bet · FU01NU6 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971: 6 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts framställningar istatsverkspropositionen om anslag för / 72 inominrikesdepartementets verksamhetsområde avseende företagareföreningarna samtav dem administrerad garanti- och långivning, m. m., jämte motioner. I betänkandet behandlas propositionen 1971: 1bilaga 13, såvitt denna bilaga hänvisats till näringsutskottet, samt motionermed anknytning därtill. 1.Bidrag till företagareföreningar m. Maj:t har (punktenC 6, s. 114-117) föreslagit att tUl Bidrag till företagareföreningarm, fl. : Administrationskostnader för /72 anvisa ettreservationsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 81 av i m. fl. (c, fp) vari hemställs attriksdagen i skrivelse tiU Kungl. Maj:t skaU anhålla om skyndsam prövning ochförslag till .riksdagen angående statligt stöd till företagareföreningar för s.k. rådgivningsgmpper med teknisk och eko-. nomisk expertis för förstärktföretagsrådgivning åt mindre och medelstora företag i enlighet med vad somanförts i motionen, delsmotionen 1971: 1059 av i m. fl. (fp, m, c) vari hemställsatt skall till Bidrag till företagareföreningar m.fl.:Administrationskostnader för /72 anvisa ett reservationsanslagav 9,3 milj. delsmotionen 1971: 1093 av m. fl. (c) vari hemstäUs att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t skall anhåUa om utredning och förslag angåendemöjUgheterna att öka företagareförenmgamas rådgivningsverksamhet i fråga ommarknadsföring, delsmotionen 1971: 1139 av () vari hemställs att riksdar gen i skrivelsetill Kungl. Maj:t skaU anhålla att kostnadema för uppföljning och bevakning avutvecklingen i företag som erhållit lokalise- ringsstödbestrides av medel från anslaget till Lokaliseringsbidrag samt att i övrigtbeaktas vad i motionen anförts, delsmotionen 1971: 1197 av () vari hemstäUs att i syfteatt möjliggöra en ökad uppföljningsverksamhet från företagareföreningarna inomde sju skogslänen - BD-, AC-, Y-, Z-, V/-och S-länen - beträffande det statligalokaliseringsstödet till företag inom nämnda län skaU anvisa ett belopp av . att tagas ur anslaget till . Tre av motionerna syftar tiU att ytterligare medelskall tillföras före-tagareföreningama för täckande avadministrationskostnader. Imotionen 1971: 1059 begärs en uppräkning av anslaget med . utöver detbelopp som föreslås i propositionen. Inledningsvis talas om de mindre ochmedelstora företagens samhällsekonomiska betydelse och om de anpassningsproblemsom stmkturförändringarna inom näringslivet våUar dem. Företagareföreningarnasolika uppgifter nämns, varvid särskUt berörs uppdraget att svara föruppföljningsverksamhet i samband med den lokaliseringspolitiskastödverksamheten. Motionärema refererar den i propositionen åberopadeskrivelsen från företagareföreningarna i de sju skogslänen angående behov avökade resurser för uppföljningsverksamheten och erinrar om att föreningamas anslagsbehovför det kommande budgetåret beräknats av tiU16,0 milj. kr. och av kommerskollegium tiU -utöver en reservation på ca 0,3milj. - 9,3 milj. kr. Sistnämnda belopp är den anslagssumma sommotionärerna med hänvisning till det statsfinansieUa läget föreslår. Dekrav som den nyssnärrmda uppföljningsverksamheten ställer påföretagareföreningama, särskilt inom skogslänen, behandlas också i motionema1971: 1197 och 1971: 1139. I den förra anförs att det synes reaUstiskt attuppskatta kostnaderna för enbart sådan verksamhet beträffande det statligalokaliseringsstödet tiU . för var och en av föreningarna iskogslänen, vUket belopp enligt motionären skuUe tillföras föreningama ur ettarmat anslag än det förevarande, nämligen ur myndighetanslaget tillarbetsmarknadsstyrelsen. I den senare motionen framläggs ett likartat förslag,nämligen att medel ur anslaget tiU lokaliseringsbidrag skaU användas