bet · FU01UbU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till redan pågåendeutredningsarbeten och försöksverksamhet m. m. bör de i motionerna 1971: 489 och1971: 1191 framställda yrkandena beträffande körkortsutbildningen enligtutskottets mening avslås.. Somredan tidigare erinrats om tillämpas den nya läroplanen för fr. o.m. I motionen 1971: 905 yrkas att läroplanen skaUkompletteras med ämnet samlevnadskunskap. För egen del kan utskottet inte ansedet vara möjligt att nu bedöma önskemål om revidering av läroplanen. Utskottetavstyrker därför motionsyrkandet och viU i samband härmed erinra om det uppdragsom givits utredningen rörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings-och upplysningsarbetet. Läroplanenför skall vara ett hjälpmedel för att göra de för skolan uppställdamålen till realiteter i skolan (Lgr 69, s. 10). Den anger ramen förgrundskolans verksamhet och utbildningens innehåll. 1 motionen 1971: 844hemställs nu att i skrivelse till Kungl. Maj:t skall anhålla omåtgärder i syfte att karaktärsfostran på grund får en framträdandeplats i målsättningen för . I motionen 1971: 890 yrkas attriksdagen som sin mening skall ge till känna att grunden för samhälletsfostrande gärning skall vara den kristna etiken. Förra årets riksdag hade att ta ställning till tvålikälydäridé motioner med i stort sett samma innehåll och yrkande söm den nuifrågavarande motionen 1971: 890. Fjolårets motioner, som behandlades i allmännaberedningsutskottets utlåtande : 79, föranledde inte någon riksdagensåtgärd. Med erinran härom avstyrker utskottet den nu ifrågavarande motionen1971: 890. Med aiiledning av denna och rnotionen 1971: 844, vilken utskottetinte heller anser påkaUa någon åtgärd, vill utskottet emellertid anföraföljande. Skolanhar till uppgift att hjälpa och stimulera varje elev ätt på bästa sätt ta tUlvara och utveckla sina inneboende föriitsätthingär både som enskild individ ochsom medborgare i ett demokratiskt samhälle. Den kunskap om tros- ochlivsåskådningar sotn skolan förmedlar i religionsundervisningen och iundervisningen i övrigt äi: én väsentlig del av den information som skolan isådant syfte skall förinedla till eleverna. Deninformation som skolan ger génöm sin Undeirvisiiihg måste fylla kraven påsaklighet och allsidighet. Étt skäl härtill är att skolan tar emot barn ochungdom ur ällä grupper och åsiktsläger i samhället. Såsoiii framhålls i Lgr 69måste alla föräldrar med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan,förvissade om att dessa inte blir påverkade från skolans sida till förrnåh förden ena eller den aridra av iriböfdes kämpande åskådningar eller uppfattningar.Den starka invandringen till belyser angelägenheten i detta uttalande.Étt viktigt problem vårt land har att lösa är att utveckla attityder avförståelse och samverkan mellan infödda svenskar och invandrare. De senareoinfattar ofta en annan livsåskådning och religiös tradition. ILgr 69 sammanfattas målet för utiderviishingén i religionskunskap på följandesätt: »Undervisiiingéh i religionskunskap har till uppgift att orienteraeleverna om de bibliska skriftériias huvudsakliga innehåll, oni kristea tro ochetik och om huvuddragén av kristehdornéns historia och samfundsformer. Denskall orientera om övriga religioner, deras heliga skrifter, tro, etik ochsänifuiidsföfmeir. Den skall vidare ge kännedom om andra livsuppfattningar ochattityder till tillvaron än de religiösa. Den skall ge en inblick i nutidensetiska och livsåskådhingsmässiga grundfrågor och tankeströmningar; Undervisningenskall vara vidsynt och objektiv i den meningen, att den meddelar sakligakunskaper om olika tros- och livsåskådningars innebörd och iimehåU utan attaiiktoritativt söka påverka eleverna att omfatta en viss åskådning. Den börske på ett sådant sätt, att eleverna uppfattar frågeställningarnas allvar ochbetydelse och så att den främjar deras personliga utveckling och bidrar tillatt skapa förståelse för värdet av ea personlig livsåskådning liksom förståelseoch respekt för