bet · FU01KU22 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU1971:22 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion om förläggningen av kommunfullmäktigesmandatperiod. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 86 avherr () m.fl. såvitt avser hemställan punkt 11. Hemställanavser: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t hem ställer ------ 11. att Kungl. Maj:t förelägger förslag till ändringar i kommunallagensi att de nyvalda kommunfullmäktige års val tillträder i näraanslutning till valdagen»; Mandattiden för kommunfullmäktige och landstingsmänär , räknade fr.o.m. året näst efter det dåva-,let skett, enligt stadganden i 8 § kommunallagen (KL) och 9 § landstingslagen.Enligt 8 § kommunallagen för gäller för kommunfullmäktige iStockholm en mandattid med början det år då valetskett. En omläggning av mandattiderna för dåvarandekommunal- och stadsfullmäktige, så att dessa började löpa tidigare än den 1januari året efter valåret, övervägdes i propositionen (ru- 107) i samband medändringarna 1926 av bestämmelserna om kommunalval men ansågs då inte böra ske. Fråganaktualiserades även under förarbetena till 1936 års ändringar ivallagstiftningen. I det första departementsutkastet till lagändringar föreslogsatt mandattiden för stadsfullmäktige i skulle i likhet med övrigastadsfullmäktige i riket börja året närmast efter valet. ÖÄ ochstadsfullmäktige i framhöll i remissyttranden, att det med hänsyntill den kommunala organisationen i skulle medföra vissa olägenheteratt låta stadsfullmäktiges mandattid börja så sent. De förordade i stället attden fick börja redan den . I propositionen (nr 12) fatm sig departementschefenkunna tillgodose de särskilda stockholmsönskemålen. KU 1971: 22 2 propositionenframgår att departementschefen även övervägt att föreslå att mandattiden förstadsfullmäktige i övriga städer skulle börja än den 1 januari.Han hade emellertid avstått därifrån, då önskemål i sådan riktning inteframförts och då en ingående utredning av frågan borde föregå en dylikomläggning. Iförarbetena till nu gällande kommunallagar, dit tidigare bestämmelser om debeslutande församlingarnas mandatperioder överfördes i sak oförändrade, upptogsinte frågan om någon ändring därvidlag. Den särskilda ordningen för Stockholmsvidkommande ansågs böra bibehållas. I detta sammanhang bör emeUertid noteras,att i förarbetena till KL utförligt behandlades frågan om förhållandet mellan,fullmäktiges och den kommunala styrelsens mandatperioder. En redogörelse förvad som förekom därvid, och för denna fråga över huvud finns i KU 1967: 11. Detkan också erinras om att författningsutredningen i sitt slutbetänkande»statsskick» (SOU 1963: 1619) för vidkommande föreslog,att valperioden efter lagtima val alltid skulle börja valåret.Förslaget byggde på oförändrad valdag. Vid riksdag väcktes motioner medhemställan, att måtte hos Kungl. Maj:t begära, förslag till sådanändring i kommunallagen att mandatperioderna för stadsfullmäktige,kommunalfullmäktige och landsting samt för nämnder, styrelser och utskott sålångt möjligt bringas att sammanfalla med den ordning som gällde för Stockholmsstad. Dessamotioner behandlades av utskottet (KU 1967: 11) tillsammans med ett flertalandra motioner, vilka önskade få tiU stånd sådan ändring av kommunallagen attmandatperioden för kommunens styrelse och för kommunala nämnder och styrelserskulle bringas till tidsmässig överensstämmelse med mandatperioden förfullmäktigeförsamlingen. Utskottet gick i sitt utlåtande inte närmare in på enändring av fullmäktiges mandatperiod utan koncentrerade sig på att behandlamandattiden för kommunens styrelse. Utskottet hemställde efter redovisning avgällande bestämmelser, förarbeten och vissa utredningar m. m. om utredning ochförslag rörande ändrade bestämmelser om mandattiden för kommunernas styrelser.Riksdagen följde utskottet. Motionskravet om förslag till ändring avfullmäktiges mandatperiod återkom 1968 med samma hemställan på denna punkt.Efter en redogörelse för gällande bestämmelser och tidigare övervägandenanförde utskottet (KU 1968: 27): Av den föregående redogörelsen har framgått, att enreform beträffande mandattiderna för kommunernas styrelser, innebärande bl.a., att de beslutande församlingarna skall välja styrelse som devalts, är aktuell i anledning av ett av kommunalrättskommittén i dagarnajusterat betänkande. Det här vidare upplysts att gmndlagbe- KU 1971: 22 J redningenför närvarande utreder frågorna om en omläggning av det statliga budgetåret ochav mandattid och arbetsår. Som en konsekvens av införandet avgemensam valdag för riksdagsval och, kommunalval måste även mandattiderna förkommunernas beslutande församlingar upptas till övervägande i detta sammanhang.I detta läge finner utskottet anledning saknas till någon åtgärd ianledning av förevarande motioner. Utskottet hemställde om avslag på motionerna. Enledamot (fp) avgav blank reservation. Kommunalrättskommitténsbetänkande XI »Mandattider och valperioder ikommunallagstiftningen» (stencil K 1968:11) behandlade, ii enlighet meddirektiven endast kommunens styrelse. Ipropositionen 1969: 129 med förslag till ändring, i kommunallagen m. m. upptogsfrågan om fullmäktiges mandattid. Departementschefen uttalade härom följande(prop. 1969: 129 s. 115 och 116). Frågan om en tidigareläggning av mandattidensbörjan