förförstärkning av företagareföreningamas resurser för uppföljningsverksamhet. HärigenomskuUe, säger motionären, samtliga föreningar kunna få del av den förhöjning avadministrationsbidraget som förordas i propositionen, medan denna förhöjningannars huvudsakligen skulle komma föreningama i skogslänen till godo. båda återstående motionema föreslås speciella former av råd- givningsverksamhetfrån företagareföreningamas sida. Motionen1971: 1093 inleds med en översikt över företagareförening-amas uppgifter ochpersonalresurser. Det framhålls att föreningarnas rådgivningsverksamhetinriktats främst på de tekniska och ekonomiska områdena. Hämtöver bordeföreningarna kunna göra en insats på marknadsföringsområdet, anser motionärema.Särskilt betonas vad marknadsföringsåtgärder kan betyda för ett företag varsurspmngUga produkt slagits ut från marknaden och som därför ställts införbehovet att förnya sitt tiUverkningsprogram. Motionärema berör ocksåföreningamas uppgift att administrera anslag tUl glesbygdsstödet och anför attdet härvid i hög grad är fråga om att finna lämpliga sysselsättningsobjekt, t.ex. hemarbete eller legoarbeten från större industrier. Dessa uppgiftersam-manfaUer i många avseenden, säger motionärerna, med dem som marknadsföringskonsulenterskulle handha. Imotionen 1971: 81 anförs att första och andra generationens företagsledare imindre och medelstora företag ofta är mera industriarbetare än industrUedaretiU sin inriktning och saknar erforderlig admmistrativ kunskap och erfarerUiet.Komplicerade situationer som kan uppstå, t. ex. i samband med störreinvesteringar möjliggjorda av lokäUseringsstöd, medför behov av förstärktadmmistrativ kapacitet. Detta behov skuUe, anser motionärema, kunna tillgodosesgenom att inom företagareföreningamas ram byggs upp gmpper av tekniker ochekonomer som kan fungera som rådgivare tiU företagsledrungen i ett eUer fleraföretag. Basen för verksamheten skulle vara återkommande sammanträden medföretagsledningen och eventuellt andra nyckelpersoner, såsom företrädare förde anställda. Rådgivningsgmppen skulle medverka till en styrning av företagetsverksamhet mot ett långsiktigt mål och i detta syfte hållas informerad omrörelsen bl. a. genom löpande budgetrapportering. Maj:ts förslag innebär att anslaget räknasupp med 1 milj. kr. tiU 8,5 milj. kr. Tre av motionema syftar till enytterligare förstärkning av företagareföreningamas administrationsresurser. Enanslagshöjning tUl 9,3 milj. kr. föreslås i motionen 1971: 1059, medanmotionerna 1971: 1139 och 1971: 1197 båda går ut på en omdisposition av innebördatt medel som av Kungl. Maj:t föreslagits bli anvisade för andra ändamål skulledelvis komma företagareföreningama tiU godo. Motionärema hänvisar i samtligafaU särskilt till de kostnader som föraiUeds av föreningarnas uppgift att svaraför uppföljning och bevakning i samband med statligt lokaliseringsstöd. 1motionen 1971: 1139 föreslås att dessa kostnader skall täckas med medel uranslaget till lokaliseringsbidrag och i motionen 1971:1197 att 700 000 kr.skaU tUlföras företa- 1* 1971.17 saml. gareföreningarna i de sju skogslänen från anslaget tjllarbetsmarknadsstyrelsen. Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag tillmedelsanvisning. Härvid tar utskottet fasta på departementschefens uttalandeatt det höjda bidraget till företagareföreningama bör av Kiingl. Maj:t förenasmed sådana villkor att det skapas garantier for eri intensifierad bevakning avutvecklingen i företag som har fått statligt stöd. I anslutning till de motionervari förordas speciella dispositioner för att tillgodose företagareföreningarnasmedelsbehov för uppföljnings- och bevakningsverksamheten viU utskottet erinraom att, såsom redovisas i propositionen, överväganden pågår bl. a. inom 1968års lokaliseringsutredning om hur denna verksamhet skall ordnas i framtiden.Dispositioner av angiven