olika uppfattningar i livsåskådningsfrågor. Arbetetbör inriktas på att bibringa eleverna sådana färdigheter, att de kansjälvständigt förvärva kunskaper.» Utskottet vill vidare erinra om att särskildautskottet i sitt av godkända utlåtande nr 1, efter att hakonstaterat att skolbe-redningen mot varandra noga avvägt olikaförutsättningar, önskemål och synpunkter inte minst i fråga om objektivitetskravet,underströk: »Ett sammanfattande resultat har därvid erhållits, nämligen denmålsättning enligt vilken lärarna i ämnet kristendomskunskap på samma sätt somvarje annan lärare skall utföra sin uppgift med intresse för och inlevelse isin undervisning. Departementschefens uttalande i fråga om målet förundervisningen i ämnet kristendomskunskap, som ansluter sig till vadberedningen anfört och föreslagit, är därför inte en sådan kompromiss sominnebär utslätande av motsättningar. Den lämnar sålunda inte läraren utanledning i hans arbete.» Utskottetförutsätter att lärarna i sin undervisning strävar efter att fullföljaintentionerna i riksdagsbeslut och läroplan. Kravetpå objektivitet i undervisningen innebär inte att skolan i sitt arbete kan bortsefrån det västerländska kulturarv som vuxit fram och utvecklats imderårhundraden. Iläroplanen sägs: »En absolut objektivitet vid behandlingen av värderingsfrågorär inte möjlig att uppnå.» Vidare sägs: »Det är därför väsentligt att även deför vårt samhälle gemensamma värderingarna ses som ett svar på de grundläggandefrågorna och blir föremål för granskning och personligt ansvarsmedvetetställningstagande.» Blandannat genom att hålla vår kulturtradition levande kan vi ge ungdomen godaförutsättningar för att utvecklas till självständiga och ansvarsfullasamhällsmedlemmar. Medanledning av yrkandet i motionen 1971: 844 vill utskottet påpeka att skolanredan nu bland sina mål har att göra begreppen demokrati och jämlikhet,hänsyn, tolerans, samarbetsvilja och soUdaritet tUl realiteter bland eleverna,som varje elev skall kunna känna sig tillhöra skolans gemenskap,kunna påräkna dess stöd och vara föremål för dess omvårdnad. Detanförda får givetvis inte undanskymma det förhållandet att det även underbarnets år i skolan är hemmet som har det primära och huvudsakliga ansvaretför barnets fostran och vård. Samverkan mellan hem och skola i syfte att skapabästa möjliga förutsättningar för elevernas personlighetsutveckling framstårsom alltmer nödvändig som följd av de strömningar i det moderna samhället somförsvårar skolans uppgifter i dess personlighetsfostrande arbete. Imotionen 1971:200 har framställts ett yrkande som syftar till att i läroplanenför skall tas upp en veckotimme för frivillig konfessionellkristendomsundervisning. Medhänsyn tiU det mål som i läroplanen ställts upp för undervisningen ireligionskunskap är utskottet inte berett att tillstyrka motionen. Medanledning av motionsyrkandet vill utskottet emellertid erinra om att mycket stor frihet förutsatts råda i fråga om val ochutformning av aktiviteter inom det fritt valda arbetet. Något principiellthinder råder inte för eleverna att ägna sig åt uppgifter inom arbetsområden avreligiös eller ideell karaktär. Maj:ts under förevarande anslagsrubrik redovisadeförslag föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. tiUBidrag till driften av grundskolor m. m. /72 anvisar ett förslagsanslag av 3 , 2. avslår motionen1971: 877, 3. avslår motionen1971:909, 4. avslår motionen1971:383, 5. avslår motionen1971: 495 såvitt nu är i fråga, 6. avslår motionen1971: 489, 1: avslår motionen 1971: 1191, 8. avslår motionen1971: 200, 9. avslår motionen1971:905, 10. avslår motionen 1971: 844, 11. avslår motionen 1971: 890. Nomadskolor m. fl. Maj:ts förslag (punkterna D 8D 12, s. 174184) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. tillNomadskolor ett förslagsanslag av , 2. tillSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader ett förslagsanslag av , 3. till Specialskolanm. m.: Utrustning m. m. ett reservationsanslag av , 4. tillSpecialskolan m. m.: Resor för elever jämte ledsagare ett förslagsanslag av I250000 kr., 5. till Bidrag tillförskolverksamhet m. m. för vissa handikappade barn ett förslagsanslag av . Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Maj:thar (punkt D 13, s. 185195) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de ändringar i nuvarande statsbidragsbestämmelser sombehövs med anledning av gymnasieskolans införande, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vidta de åtgärder som behövs för att lösa övergångsprobleminför gymnasieskolans start , 3. bemyndiga Kungl. Maj:t attbesluta om statsbidrag till , 4. bemyndiga Kungl. Maj:t attmeddela särskilda bestämmelser om statsbidrag till den gymnasiala utbildningenför gravt hörselskadade, 5. till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 80 av m. fl. i vad avser hemställaa om utredningangående möjligheterna att göra ämnet konsumentkunskap obligatoriskt igymnasieskolan, delsmotionen 1971:494 av m. fl. vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t begär att Kungl. tillmötesgår de förslag somframförts av den av tillsatta arbetsgruppen, delsmotionen 1971: 843 av m. fl. vari hemställts att måtte iskrivelse till Kungl. hemställa om att Kungl. Maj:t måtte föranstalta omatt på sätt vederbörande myndighet prövar lämpligt ämnena transportteknik,materialhantering och distributionsteknik upptas i läroplanen för mellanskolanoch utbyggs i den postgymnasiala utbildningen, delsmotionen 1971: 892 av fröken m. fl. vari hemställts att riksdagenbeslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att initiativ tages tillutökad utbildning av dietister (dietassistenter), delsmotionen 1971:900 av m. fl. vari hemställts att måtte iskrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att ämnet konsumentkunskap blir obligatorisktför elever vid gymnasieskolans tvååriga sociala och ekonomiska linjer, delsmotionen 1971: 1193 av herrar Äsling och vari hemställts attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om snabba åtgärder för enlösning av de akuta utbildningsfrågorna inom turistnäringen, varvid särskiltöverväges möjligheten att till förlägga ett särskiltutbildningscentrum för näringen enligt de riktlinjer som skisserats i motionen1971:1099. kommer enorganisatoriskt sammanhållen skolform, gymnasieskolan, att ersätta de nuvarandekommunala skolformerna fackskola, gymnasium och yrkesskola, delandstingskommunala yrkesskolorna samt sådana lantbruks-, lanthushålls- ochskogsbruksskolor, som drivs av landstingskommuner. Dennya skolan kommer tills vidare att bestå av 22 linjer, av vilka tre ersätterdagens fackskola och fem dagens gymnasium. Dessutom kommer det att firmas ettantal specialkurser samt försöksverksamhet med tvåårig musiklinje. Det frivilliga skolväsendet har under senare årgenomgått en betydande kvantitativ utveckUng. Intagningskapaciteten harinnevarande läsår motsvarat av antalet 16-åringar . Underförevarande anslag har medel beräknats för ca 97 000 elevplatser i årskurs 1 i den direkt grundskoleanknutna delen av gymnasieskolan. I1970 års statsverksproposition betonades betydelsen av att planeringsunderlagetför vårdyrkesutbildningen förbättrades, inte minst med hänsyn till planeringenför gymnasieskolans införande. En arbetsgrupp för gemensam beredning av ärendenrörande utbildning på vårdområdet tillsattes med företrädare förskolöverstyrelsen, , universitetskanslersämbetet. Inom socialvårdens planerings-och rationaliseringsinstitut (SPRI) pågår utredningar som enligtskolöverstyrelsen på både kort och lång sikt får betydelse för överstyrelsensplaneringsverksamhet inom vårdyrkessektorn, såväl avseende utbildningensinriktning som dess dimensionering. 