bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:t uttalar attförhöjt statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk och till vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin skall kunna utbetalas i vissa fall ävenom arbetena inte färdigställts till före , i enlighetmed vad som har anförts i motionen. I yttrande till finansutskottet harjordbruksutskottet anfört (JoU 1971: 1 y) att propositionsförslagen motsvararfrån miljövårdssynpunkt angelägna önskemål och att utskottet for sin del villförorda att desamma godtas av . Vidareanför jordbruksutskottet beträffande motionen 1971: 1540 att förhöjt bidrag dåsynnerliga skäl föreligger bör kunna utgå även om kravet att av arbetenaskall ha utförts inte helt kunnatuppfyllas. Som förutsättning skall därvid gälla att förseningen skall hauppstått till följd av omständigheter varöver den bidragssökande ej kunnatråda. Slutligen anser jordbruksutskottet att frågan bör kunna lösas i sambandmed utformningen av tillämpningsbestämmelserna. Enligt jordbruksutskottetskulle motionens syfte i allt väsentligt vara tillgodosett. Finansutskottetinstämmer med jordbruksutskottet i de i anledning av motionen 1971: 1540.gjorda bedömningarna.. Detta synes böra ges Kungl. Maj:t till känna. Beträffandeyrkandet i motionen 1971: 1521 om en utvidgning av statsbidraget till vatten-och luftvårdande åtgärder inom industrin till att gälla även inom jordbmket ochträdgårdsnäringen anför jordbruksutskottet att motionsyrkanden med sammainnebörd vid ett flertal tillfällen prövats av , senast vidinnevarande års vårsession (JoU 1971: 1, p. Yrkandena har genomgåendeavslagits av , bl. a. under hänvisning till att bidragsgivningen tillindustrin ansetts ha en sådan tyngd att den borde genomföras utaninskränkningar. Riksdagenhar således haft den uppfattningen att förevarande bidragsgivning börkoncentreras till industrisektorn. finner i dagens lägeingen anledning för att frångå denna ståndpunkt. Finansutskottethar inte funnit anledning till annan bedömning än jordbruksutskottet ochhemställer A. beträffande bidrag till jordbruket ochträdgårdsnäringen att avslår motionen 1971: 1521, B. beträffande tillfälligt höjdastatsbidrag till kommunala av loppsreningsverk m. m. samt till vatten- och luftvårdande åt gärder inom industrin att 1. i anledning av, Kungl. Maj:ts förslag och motionen1971: 1540 som sin mening ger Kungl. Maj:t,till känna vad utskottet anfört, 2. till Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m. m.på tilläggsstat I till riksstaten för /72 anvisar ettreservationsanslag av . Vidtagna konjunkturstimulerande åtgärder under handelsdeparte mentets handläggning. Maj:t redovisat under detta avsnitt i propositionen 1971: 140, bilaga 8, s. 49-50 föranleder ej någon erinran eller något uttalande från finansutskottets sida, vilket utskottet här anmäler. ' 20.Exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glasindustrin. Maj :t har i propositionen 1971: 140,bilaga 8, s. 5051 (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet överhandelsärenden för ) föreslagit att tillExportfrämjandé åtgärder för textil- och konfektions-industrierna samt denmanuellt arbetande glasindustrin på tilläggsstat I till riksstaten /72 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1971: 1534 av herrar Hovhammar (m) ochFagerlund (s) hemställs att måtte uttala att . av det avKungl. Maj:t föreslagna anslaget om , skall reserveras för denmanuellt arbetande glasindustrin. finner i sitt yttrande (NU 1971:2y) motionärernas förslag innebära att de medel som enligt propositionensförslag ställs till TEKO-industriernas förfogande reduceras med ,som i stället används till åtgärder avseende den manuellt arbetande glasindustrin.Ett medelstillskott till TEKO-industrierna är välmotiverat. Näringsutskottethar emellertid också förståelse för motionärernas önskemål. Det finns enligtutskottets mening skäl att tillmötesgå detta i så måtto att uttalaratt Kungl. Maj:t, om så visar sig befogat vid en samlad bedömning av desysselsättningseffekter