art skulle kunna föregripa det stäUningstagande somdessa överväganden kan utmynna i. Motionerna 1971: 81 och 1971: 1093 innehåller förslag omutvidgning i olika hänseenden av den rådgivningsverksamhet som företagareföreningarnabedriver. I den förra förordas att rådgivningsgrupper sammansatta av tekniskoch ekonom.isk expertis skall kunna ställas till de mindre och medelstoraföretagens förfogande. En sådan gmpp skulle genom sina kontinuerliga kontaktermed ett företag främst medverka till att företaget styrs mot ett långsiktigtmål. I den senare motionen föreslås att företagareföreningamas rådgivandeinsatser skall utvidgas till att också avse' marknadsföriiig av företagensprodukter. Samma frågor har tidigare på gmndval av motioner behandlats vid1969,och riksdagar. 1969: 59, 1970: 55) hardärvid uttalat intresse för en viss utvidgning av företagareföreningamasrådgivningsverksamhet. Kort efter det att seriast behandlade ämnettUlsattes delegationen för de mindre och medelstora företagen, vilken har tilluppgift att samordna de utredningar som berör företag av nämnda kategori ochatt avge förslag i frågor gäUande dessa företag. räknar medatt de uppslag som framförs i de senast angivna motionema blir föremål fördelegationens uppmärksamhet utan särskild åtgärd från sida. Åberopande vad här anförts hemställer utskottet 1. att rned bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1971:1059, 1971:1139 och 1971:1197 tUl Bidrag till företagareföreningar m. : Administrationskostnader för /72 anvisar ett reservationsanslag av , 2. attriksdagen avslår a)motionen 1971: 81 angående förstärkt företagsrådgivning genomföretagareföreningarna. b) motionen 1971: 1093 angående företagareföreningarnasrådgivning i fråga om marknadsföring. 2, Täckande av förluster i anledning av statligt stöd tillhantverks- och industriföretag m.fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punk en C 7, s. 117 f.) och hemstäUer att tUl Täckande avförluster i anledning av statligt stöd till hantverks- och industriföretagm.fl. för /72 anvisar ett förslagsanslag av 9 000 OOO kr. Statens hantverks- och industriiåncfond. Maj:thar (punkten IV: 10, s. 131-133) föreslagitriksdagen att 1. medge attstatsgaranti för lån till hantverks- och industriföretag m. m. under budgetåret1971/72 beviljas intiU ett belopp av , 2. tUl Statenshantverks- och industrUånefond för /72 anvisa ettinvesteringsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 150 av i m. (fp, c) vari hemställs att i skrivelse tUl Kungl, Maj:t skallhemställa om att maximibeloppet . för företagareföreningamasdirektlån ej begränsas av utestående garantibelopp, dels motionen 1971: 151 av i m. (fp, c) vari hemstäUs att skall besluta 1. attmaximigränsen för företagareföreningarnas direktlån höjes till , 2. attföretagareföreningarna medges rätt teckna statlig industrilånegaranti upp till200 , dels motionen 1971: 436 av herrar () och () vari hemställs att skall till Statens hantverks- ochindustrilånefond för /72 anvisa ett investeringsanslag på 30milj. dels motionen 1971: 1079 av i m. (c, s, m, fp) vari hemstäUs att skall besluta dels att maximigränsenför hantverks- och industrilån höjs till , dels om sådan ändring avnu gällande bestänunelser att hantverks- och industrUån kan lämnas en låntagareutan hinder av att han innehar garantilån. Gällande bestämmelser m. m. Bestämmelser om de statsgarantiéroch direkta låri från företagareföreningarna som är aktuella under förévarandeanslag har meddelats i kungörelsen(1960: 372) om statligt kreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri(omtryckt 1968:354, ändrad 1970:181). Följande punkter i dessa bestämmelserberörs i motionema. Omlånegaranti beslutar kommerskollegium. Ansökan inges tUl företagareföreningeni sökandens verksamhetsområde, vilken verkställer förberedande utredning iärendet och överlämnar ansökan