1968års utbildningsutredning (U 68) har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift attutarbeta konkreta förslag beträffande den eftergymnasiala utbildningen inomvårdyrkessektorn. I en första etapp görs en kartläggning av utbildningsbehovetoch av nuvarande utbildning. Imotionen 1971: 892 hemställs att initiativ tas till utökad utbildning avdietassistenter. Utskottet anser det självklart att denna kategori inomvårdyrkessektorn innefattas i det utredningsarbete som berörts och somavses resultera i ett säkrare planeringsunderlag för vårdyrkesutbildningen.Ett förslag till reviderad utbildning av dietassistenter har presenteratsav och varit föremål för remissbehandling. Ettställningstagande till detta förslag bör enligt utskottets uppfattningunderlätta den specifika bedömningen av dimensioneringen av utbildningen ifråga. I detta sammanhang vill utskottet också framhålla att de undersökningarinom SPRI som rör fördelningen av arbetsuppgifter mellan olikapersonalkategorier och som avses ligga tiU grund för personalplaneringen inomskilda vårdområden är av betydelse när det gäller sjukvårdshuvudmännensbedömning av frågan om inrättande av särskilda tjänster för dietassistenter.Utskottet kan inte tillstyrka att nu begär den av motionärernayrkade utökade dietassistentutbild-ningen och avstyrker därför motionen 1971:892. Fråganom utbildning inom turistnäringen tas upp i motionen 1971: 1193. Sålundahemställs med hänvisning till vad som anförts i motionen 1971: 1099, vilkenbehandlas av näringsutskottet, om åtgärder för en lösning av de akutautbildningsfrågorna inom denna näring. Utskottetvill först framhålla att utbildning för de personalkategorier som motionärernaavser i viss utsträckning redan förekommer. Inom den nya gymnasieskolanförekommer sålunda specialkurser för t. ex. idrotts-och frUuftsledare samtreceptionspersonal för hotell m. fl. förreseliv och turistnäring. Vidare kan nämnas hotell- ochrestaurangskola. Utskottet vill även peka på den ledarutbildning somförekommer i en mängd olika former inom idrottsrörelsen, vid folkhögskolor ochinom kursverksamhet. Vad motionärerna närmast synes åsyfta är ensamordnad utbildning, förlagd till ett särskilt utbildningscentrum i Jämtlandslän. Utskottet har inhämtat att de av Kungl. Maj:t tillkallade sakkunniga förplanering av turistanläggningar och friluftsområden avser attlägga fram förslag rörande ett större projekt för turismen lokaliserat tillJämtland och att de sakkunniga i detta sammanhang även kommer att beröra vissautbildningsfrågor. Med hänsyn bl. a. härtill bör enligt utskottets mening riksdageninte göra något uttalande i den riktning motionärerna önskar. Utskottet kansålunda inte biträda motionen 1971: 1193. Vidförra årets riksdag behandlades motioner om vidareutbildning av elitidrottsmän.Statsutskottet uttalade därvid i sitt utlåtande nr 186 att de problem som ärförenade med samordning mellan studier och utövande av elitidrott i första handborde tas upp inom idrottsrörelsen själv. Utskottet förutsatte att fullföljde de initiativ som tagits genom att förbundettillsatt en särskild arbetsgrupp för att utreda nämnda problem och avstyrktemotionsförslaget om en offentlig utredning av hithörande frågor. Imotionen 1971: 494 hemställs att begär att Kungl. Maj:t tillmötesgårde förslag som framförts av den nyssnämnda arbetsgruppen. Enligt vad utskotteterfarit har gruppens förslag inte överlämnats till Kungl. Däremot harutskottet sig bekant att riksidrottsstyrelsen tagit kontakt medskolöverstyrelsen och att undersökningar pågår inom överstyrelsen vad gällermöjligheterna att inom ramen för nu gällande bestämmelser komma till rätta medde speciella problem som rör utbildningen av elitidrottare. Vidare har från riksidrottsförbundetssida åtgärder vidtagits för att sprida kännedom om de utbildningsmöjlighetersom redan nu finns och som kan vara lämpliga för elitidrottare. Vad beträffarstudiemedelsfrågan får utskottet erinra om att studiemedelsutredningi sitt avgivna betänkande Vissa frågor rörande studiemedel särskiltuppmärksammat elitidrottsutövning. Utskottet, som förutsätter attriksidrottsförbundet tar de ytterligare initiativ och kontakter arbetsgruppensförslag motiverar, avstyrker motionen 1971: 494. Medanledning av hemställan i motionerna 1971: 80 och 1971:900 om konsumentkunskapsom obligatoriskt ämne i gymnasieskolan vill utskottet