som kan uppnås inom de berörda branscherna, bör kunnalåta medel från det nu föreslagna anslaget komma även den manuellt arbetandeglasindustrin till godo. vill, underhänvisning till vad näringsutskottet an- fört,för sin del förorda att även medel som anvisas på tilläggsstat en« ligt Kungl.Maj:ts närmare bedömning bör kunna komma den manuellt arbetande glasindustrintill del om detta vid en samlad bedömning anses ändamålsenligt.Finansutskottet hemställer att 1. till Exportfrämjande åtgärder förtextil- och konfektionsin dustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin på till- läggsstat I till riksstaten fÖr /72 anvisar ett reservationsanslag av , 2. i anledning av motionen 1971: 1534 som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. 21.Förrådsanläggningar m. m. Utskottet tillstyrker i likhet med försvarsutskottet Kungl. Maj:ts förslag (punkt 2, s. 51) och hemställer att m. tn. på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 anvisar ett investeringsanslag av . 22.Allmänna beredskapsarbeten m. m. Kungl. Maj:t har i propositionen 1971: 140,bilaga 9, s. 5355 (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet överinrikesärenden för ) föreslagit att till Allmännaberedskapsarbeten m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 anvisa ett reservationsanslag av , varav förslagsvis . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1971: 1531 av i Bäckmorani. (c) hemställs att måtte uttala att statsbidrag tillberedskapsarbeten som utföres på enskilda vägar 1 november 197130juni 1972 skall utgå av kostnaderna. I motionen 1971: 1538 av i m.fl. (c, s, fp, m) hemställs att bemyndigar Kungl. Maj:t att av demedel som enligt proposition 1971: 140, bil. 9, ställes till förfogande förallmänna beredskapsarbeten m. m. disponera medel för att minska arbetslösheten hos kantstensindustrin genom statliga stödbeställningar. I motionen 1971: 1531 framfört krav om 75 %statsbidrag till beredskapsarbeten som utförs på enskilda vägar 1november avstyrks på de grunder som redovisas i inrikesutskottetsyttrande (InU 1971: 1 y). Isitt yttrande över motionen 1971: 1538 anför inrikesutskottet alt problemeninom kantstensindustrin inte enbart är att hänföra till det rådandekonjunkturläget. I vart fall på kan, menar inrikesutskottet, andraarbetsmarknadspolitiska insatser te sig ändamålsenliga-re än statligabeställningar av kantsten. I viss utsträckning torde förtidspension elleromställningsbidrag vara aktuellt. Vilka åtgärder eller vilken kombination avåtgärder som är lämpligast får prövas av arbetsmarknadsmyndigheterna i vanligordning, anför inrikesutskottet, som inte är berett tillstyrka motionsyrkandet. noteraratt möjligheter att lägga ut offentliga beställ- ningarfinns redan enligt nuvarande regler. Sådana beställningar får som inrikesutskottetanför prövas samman med andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Någotbemyndigande för Kungl. Maj:t torde sålunda inte erfordras. Hemställani propositionen 1971: 140 om 825 milj. kr. på tilläggsstat innebär en mycketkraftigt utökad insats av allmänna beredskapsarbeten. Som jämförelse anförs iinrikesutskottets tillstyrkan att på riksstaten uppförts650 milj. kr. för allmänna och särskilda beredskapsarbeten tillsammans. Maj:ts förslag till medelsanvisning. A. att till Allmännaberedskapsarbeten m. m på till- läggsstat I till riksstaten för budgetåret \91\lll anvisarett reservationsanslag av , varav förslagsvis , att avräknas mot automobilskattemedlen, B. att riksdagenavslår motionen 1971: 1531 C. att riksdagenavslår motionen 1971: 1538. Särskildaberedskapsarbeten m. m. tillstyrker - i lik het med inrikesutskottet Kungl. Maj:ts förslag (punkt 2, s. 55) och hemställer att till Särskilda beredskapsarbeten m.m. på tilläggsstat I till riksstaten för /72 anvisar ett reservationsanslagav , varav förslagsvis 35 000 000 att avräknas mot automobilskatternedlen. Motionerom samhällsnyttiga arbeten m. m. I motionen 1971: 1492 av i m. fl. (vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelse till regeringen begär skyndsamma för slag till samhällsnyttiga arbeten i enlighet med punkterna 18 i motio nen (se s. 4) samt att erforderliga förslagsanslag föreläggs . Imotionen 1971: 1533 av i m. fl. (vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelse till regeringen begär förslag till samhällsnyttiga arbeten, särskilt på områden som anges i motionen och av en sådan omfattning att man gör slut på arbetslös heten. ' I fråga om yrkandena i motionerna 1971: 1492 och1971: 1533 noterar inrikesutskottet i sitt yttrande att förslag om ökadeinsatser på så gott som samtliga av motionärerna berörda områden återfinns ipropositionen 1971: 140 och propositionen 1971: bostadstilläggför barnfamiljer. När det gäller yrkandet om en rullande plan för samhällsnyttigaarbeten hänvisar inrikesutskottet till att ett sådant kontinuerligt planläggningsarbete utförs inomarbetsmarknadsstyrelsen, vid andra myndigheter samt inom Kungl. ,landstingen och kommunerna. Motionsyrkandena avstyrks av inrikesutskottet. viU understryka de av inrikesutskottetanförda synpunkterna. De mycket omfattande insatser i forrii av utnyttjade konjunkturreservervid affärsverken, vidgade investeringsi-amar för skolor, sjukhus och bostädersamt framför allt de kraftigt utökade arbetena på vägar och skilda kommunalainvesteringsprojekt och som i propositionen 1971:140 föreslås finansieradefrån förevarande anslag, hade inte varit möjliga att snabbt sätta i gång utanen omsorgsfull planering. Det behov av startklara projekt som ådagalagts, visarhur nödvändig den utarbetade statliga investeringsreserven är och attreserver av angelägna kommunala investeringsprojekt måste finnas tillgängliga ide kommunala investeringsprogrammen. finner i likhet medinrikesutskottet att så gott som samtliga av motionärerna framförda områdenför lämpliga samhällsnyttiga arbeten berörs av redan igångsatta eller ipropositionen 1971: 140 föreslagna insatser. Motionerna 1971: 1492 och 1533avstyrks i ifrågavarande delar. att avslår motionerna 1971:1492 och 1971:1533, båda såvitt nu är i fråga. Statligt stöd till lageruppbyggnad. Maj:t har(punkt 4, s. 5657) föreslagit att godkänna de riktlinjer för bidragvid lagerökning som förordats i statsrådsprotokollet. I motionen 1971: 1533 av herrHermansson i m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att riksdagenmåtte avslå anförda förslag om statligt bidrag till lagerökning. 1 motionen 1971: 1541 av m. fl. (fp) hemställsatt måtte besluta att statligt stöd till lagerökning bör utgå tillföretag där lageruppbyggnad är väsentlig och svårigheter finns att upprätthållasysselsättningen och där antalet anställda är minst 5personer. I motionen 1971: 1544 av m. fl. (c) hemställsatt måtte uttala att bidrag vid lagerökning skall kunna utgå, förförutom vid industriföretag tillverkade hel- eller halvfabrikat även för råvarai form av t. ex. sågtimmer och massaved vid skogsindustrin. finner i sittyttrande (InU 1971: 1 y) att det nya inslag i arbetsmarknadspolitiken somförordats i statsrådsprotokollet är väl värt att pröva och avstyrkerföljaktligen motionen 1971; 1533 i biträder inrikesutskottets uppfattning och tillstyrker detföreslagna stödet. Ifråga om motionen 1971: 1541 vill finansutskottet i likhet med inrikesutskotteti dess yttrande understryka att gränsen 20 anställda inte är absolut utan kanefterges i särskilda fall. Någon allmän sänkning av den angivna gränsen börinte ske av framför allt administrativa skäl. vill ytterligarepåpeka att företag med mindre än 20 anställda ofta är underleverantörer tillstörre företag och kan påverkas positivt av dessas lagerproduktion. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet. Imotionen 1971: 1544 anförs att bör uttala att bidrag vid lagerökningskall kunna utgå även för sågtimmer och massaved vid skogsindustrin.Inrikesutskottet anser i sitt yttrande att reglerna för stödet bör utformas såatt den angivna formen av lageruppbyggnad kan stödjas, ett ställningstagandesom utskottet finner stå i överensstämmelse med de grunder för stödet somangivits i propositionen. Någon åtgärd från sida anserinrikesutskottet därför inte påkallad. delar denna bedömning. Inrikesutskottetanför i sitt yttrande att stöd till lageruppbyggnad i praktiken knappast kankomma till användning där företag redan har byggt upp stora lager, t. ex. inomträ- och massaindustrin. Utskottet förordar därför som ett alternativ i vissafall att staten som en engångsåtgärd stöder personalutbildning i företag somtvingas överväga temporära driftsinskränkningar. Ett särskilt bidrag om fyrakronor per deltagare och timme skulle enligt förslaget kunna utgå vid sådanutbildning . I princip skulle samma förutsättningargäUa som i fråga om lagerstödet. En annan förutsättning skulle vara att denanställde erhåller avtalsenliga förmåner. bör enligtförslaget administrera bidraget och efter samråd med arbetstagarnas ocharbetsgivarnas organisationer inom branschen fastställa utbildningensuppläggning och utbildningstidens längd. understryker viktenav en effektiv tillsyn av utbildningen. I yttrandet framhåller in rikesutskottet att det föreslagna utbildningsstödet inte skall uppfattas som enförändring av statsmakternas syn på kostnadsfördelningen mellan samhälle ochföretag när det gäller utbildning inom företagen av de anställda.Sådanutbildning skall i princip bekostas av företagen, och det nu föreslagna stödetbör ses som ett tidsbegränsat undantag i rådande sysselsättningsläge. Finansutskottetfinner de av inrikesutskottet anförda motiven bärande för att i vissa fallvisst stöd till utbildning vid företag skall kunna utgå där stöd tilllageruppbyggnad enligt vad inrikesutskottet anfört i praktiken inte kan kommatill användning. Utbildningsstödet bör kunna komma i fråga i de fall ettföretag redan meddelat driftsinskränkning liksom i de fall ett företag framövertvingas överväga sådan åtgärd. medinrikesutskottet vill finansutskottet betona att det föreslagna utbildningsstödetbör ses som ett undantag betingat av sysselsättningsläget och sålunda inteändrar statsmakternas principiella syn på kostnadsansvaret för företagensutbildning. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att fastställa de närmareriktlinjema för utbildningsstödet. Kostnaderna bör bestridas från anslagetArbetsmarknadsutbildning m. m. Hemställan sker under denna punkt.Finansutskottet hemställer A. att avslår motionen 1971: 1533, såvittnu är i fråga, B. att med avslag på motionen 1971: 1541godkänner Kungl. Maj:ts förslag i fråga om gränsen för antalet anställda i företag som skall kunna få bidrag vid lagerökning, C. att godkänner de riktlinjer för bidragvid lagerök ning som i övrigt förordats i propositionen, D. att motionen 1971: 1544 inte föranleder någonriksdagens åtgärd. 26.Arbetsmarknadsutbildning m. m. Under denna mbrik (punkt 3, s. 5556) har Kungl.Maj:t givit till känna att det på riksstaten för innevarande åruppförda förslagsanslaget Arbetsmarknadsutbildning m. m. beräknas bliöverskridet med uppemot 75 milj. kr. till följd av att utbildningen vidgats irådande sysselsättningsläge. har inte något att erinra. Inteheller finansutskottet har något att erinra mot vad Kungl. Maj:t anfört underförevarande punkt. Under åberopande av vad finansutskottet anfört underföregående punkt. Statligt stöd till lagemppbyggnad, hemställer utskottet att som sin mening ger Kungl. Maj:t tillkänna vad finansutskottet anfört i fråga om stöd till företagsutbildning ivissa fall. 27.Lånefonden för bostadsbyggande. Maj;t har (punkt 5, s. 5758) föreslagitriksdagen att godkänna den ändring av villkoren för bostadslån som förordats istatsrådsprotokollet. I motionen 1971: 1490 av m. fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att måtte besluta uttala sig för attKungl. FiU 1971: 47 54 hetmed av erhållet bemyndigande utökar ramen för bostadslån förnybyggnad i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1971: 1539 av i (c) hemställs att med avslag å propositionen 1971: 140, i vad avserlånefonden för bostadsbyggande, som sin mening ånyo ger Kungl. Maj:t till kännavad