för de re presentativa organen diskuterades vid tillkomsten , av den särlagstift- ning för landstingskommun som trätt i kraft (prop. 1969; 112, KU 25, rskr. 275, SFS 1969:215, 216, 218 och 219). I detta lagstiftningsärende hade i det betänkande som låg till grund för propositionen och i två motioner med anledning av propo sitionen föreslagits att i skulle få befogen het att som det valts fastställa följande års stat och förrätta val av styrelse och andra nämnder. KU anförde med anledning, härav att utskottet helt anslöt sig till motionärernas grundsyn att det är från principiella synpunkter önskvärt att ett nyval får politiskt ge nomslag och att den nuvarande .ordningen, enligt; vilken såväl som landstingen och fullmäktige utom stads fullmäktige i sammanträder i sin gamla,sammansättning, efter nyval till valårets utgång, inte är tiUfredsställande. KU pekade på att en ändrad ordning övervägs av grundlagberedningen. Enligtmin mening talar starka skäl för att fullmäktiges och landstings mandattid börbörja tidigare i förhållande till valet än som är fallet . Detskulle främst vara av värde om staten för det första budgetåret efter valetkunde fastställas av,,de nyvalda efter en beredning av organ tillsatta avdessa. En sådan reform bör emellertid i första hand övervägas i samband med enmotsvarande reform för del vilket sker inomgmndlagberedningen. 1 vart fall skulle det stöta på avsevärda svårigheter attgenornföra en sådan reform för kommunerna och landstingskommunerna redan till 1970års val. En tidigareläggning av mandattidens början för fullmäktige ochlandsting får nämligen konsekvenser för bland annat arbetet inom de kommunalaoch landstingskommunala förvaltningarna och för regleringen av kommunalaindelningsändringar, konsekvenser som bör övervägas mer ingående än vad som kanske års val. Jag kommer emellertid att ägna frågan fortsattuppmärksamhet och ta de initiativ som behövs för att så snart det kan finnaslämpligt få tUl stånd en tidigareläggning av mandattidens början. Imotioner väckta i anslutning till propositionen hemställdes ätt KU 1971: 22 4 mandattiden för kommunfullmäktige och suppleanter skulle räknas från den 15 oktoberdet år då valet äger rum. Utskottethänvisade i sitt utlåtande (KU 1969: 44) till departementschefens uttalandesamt anförde: Med hänsyn tUl vad där sägs, bland annat om depågående övervägandena inom grundlagberedningen, finner utskottet inte skälatt tillstyrka förevarande motionsyrkande. Särskilt yttrande avgavs på denna punkt av fyraledamöter (alla fp). Vid1970 års riksdag behandlade utskottet motioner angående olika frågor om denkommunala demokratin (KU 1970: 29) vari ingick önskemål om uttalande attnyvalda kommunfiUlmäktige fr. o. m. val borde tillträda i näraanslutning tUl valdagen. Utskottet anförde följande: har i skilda sammanhangframförts krav på en samlad översyn av den kommunala självstyrelsens problematiki syfte att stärka den kommunala demokratin. har också, bland annat isamband med beslut om en partiell författningsreform, uttalat sig föratt en sådan översyn skall komma till stånd. Som framgått av redogörelsen ovanhar regeringen sedan förevarande motioner väcktes beslutat att låta verkstäUaen genomgripande översyn av den kommunala demokratin. Därvid skall bland annatbehandlas frågan om åtgärder för att förstärka den kommunala självstyrelsenslokala och medborgerUga förankring. De kommunala frågor som aktualiserats genomförevarande motionsyrkanden faller alla inom utredningens uppdrag. Frågan omförhållandet mellan stat och komniun skall vidare enligt regeringens besluttas upp av en särskUd parlamentarisk beredning i samband med andra frågorrörande den regionala samhällsförvaltningens uppgifter och organisation. I detförändrade läge som inträtt genom regeringens beslut om nu angivna utredningaranser utskottet det inte vara påkallat med något initiativ från sidai anledning av motionsyrkandena. Utskottet hemställde, att skulle ansemotionerna besvarade med vad utskottet anförde. Ioch med införandet av gemensam valdag för riksdagsval och kommunalval blirfrågan om fullmäktiges mandattid beroende av tidpunkten för riksdagsval.Grundlagberedningen har publicerat diskussionspromemorian »Allmännaval ?» (SOU 1970: 27). Den är föremål förremissbehandling. Såsom departementschefen uttalade i propositionen1969: 129 om ändringar i kommunallagstiftningen talar starka skäl för attkommunfullmäktiges mandatperiod bör börja tidigare i förhållande till valet än KU 1971: 22 5 vadsom nu sker. Han ansåg att en reform i första hand borde övervägas i sambandmed motsvarande reform för del. Enligtvad utskottet erfarit har grundlagberedningens arbete med en sådan reform nufortskridit så långt att beredningen under innevarande mandatperiod avser attframlägga förslag. Utskottetförutsätter därför att förslag kommer att framläggas som möjliggör att de efter1973 års val tillträdande kommunfullmäktige skall kunna börja sin mandattid inära anslutning till valet. Utskottetanser det inte erforderligt med något särskilt initiativ från sidautan hemställer att anser motionen 1971:86 såvitt avser hemställan punkt 11 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:herrar i (s), i Luttra (c). (), (). (), (), herrar (), (), iMalmö (m), i (s), (), i (s),Schött (m), i (c) och Wictorsson (s). K LSnkminsTiYckiil» &B- StocVholm