till kommerskollegium med eget yttrande. Isamband med beslut om lånegaranti bemyndigas företagareföreningen att påstatens vägnar teckna garantin. Föreningen skaU därefter öva tillsyn överlånets utnyttjande och följa företagets verksamhet. Hantverks-och industrilån beviljas av företagareföreningen i sökandensverksamhetsområde. Beloppet får för en och samma sökande tillsammans medutestående industrigarantilån uppgå till högst . Om särskildaförhåUanden föreligger får med kommerskollegiets medgivande lån beviljas tiUhögre belopp. Beloppsgränsenför direktlånen fastställdes tiU . efter att tidigare havarit . eUer i fråga om maskinanskaffning 75 000 kr.Företagareföreningamas rätt att självständigt besluta om direktlån tiU företagsom redan erhållit garantUån begränsades därvid genom den angivna regeln. I motionen 1971:436 refereras kommerskollegietsberäkning av behovet av nya lånemedel. Det föreslagna anslaget är enligtmotionärerna för lågt med hänsyn tiU detta behov. Trots vissa lättnader påkreditmarknaden är kapitalförsörjningen fortfarande ett stort problem, anförde. Genom de långvariga kreditrestriktionema har bildats ett uppdämt lånebehov.De mindre företagen anges ha speciella finansieringsproblem. Deras egetkapital är ringa och tUlgången till säkerheter för banklån otillräcklig.Kostnadsstegringama inom produktionen har varit särskilt kännbara för dem, ochföretagssparandet hos dem är litet i jämförelse med sparandet hos de störreföretagen. Svårigheter har förelegat att göra erforderliga avskrivningar förfinansiering av nyinvesteringar. Kostnadema för marknadsföring ökar väsentUgt.Motionärerna anför en rad omständigheter som vid jämförelse mellan större ochmindre företag i fråga om omstäUningsförmåga, innovationsmöjligheter osv.talar tiU de senares förmån. Avslutningsvis understryks den särskilda betydelsesom företagareföreningamas utlåning har för de mindre företagen. Imotionen 1971: 150 erinras först om den ändring av lånebestämmelserna somgenomfördes . Begränsningen i företagareföreningarnas rätt att beviljadirektlån till företag som erhållit garantilån sägs vara besvärande för mångaföretag, ofta de mest utvecklingsbara, och detta i synnerhet vid rådandekreditrestriktioner. förföretag som arbetar med för lågt rörelsekapital. Företagens problem återspeglas,säger motionärerna, i konkursstatistiken. framhålls att snabbabeslut om låneframställningar är önskvärda och uttalas attföretagareföreningarna visat sig väl skickade att handlägga sina alltmerkrävande uppgifter. Dentekniska utvecklingen och den allmänna prisfördyringen har urholkat värdet avsåväl direktlån som lånegarantier, anförs i motionen 1971: 151. harsom argument mot ökade befogenheter för företagareföreningarna åberopatsdessas ställning som enskilda ekonomiska organ, säger motionärerna, men ettökat ansvar kan nu ges sedan stat och kommun enligt den beslutadeomorganisationen fått majoritet i föreningamas styrelser. En uppräkning avbeloppen skulle anknyta till den faktiska utvecklingen av låneverksamheten,uttalar motionärerna slutligen och lämnar vissa statistiska uppgifter avseende1950-talets mitt och 1960-talets slut. Likartadesynpunkter anförs i motionen 1971: 1079. Motionärerna berör det behov avkostnadskrävande rationaliseringsåtgärder som ökad konkurrens leder tiU. Depåpekar också att strukturomvandlingen medför en successiv övergång från ettstort antal små företag tUl ett mindre antal medelstora och större företag medkrav på större maskinenheter. Investeringsanslaget till statens hantverks- ochindustrUånefond har under vart och ett av utgjort 20milj. Därtill kom en särskild förstärkning med samma belopp,något som angavs vara en engångsåtgärd. För /72 föreslåsanslaget ånyo bli 20 milj. kr. Företagareföreningamas utlåningskapacitetberäknas härigenom bestå i stort sett oförändrad. Imotionen 1971:436 föreslås, under