. fl. vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att skördestatistiska nämnden ges iuppdrag att utreda möjligheterna till en säkrare bedömning av skördeskador, delsmotionen 1971: 996 av i Stenkyrka vari hemställts att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om översyn av det obligatoriskaskördeskadeskyddet, varvid bör övervägas en bättre samstämmighet mellanlandets olika delar samt en lägre självrisk, behovet av ökade resurser ochförbättrad teknisk utformning liksom en större andel för de individuellaersättningsbehoven i form av behovsprövad bidrags-givning varjämte dessutom böreftersträvas ett system som gör det möjligt att utbetala eller i varje fallbeskatta ersättningsbeloppen som skadan sker, delsmotionen 1971: 1023 av i m. fl. vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att en utredning tillsätts meduppgift att i samråd med skördestatistiska nämnden skyndsamt göra en översyn avskördeskadeskyddet i syfte att öka dess effektivitet, delsmotionen 1971: 1043 av herrar Rimås och i vari hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om en översyn avskördeskadeskyddet i enlighet med vad i motionen anförts. Maj:ts förslag att för nästabudgetår anvisas . till administration av permanentskördeskadeskydd kan utskottet biträda. har i ett antal modonerframlagts förslag om utredningar och åtgärder i syfte att förbättraskördeskadeskyddet. De yrkanden som framförts överensstämmer i storutsträckning med dem som tidigare behandlats av . Bland förslagen kansålunda nämnas åtgärder syftande till en tidigareläggning av tidpunkten förutbetalande av skördeskadeersättningar, tillskapande av mindre och meralikvärdiga skördeuppskattningsområden, en utökning av antalet provytor ochprov-ytegårdar, en minskning av den i skördeskadeskyddet ingående självriskensstorlek samt en höjning av den för behovsprövade bidrag avsedda andelen avskördeskademedlen från en till av utgående allmänna ersättningar. Jordbruksutskottethar i tidigare sammanhang, senast i utlåtande : 11, utförligt redovisatsina synpunkter på föreliggande förslag. Utskottet har därvid erinrat om denöversyn av metodiken för skördeuppskattning och ersättningsberäkning somfortlöpande sker på förevarande område genom skördestatistiska nämndensförsorg. Mot bakgrund av att åtskilliga förbättringar under årens loppvidtagits i fråga om skördeskadeskyddet på grundval av nämndens arbete och medhänsyn till den kontinuerliga uppmärksamhet som nämnden ägnar möjligheternaatt ytterligare finslipa systemet finner utskottet nu liksom inteanledning föreslå någon särskild åtgärd från sida i anledning av deframförda önskemålen om särskild översyn av metodiken vid skördeuppskattningensamt skördeskadeskyddets tekniska utformning. Såsom bör det ankommapå skördestatistiska nämnden att pröva hithörande frågor och framlägga deförslag, vartill dess överväganden i olika hänseenden kan föranleda. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att nämnden med de resurser som denenligt Kungl. Maj:ts förslag kommer att disponera skall kunna genomföra erforderligaförbättringar av skördeskadeskyddet. Förslagom sänkning av den självrisk som ingår i försäkringssystemet har tidigareavvisats av under hänvisning till att en dylik sänkning leder tillsådana ökade krav på precision i skadeberäkningen att den inte kan åstadkommasutan betydligt stegrade administrationskostnader. Vid en sänkning av dengenomsnittliga självrisknivån från nuvarande 15,50/0 till exempelvis 12 »/oskulle det årliga medelsbehovet för bidrag ur skördeskadefonden stiga med irunt tal 25 milj. kr. Genom beslut av riksdag (prop. 1969: 107, JoU1969: 24, rskr. 1969: 204) höjdes statens årliga bidrag från 15 till nuvarande30 milj. kr., medan jordbrukets rillskott bibehölls vid tidigare belopp av 15milj. Utskottet har under nästföregående punkt tillstyrkt en oförändradmedelsanvisning för statens bidrag till skördeskadefonden för nästa budgetår.Någon anledning att göra frågan om en ytterligare höjning av det statligabidraget till föremål för prövning finner utskottet alltjämt inte föreliggaoch avstyrker således motionsyrkandena härom. skottetförra året framhöll kan, om jordbrukarna så önskar, en minskning givetvisåstadkommas genom att jordbrukarna tillför skördeskadefonden ett större beloppav egna medel än som skett. Yrkandenom ökning av den för behovsprövade bidrag avsedda delen av skördeskademedlenhar tidigare upprepade gånger avslagits av under hänvisning till attsträng restriktivitet enligt av godtagna riktlinjer skall tillämpasvid förevarande bidragsgivning. Några omständigheter som talar för attriksdagen bör ändra sin ståndpunkt i nämnda hänseende har enligtutskottets mening inte förebragts, varför utskottet avstyrker de nu framfördamotionsyrkandena i ämnet. Under hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1. lämnar utan åtgärd motionerna1971:213, 1971:977, 1971: 996, 1971: 1023 och 1971: 1043 samt, såvitt därihemställts om översyn av det obligatoriska skördeskadeskyddet, motionen 1971:420, 2. lämnar motionen 1971: 271 och,såvitt i övrigt är i fråga, motionen 