civilutskottets majoritet anfört om lån till vissa bostadsrättsföreningari dess betänkande CU 1971: 12. I fråga om ramen för bostadslån för nybyggnadframgår av civilutskottets yttrande i ämnet (CU 1971: 1 y) att enligtkommunernas bedömningar möjlighet skulle finnas att börjabyggandet av ytterligare lägenheter . har fömtsattatt genom dispenser enligt redan tillämpad praxis möjliggörigångsättning av byggnadsföretag för vilka lånebeslut skallmeddelas i den utsträckning som kan anses motiverad av bl. a. delokala arbetskraftsförhållandena. Syftet med motionen 1971: 1490 i denna delfår därmed redan anses tillgodosett i väsentlig utsträckning utan någonriksdagens åtgärd. Kungl.Maj:ts förslag i fråga om höjda lånegränser för vissa bostadsrättsföreningarhar av civilutskottet i dess yttrande (CU 1971: 2 y) bedömts som lämpligt ochförenligt med inriktningen av bostadsbyggandet även på . Ur desynpunkter som finansutskottet har att företräda finns inte heller någonerinran mot förslaget. Därav följer att utskottet avstyrker motionen 1971:1539. A. beträffande ramen för bostadslån förnybyggnad att avslår motionen 1971: 1490, B. beträffande höjda lånegränser attriksdagen med avslag å mo tionen 1971: 1539 godkänner den ändring av villkoren för bo stadslån som förordats i statsrådsprotokollet. 28.Lånefonden för allmänna samlingslokaler. tillstyrker ilikhet med civilutskottet Kungl. Maj:ts förslag (punkt 6, s. 58) ochhemställer att medger att beslut om lån, som skallutgå från lånefonden för allmänna samlingslokaler, meddelas intill 15 000 000kr. under /72. Vidtagna konjunkturstimulerande åtgärder underindustrideparter mentets handläggning. Maj:t anfört under dettaavsnitt i propositionen 1971: 140, bilaga 10, s. 59 föranleder ej någon erinraneller något uttalande från finansutskottets sida, vilket utskottet här anmäler. Utbildningsåtgärder för textil- och konfektionsindustriernasamt den manuellt arbetande glasindustrin. tillstyrker - i likhet med näringsutskottet - Kungl. Maj:ts i propositionen 1971: 140, bilaga 10, s. 60 framlagda förslag (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet över industriärenden för ) och hemställer att tillUtbildningsåtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuelltarbetande glasindustrin på till-läggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 anvisar ett reservationsanslag av . Motion om ändring av sysselsättnings-, lokalisering-och närings politiken. I motionen 1971: 1492 av i m. fl. (vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga, att uttalar sig för en sysselsättnings-, lokaliserings- och näringspolitik i enlighet med vad i motionen anförts samt att uttalar sig för skyndsam projekte ring av de under punkterna 9 och 10 i motionen föreslagna statliga basindustrierna m. m. anser i sittyttrande (NU 1971: 1 y) inte att motionen ger tillräckligt underlag för enkonkret diskussion av näringspolitiken. I fråga om statliga basindustrierhänvisar näringsutskottet till de senaste årens upprepade behandling i ,varvid bl. a. anförts att ytterligare åtgärder på den statliga företagsamhetensområden kan tänkas vara motiverade. Något nytt uttalande i ämnet i anledningav motionen finner utskottet inte befogat och framhåller i sammanhanget att enomfattande utbyggnad av den statliga företagssektorn måste vara en FiU 1971: 47 56 långsiktigprocess och grundas på ingående planering. Den kan inte genomföras språngvisoch med kort varsel, påpekar näringsutskottet. Finansutskottetanser inte att det i detta sammanhang som gäller konjunkturstimulerandeåtgärder finns anledning utförligt dröja vid den statliga företagspolitiken.Som näringsutskottet påpekar i sitt yttrande är utbyggnaden av den statligaföretagspolitiken en långsiktig process som kräver ingående planering införvarje projekt. Av konjunkturpolitiska motiv hastigt igångsatta och illaplanerade projekt skulle enligt finansutskottets mening t. o. m. kunnadiskreditera den statliga företagspolitiken. att avslårmotionen 1971: 1492 såvitt nu är i fråga. FiU 1971: 47 57 