hänvisning bl.a. till de svårigheter somkreditrestriktionerna vållat de mindre och medelstora företagen, att anslagetskall räknas upp med 10 milj. kr. Utskottet är inte berett att tiUstyrka enanslagshöjning utan ansluter sig till vad som föreslås i propositionen. Isammanhanget viU utskottet erinra om att de mindre och medelstora företagensmöjligheter att få krediter förbättrats genom en kraftig ökning av ABIndustrikredits och AB Företagskredits utlåningskapacitet samt att delegationenför de mindre och medelstora företagen föreslagit inrättande av ett företag (I-stencil 1970: 5), ett förslag somnu re-missbehandlas. Ramenför statsgaranti till hantverks- och industriföretag föreslås i propositionenbli fastställd tiU samma belopp som , dvs. 80 milj. kr.Utskottet har ingen erinran häremot. 1 övriga här aktueUamotioner föresläs vissa ändringar i de bestäm- melser som gäller för det kreditstöd som förrhedlas genomföretagareföreningama. Förslag äv motsvarande innebörd har framlagts även tidigaremen då avvisats äv (SU 1968; 102, 1969: 59, 1970: 55). Från det maximibelopp sörh éri företagareförening i formav direkt lån får bevilja ett företag skall enligt de regler som infördes ,när den kreditstödjande verksamheten örriprövädés, dragas utestående belopp avgarantilån sotri tidigare bevUjäts företaget. I rriötionéma 1971: 150 och 1971:1079 föreslås att denna bégränsiiirigsföréskrift skall upphävas, så attförétagäreföfénihgärnä får något ökade möjliga heter att bistå mindre företag ibehöv av rörelsekapital. Vidare påyrkas i sistnämnda motion liksom i motionen1971: 151 en höjning äv rhaxiiiii-gränsen för direktlånen från . De kostnadsstegringär sorh inträffat sédari 1968 kanmotivera en viss förskjutning av de gränser som det året fastställdes förföretagareföreningarnas utlåningsbefogenheter. Då dessutom även andraoiilstäiidig-heter torde bidra till att öka de béföirdä företagens kreditbehovfinner sig utskottet nu böra tiUstyrka de båda hyss angivna förslagen till ändringari reglema för företagareföreiiihgärnäs kreditgiviiing. I motionen 1971: 151 framläggs ytterligare förslaget ätträtten ätt teckna statlig industrilåriegaranti upp till 200 000 kf. skälldelegeras från kommerskoUegium till företagareföreningama. Motionärerna anseratt den tvekan inför en sådan utökning av föreningarnas befogenheter som kan havarit naturlig före omorganisationen av föreningarna 1968 numera är omotiverad. Flera olika skäl anfördes 1968 möt en delegering av denart som motionärema föreslår. ä. påpekades att delegeringen bara skulle gällaen del av ärendena oin lånegaranti och att de fördelar sorti kunde vinnasdärför var mycket bégiänsadé i jämförelse ined de nackdelar som skulle uppkommagenom uppsplittring äv händläggningen och bristande likformighet vid ärendenasbedömning. Erfarenheterna tycktes också ge vid handen att en délégériiig skullekunna medföra ökat risktagande för staten. Enligt utskottets rnénirig är de härantydda skälen mot en delegering alltjämt giltiga. Utskottet avstyrker därförinotionsyrkandet. Åberopande vad här anförts hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifaU tiU Kiingl. Mäj:ts förSläg medger att statsgaranti för lån tillhantverks och industriföretag iii. m. under /72 beviljas intillett belopp av , 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 436till Statens hantverks- och industri-lånefond för /72 anvisarett investeringsanslag av , 3. att riksdagenmed bifall till motioneri 1971: 150 och till liiotio- nen1971: 1079 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl, Maj:t till känna vadutskottet anfört om kombination av direktlån från företagareförening ochstatlig kreditgaranti, 4, att med bifall tUl motionerna 1971:151 och 1971: 1079, båda såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om maximibeloppet för di rektlån från företagareförening, 5. att avslår motionen 1971: 151 såvittden gäller deleT gering till företagareföreningarna av viss beslutanderätt beträfr fande statlig kreditgaranti. Närvarande:herrar (), Regnéll (m), i (s), iÖrebro (fp), (), i (s), i (c),(). (), Wååg (s), (). Hovhammar (m) ochfm Harnbraeus (c). 