med hänsyn tiUkonsumentfrågornas betydelse i dagens samhälle framhålla vikten av undervisningi konsumentkunskap. Utskottet förutsätter att vid sinfortlöpande översyn av läroplanen för gymnasieskolan uppmärksamt följerutvecklingen beträffande detta ämne och föranstaltar om de ändringar ochtillägg som kan visa sig vara påkallade. Som följd härav och med erinran omriksdagens ställningsta- gandetill i huvudsak motsvarande motionsyrkanden vid riksdag (SU 196, rskr.414) avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena i motionerna 1971: 80 och1971: 900. Imotionen 1971: 843 hemställs att uttalar sig för att ämnenatransportteknik, materialhantering och distributionsteknik ges en starkareställning i gymnasieskolan och inom den postgymnasiala utbildningen.Motsvarande motionsyrkanden avslogs av riksdag med motiveringen attskolöverstyrelsen har att kontinuerligt följa läroplans-frågorna och bedömabehovet av nya moment i undervisningen liksom möjligheten att mönstra ut sådantsom är mindre väsentligt. Utskottetfår framhålla att det inom gymnasieskolans ram anordnas dels en ettåriggrundkurs i transportledning inom lastbilstransportföretag, förlagd tillÖrebro, dels vid behov kurser i transportteknik omfattande 210 lektioner.Distributionstekniska moment ingår i kursplanen för den treåriga ekonomiskalinjen. Inom arbetsmarknadsutbildningen förekommer en lång s. k.försökskurs i transportteknik. Vad beträffar den eftergymnasiala utbUdningenges undervisning i transportteknik vid samtliga tekniska fakulteter. Vidare börerinras om den förstärkning av utbildningen inom transportekonomi ochtransportorganisation som beslutet att inrätta en professur i transportsystemvid högskolenheten i kommer att innebära. Utskottet har erfarit attuniversitetskanslersämbetet och funnit det angeläget attytterligare öka utbildningsmöjligheterna inom de i motionen berörda ämnesområdena.Sålunda pågår överväganden om anordnande av s. k. kombinationsutbildning itransportteknik. Utskottetkan således konstatera att vederbörande myndigheter har sin uppmärksamhetriktad på de enligt utskottets mening väsentliga utbildningsfrågor som tas uppi motionen. Utskottet anser det därför inte erforderligt med någon åtgärd frånriksdagens sida, såsom yrkas i motionen 1971: 843. Maj:ts förslag under förevarande anslagspunkt och hemställer underåberopande av det anförda att 1. bemyndigar Kungl. Maj:t attvidta de ändringar i nuvarande statsbidragsbestämmelser som behövs medanledning av gymnasieskolans införande, 2. bemyndigar Kungl. Maj:t attvidta de åtgärder som behövs för att lösa övergångsproblem införgymnasieskolans start , 3. bemyndigar Kungl. Maj:t attbesluta om statsbidrag till , 4. bemyndigar Kungl. Maj:t attmeddela särskilda bestämmelser om statsbidrag till den gymnasiala utbildningenför gravt hörselskadade. 5. till Bidragtill driften av gymnasieskolor för /72 anvisar ettförslagsanslag av 1 , 6. avslår motionen1971:892, 7. avslår motionen1971: 1193, 8. avslår motionen1971: 494, 9. avslårmotionen 1971: 80 såvitt nu är i fråga, 10. avslår motionen 1971: 900, 11. avslår motionen 1971: 843. Bidrag till driften av lantbrukets yrkesutbildning.Bidrag till driften av skogsbrukets yrkesutbildning. Maj:t har(punkterna D 14 D 15, s. 195199) föreslagit att 1. till Bidragtill driften av lantbrukets yrkesutbildning för /72 anvisa ettförslagsanslag av , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att besluta om bestämmelserna om statsbidrag till skogsbruketsyrkesutbildning i enlighet med vad som förordats i statsrådsprotokollet, 3. till Bidragtill driften av skogsbrukets yrkesutbildning för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 22 av herrar i ochNelander vari hemställts att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslagtill tvåårig skogs- och jordbrukslinje inom gymnasieskolan, dels motionen 1971: 490 av son i Arrie m. fl.vari hemställts att måtte hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag tillhöstriksdagen angående tvåårig jordbruks- och