Reparations-och underhållskostnader m. m. under slottsbyggnader nas delfond av statens allmänna fastighetsfond. tillstyr ker Kungl. Maj:ts i propositionen 1971: 140, bilaga 11, s. 6364 fram lagda förslag (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansären den för ) och hemställer att i staten för statens allmännafastighetsfond, slottsbyggnadernas delfond, under posten Reparations- ochunderhållskostnader m. m. för /72 beräknar ett belopp avytteriigare . Reparations-och underhållskostnader m. m. under kriminalvårds styrelsens delfond av statens allmänna fastighetsfond. tillstyrker i likhet med justitieutskottet Kungl. Maj:st förslag (punkt 2, s. 6465) och hemställer att i staten för statens allmänna fastighetsfond,delfond, under posten Reparations- och underhållskostnaderrn. m. för budgetåret. 1971/72 beräknar ett belopp av ytteriigare . Närvarande:herrar (), i (s), (). BurenstamLinder (m), i (s), i (c), (),(), i (s). (), i (s), Åsling (c), (), herrar Fågelsbo (c) och (). FiU 1971: 47 58 1) vid punkten 1 (Denallmänna uppläggningen av den ekonomiska politiken) av herrar (), i (c), (). (), Åsling (c),Fågelsbo (c) och () som anser att utskottets yttrande och hemställanbort ha följande lydelse: »Den svaga ekonomiska aktiviteten under innevarandeår har gradvis lett till en allvarlig arbetslöshetskris och stagnation i denekonomiska tillväxten. De lättnader som vidtagits i den ekonomiska politikenhar visat sig klart otillräckliga. Det är enligt utskottets mening därförnödvändigt att nu utan ytterligare dröjsmål sätta in snabbt verkande stimulansåtgärder.Dessa måste utformas så att de både ger nytt arbete åt sådana som redan blivitarbetslösa och förhindrar nya friställningar, skapar ökadekonsumtionsmöjligheter för inkomstsvaga gmpper samt ökar investeringarna. Utskottetvill erinra om att regeringen tillmätte vissa tillfälliga faktorersåsom den utdragna avtalsrörelsen och arbetsmarknadskonflikten en avgörandebetydelse, när det gällde att bedöma den kommande konjunkturutvecklingen. Den ekonomiskapolitiken fick mot den bakgrunden en ganska restriktiv utformning ända in påandra halvåret. Myckettalade emellertid för att man hade anledning att räkna meden ganska långvarig avmattning, om lättnader inte sattes in i den ekonomiskapolitiken. Denna syn kom bl. a. till uttryck i den till finansutskottetsbetänkande : 30 fogade reservationen. Reservanterna förordade där att denekonomiska politiken skulle ges en mera sysselsättningsfrämjande inriktning änvad som förutsatts i den reviderade finansplanen. Utskottetkonstaterar att regeringen inte varit beredd att - inom ramen för givnafullmakter eller i form av förslag till - sätta in kraftigarestimulans på ett tidigare stadium. Möjligheterna att effektivt komma tillrätta med arbetslösheten under den kommande vintern har därmed otvivelaktigtförsämrats. Antaletregistrerade arbetslösa vid arbetsförmedlingarna låg redan under sommarenförhållandevis högt och har därefter stigit till ca 71 000 i mitten avnovember. Till detta kommer att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har storomfattning. deltog omkring 46 000 personer iarbetsmarknadsutbildning och närmare 21 000 sysselsattes i beredskapsarbeten. Istatistiska centralbyråns arbetskraftsundersökningar redovisades för oktobermånad 116 000 arbetslösa. har antalet lediga platser fortsatt attsjunka. Arbetslösheten ligger nu högre än under den senastelågkonjunkturen 1967-1968, trots att de ar- FiU1971: 47 59 betsmarknadspolitiskaresurserna för omskolningsverksamhet m. m. är betydligt större än då. Storasysselsättningssvårigheter har bl. a. mött de grupper som sökt sig ut påarbetsmarknaden . Det innebär att de arbetslösa tillbetydande del består av kvinnor och ungdom. Men för alla grupper ärarbetslösheten nu besvärande och av delvis ny struktur, t. ex. blandtjänstemännen, och oron för arbetslösheten har spritt sig i allt vidarekretsar. har friställningar och fullständiganedläggningar av företag varit den dominerande orsaken till ökningen avarbetslösheten.