1. vid punkten 1 (Bidrag tUl företagareföreningarm.fl. : Administrationskostnader) beträffande medelsanvisningen av herrarRegnéll (m), i (fp), i (c), (),(). Hovhammar (m) och fm (), som anser dels att det stycke på s, 4 i utskottets yttrandesom börjar med »Utskottet tillstyrker Kungl. » och slutar med »kanutmynna i» bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Utskottetanser att mptipnärema anfört bärande skäl för en ytterligare förstärkning avföretagareföreningarnas administrationsresurser. En sådan är en fömtsättningbl. a. för att föreningarna skall kunna effektivt fullgöra de uppföljnirigs-och bevakningsuppgifter som åligger dem. Utskottet tiUstyrker därför detförslag tUl anslagsökning som framförs i motionen 1971: 1059.» delsatt utskottet under 1 bort hemställa att i anledning av Kungl. Maj :tsförslag och motionen 1971: 1197, med bifaU tiU motionen 1971: 1059 samt medavslag på motionen 1971: 1139 tiU Bidrag till företagareföreningar m. fl:Administrationskostnader för /72 anvisar ett reservationsanslagav » 2. vid punkten 1 (Bidrag till företagareföreningarm. : Administra tionskostnader) beträffande företagareföreningarnas rådgivningsverk samhet av herrar Regnéll (m), i (fp), i (c), (), (). Hovhammar (m) och fm (), som anser dels att det stycke på s. 4 i utskottets yttrandesom börjar med »Kort efter det» och slutar med »från sida» bortutbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Deförslag tiU utvidgning av företagareföreningarnas rådgivningsverksamhet sommotionärerna framlägger är enligt utskottets mening väl motiverade. Genområdgivningsgmpper av det slag som skisseras i motionen 1971: 81 skulleledningen för många mindre och medelstora företag kunna få sin administrativakapacitet väsentligt förstärkt. På marknadsföringsområdet skulleföretagareföreningama, såsom framhålls i motionen 1971: 1093, kunna görainsatser som på ett avgörande sätt skulle förbättra de berörda företagensutvecklingsmöjligheter. Utskottet föreslår därför att anhåller attKungl. Maj:t skyndsamt låter pröva förutsättningarna för en sådan utvidgning avrådgivningsverksamheten som här nämnts och därefter förelägger riksdagenförslag i ämnet.» dels att utskottet under 2 bort hemställa »2. attriksdagen med bifaU till a) motionen 1971: 81, b) motionen 1971: 1093 Maj:themställer att frågan om en utvidgning av företagareföreningarnasrådgivningsverksamhet prövas i enlighet med vad utskottet anfört», 3. vid punkten 3 (Statens hantverks- och industrilånefond)beträffan de medelsanvisningen av herrar RegnéU (m), i (fp), i (c), (), (). Hovhammar (m) och fm (), som anser dels att det stycke på s. 7 i utskottets yttrandesom börjar med »I motionen 1971: 436» och slutar med »som remissbehandlas»bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Föratt de mindre och medelstora företagens kreditbehov skall kunna tillgodoses irimlig mån erfordras enligt utskottets bedömning ett större investeringsanslagän det som föreslås i propositionen. Vad som anförs i motionen 1971: 436 om hurde mindre och medelstora företagen berörts av kreditrestriktionema och om despeciella kreditbehov som dessa företag uppvisar är enligt utskottets meningtungt vägande argument för en förstärkning av företagareföreningarnas resurseratt bevilja direktlån.Utskottet tillstyrker motionärernas förslag att anslaget skall räknas upp med10 milj. kr.» delsatt utskottet under 2 bort hemställa att i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifaU tiU motionen 1971: 436 tUl Statens hantverks- ochindustrilånefond för /72 anvisar ett investeringsanslag av »