skogsbrukslinje inom gymnasieskolan, dels motionen 1971: 880 av i m. fl.vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalar att omlandstingens övertagande av skogsbruksutbildningen inte kommer till stånd den1 skaU den nuvarande huvudmannen anpassa läroplanerna tillgymnasieskolan i likhet med vad som skaU gälla för övrig gymnasial utbildningenligt riksdagsbeslut, dels motionen 1971: 882 av m. fl. i vadavser hemställan att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställaatt överförandet av huvudmannaskapet för skogsbrukets skolor till landstingentills vidare uppskjutes. Från anslagen, somhittills upptagits under nionde huvudtiteln, ersätts kostnader för bidrag tilldriften av lantbruksskolor och lanthushållsskolor samt skogsbruksskolor. Vidareutgår bidrag till vissa skogsföretag som bedriver skoglig utbildning. Beträffandelantbrukets yrkesskolor är landstingen f. n. huvudmän Därjämte finns lantbruks- och lanthushållsskolor medstiftelse, förening eller hushållningssällskap som huvudman. Huvudmän förskogsbruksskolorna är skogsvårdsstyrelsema. Enligtbeslut av riksdag (prop. 4, JoU 4, rskr. 99) skall lantbruks- ochlanthushållsskolor samt skogsbruksskolor erhålla landstingskommunalt huvudmannaskap.Tidpunkten för omfördelningen av huvudmannaskapet fastställdes till den 1 juli1971, med en övergångstid för reformens genomförande. Eftersom detundantagsvis kan vara förenat med svårigheter att slutföraomfördelningen lämnades Kungl. Maj:t rätt att i dylika fall förlänga övergångsperioden.Övergången till nytt huvudmannaskap har inte gjorts tvingande. Imotionen 1971: 882 har i anslutning till yrkande om att överföringen avtillsynsområdet för jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolortill tills vidare skall uppskjutas hemställts att övergångenav huvudmannaskapet för skogsbrukets skolor till landstingen likaledes skalluppskjutas. Utskottethar under punkten 7 i föreliggande betänkande redovisat sitt ställningstagandetill frågan om tillsynsmyndighet för de nu ifrågavarande utbildningsområdenaoch tillstyrkt departementschefens förslag om överföring till skolöverstyrelsenfr. o. m. . Utskottet får med anledning av förevarandemotionsyrkande avseende huvudmannaskapsfrågan erinra om att en övergångstid är fastställd för omfördelningen av huvudmannaskapet samt att övergångeninte gjorts tvingande. Med hänsyn härtill och med beaktande av utskottetsställningstagande till tillsynsfrågan avstyrker utskottet motionen 1971: 882även i vad den avser huvudmannaskapets överförande till landstingskommunerna. Igymnasieskolan skall fr. o. m. finnas en tvåårig jordbrukslinjesamt en likaledes tvåårig skogsbrukslinje, båda med landstingskommunalhuvudman. Det framgår av en skrivelse som organisationskommittén förbehandling av vissa frågor rörande jordbrukets, skogsbrukets ochträdgårdsnäringens skolor ingivit till Kungl. Maj:t , att jordbrukslinjeinom gymnasieskolan föreslås vara inrättad i 23 län nästa läsår.SkogsbruksUnje kan däremot inte beräknas bli anordnad mer än i ett fåtal län.Det uppges att endast några landsting fattat definitivt beslut omövertagande av skogsbruksutbildningen och att landstingen i övriga län intesynes vara beredda överta huvudmannaskapet i så god tid att tvåårigskogsbrukslinje kan komma till stånd under /72. Genombeslut av riksdag är förutsättningarna för inrättande av jordbruksUnjeoch skogsbrukslinje inom gymnasieskolans ram givna. Endast i den månutbildningen övertas av landstingskommun kan gymnasielinje komma i fråga. Under de ifrågavarande bidragsanslagen tilllantbrukets och till skogsbrukets yrkesutbildning har för nästa budgetår medelberäknats dels för utbildning på jordbruks- och skogsbrukslinjerna inomgymnasieskolan, dels för utbildning i former som vad avser innehåll ochkapacitet blir i stort sett oförändrade i förhållande till vad som mi gäller. Överläggningarpågår mellan staten () och Svenska landstingsförbundetför att lösa bl. a. kostnads- och bidragsfrågor som uppkommer vid förändringav huvudniänhaskap.