1971: 420 utan åtgärd, 3. till Administration avpermanent skördeskadeskydd m. m. för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts för slag (punkterna D 1D 3, s. 3947) och hemställer 1. till för /72anvisar ett förslagsanslag av , 2 a. medger att under /72 beviljasstatlig kreditga ranti för lån till skoglig plantskoleverksamhet intill ett belopp av , b. till Bidrag tillskogsvårdsstyrelserna för /72 anvisar ett förslagsanslag av , 3 a. medger att under /72 beviljasstatsbidrag med högst . till skogsodlingsåtgärder på sämre jordbruks mark och med anslaget i övrigt avsedda ändamål, b. till Bidrag tillskogsförbättringar för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Vägbyggnaderpå skogar i enskild ägo. Maj:t har (punkten D 4, s. 4749) föreslagit att dels under /72 bevilja dels statsbidrag med högst . till vägbyggnader på skogar i enskild ägo, dels förhöjt statsbidrag med högst . skogshuvudvägarav särskild betydelse ur fritidssynpunkt, dels till Vägbyggnader på skogar ienskild ägo för /72 anvisa ett förslagsanslag av 14 400 000 kr.att avräknas mot automobilskattemedlen. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1971: 1020 av i m. fl. vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändring i reglerna föranslaget till Vägbyggnader på skogar i enskild ägo att anslagets medel ocksåkan användas för upprättande av regionala vägnätsplaner. I motionen 1971: 1020 erinras om attskogsstyrelsen beträffande anslaget Bidrag dll skogsvårdsstyrelserna hemställtom medelsförstärkning motsvarande en ökning av den offentliga verksamheten med5 i syfte att bl. a. möjliggöra ökade insatser i fråga om revideringav de översiktliga planerna för skogsvägnätets utbyggnad och förbättring.Departementschefen har dock inte ansett sig böra biträda skogsstyrelsensförslag om uppräkning av anslaget för ifrågavarande ändamål. Motionärerna, sominstämmer i uppfattning om nödvändigheten av en revideradvägnätsplanläggning, framhåller att en intensifiering av nämnda verksamhet mednuvarande bestämmelser kommer att medföra att andra för landet nödvändigainsatser av skogsvårdsstyrelserna får ställas åt sidan. I syfte att motverkadetta föreslär motionärerna att bestämmelserna för anslaget Vägbyggnader påskogar i enskild ägo ändras så att ifrågavarande anslagsmedel i fortsättningenäven kan användas för upprättande av regionala vägnätsplaner. Utskottet,som i det föregående under punkten 13. 2 a och b (D 2) tillstyrkt vad Kungl.Maj:t föreslagit under skogsvårdsstyrelsernas bidragsanslag, vill erinra omatt skogsbruksutredningen i ett betänkande (SOU 1968: 8) behandlat skogsbruketsplanläggningsfrågor. I sagda betänkande underströk utredningen nödvändighetenav en intensifiering av den redan förekommande inventerings- ochplanläggningsverksamheten inom skogsbruket. Utredningen ansåg det emellertidangeläget med fastare riktlinjer för verksamheten och föreslog att med statensstöd och medverkan särskilda planer, av utredningen benämnda skogsproduktionsplaner,skulle upprättas såväl läns- som områdesvis. betänkandehar av Kungl. Maj:t överlämnats till skogspolitiska utredningen för att tagasunder övervägande i dess arbete. Denna utredning kan förväntas inom en snarframtid avlämna sitt slutbetänkande. Det synes i avvaktan härpå inte påkallatatt föreslå någon särskild åtgärd från sida i anledning av motionen1971: 1020. Maj:ts förslag beträffande nu ifrågavarande anslag har utskottet intenågon erinran. Utskottet hemställer att 1. ansermotionen 1971: 1020 besvarad med vad utskottet anfört, 2. a. medger att under /72 beviljasdels statsbidrag med högst . till vägbyggnader på skogar i enskildägo, dels förhöjt statsbidrag med högst . till skogshuvudvägar avsärskild betydelse ur fritidssynpunkt, b. till Vägbyggnader på skogar i enskildägo för / 72 anvisar ett förslagsanslag av . attavräknas mot automobilskattemedlen. 15.Åtgärder för ökad skogsproduktion i m. m. och Kursverksamhet förskogsbrukets rationalisering m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna D 5D 6, s. 4951) och hemställer att 1 a. medger att under /72 utfästsstatsbidrag med högst . till skogliga åtgärder inom samverkansområdeni de fyra nordligaste länen och för att fullfölja skogsvårds-företag ilappmarken, b. till Åtgärder för ökadskogsproduktion i m. m. för /72 anvisar ettförslagsanslag av , 2. till Kursverksamhet för skogsbruketsrationalisering m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Fiskeristyrelsen.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten E 1, s. 5253) och hemställer att till för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har (punkten E 2, s. 5154) föreslagit att till Fiskeriintendenter m. m. anvisa ett förslagsan slag av . Anslaget är i gällanderiksstat uppfört med . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionen 1971: 1056 av m.fl. vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer attKungl. Maj:t uppdrar åt fiskeriadministrationsutred-ningen att särskiltuppmärksamma behovet av en fiskerikonsulenttjänst såsom biträde åtfiskeriintendenterna i nedre södra och västerhavets distrikt.