bet · FU01UbU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Imotionen 1971: 880 framhålls att det är beklagligt att anpassningen avskogsbruksutbildningen till den nya gymnasieskolan i så ringa utsträckning kanförverkligas fr. o. m. /72. Motionärerna föreslår att det skallåUgga skogsvårdsstyrelserna dvs. de nuvarande huvudmännen att anpassaläroplanerna till gymnasieskolans tim- och kursplaner om landstingensövertagande av utbildningen inte kommer till stånd. Fråganom gymnasial utbildning fr. o. m. nästa läsår för elever som väljerskogsbrukslinjen har även tagits upp i en interpéllätion vid årets riksdag. Avutbildningsministerns svar och anföranden i interpellations-debatten framgåratt man från utbildhingsdepärternehtets sida anser det angeläget att ett mergenerellt övertagande från landstingens sida av skogsbrukets yrkesutbildningkommer till stånd . Vidare förklarade sigdepartementschefen beredd att föranstalta om undersökningar huruvida en avinterpellanten antydd utväg är möjlig, nämligen att åstadkoriima en gymnasialskogsyrkesutbildnihg genom att landstingen övertar huvudmannaskapet fr. o. m.den 1 jiili 1971 men att det praktiska anordnandet av skogsyrkesutbildningenövergångsvis ligger kvar hos skogsvårdsstyrelserna. Utskottetdelar uppfattningen om angelägenheten av att den planerade gymnasialaskogsbrukslinjen kan anordnas i den utsträckning utbildningsbehovföreligger. Det är mot denna bakgrund väsentligt att de problem som hindrarett överförande av huvudmannaskapet till landstingen snarastbringas till en lösning. Genomkungörelsen (1970:290) om gymnasieskolan har ställning tagits till vilkaskolformer som ersätts av gymnasieskolan. Utskottet är inte berett att förordanågon förändring i gymnasieskolans omfattning i jämförelse med vad kungörelseninnehåller därom, vilket ett tillstyrkande av yrkandet om gymnasial utbildningunder skogsvårdsstyrelsernas huvudmannaskap torde iimebära. Istatsrådsprotokollet har uttalats att utbildningen, i den mån den inte övertasav landstingskommun, tills vidare skall bedrivas i stort sett i oförändradeformer i vad avser innehåll, kapacitet, statsbidrag och huvudman. Utskottetanser dock detta inte utgöra hinder för att utbildningen - i avvaktan pådefinitivt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågäh i viss utsträckningfår anpassas så att en eventuell övergång till den gymnasiala skogsbrukslinjeh underlättas.En förutsättning härför måste självfallet vara att en sådan anpassning kangöras inom ramen för de för utbildningen i fråga gällandestatsbidragsbestämmelserna. Medhänvisning tiU det anförda och med beaktande av det av utbildningsministernuttalade intresset att få en snabb lösning till stånd avseende de i motionen påtaladefrågorna avstyrker utskottet motionen 1971: 880. Vid1970 års riksdag behandlade statsutskottet motioner med förslag till tvåårigskogs- och jordbruksutbildning, dvs. en kombinerad utbildning. I sittutlåtande nr 222 anförde statsutskottet att det inte var uteslutet att det iframtiden kunde komma att finnas behov av en utbildningslinje av denna typ.Utskottet ansåg sig dock inte böra föreslå den då önskade framställningen tillKungl. Maj:t i denna fråga. biträdde statsutskottets mening. I de nuförevarande motionerna 1971: 22 och 1971: 490 framförs förslag överensstämmandemed de nänmda. Utbildningsutskottethar inte funnit skäl förorda att från-träder sin tidigare intagnaståndpunkt beträffande den ånyo aktualiserade utbildningen. Utskottet villemellertid tillfoga att den samordning i fråga om tillsynsmyndighet ochhuvudmannaskap som genomförs med början torde innebära att detblir lättare än det är nu att organisera den av motionärerna föreslagna kombineradeskogs- och jordbruksutbildningen. Utövervad som anförts har utskottet inte funnit anledning till uttalandebeträffande Kungl. Maj :ts förslag under de båda anslags-punkterna. 1. tiU Bidrag till driften av lantbruketsyrkesutbildning för /72 anvisar ett förslagsanslag av , 2. avslår motionen 1971: 882 i vadden avser huvudmannaskap för skogsbrukets skolor, 3. avslår motionen 1971: 880, 4. bemyndigar Kungl. Maj.t attbesluta om bestämmelserna om statsbidrag till skogsbrukets yrkesutbildning ienlighet med vad som förordats i statsrådsprotokollet, 5. till Bidrag till driften avskogsbrukets yrkesutbildning för /72 anvisar ett förslagsanslagav , 6. avslår motionerna 1971: 22 och1971: 490. Statliga realskolor m. fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna D 16D 24, s. 199211) och hemställer att för budgetåret1971/72 anvisar 1. tUl Statliga realskolor ett förslagsanslag av , 2. till Bidragtill driften av högre kommunala skolor ett förslagsanslag av , 3. till Bidragtill driften av riksinternatskolor ett förslagsanslag av , 4. tillSjöbefälsskolorna: Utbildningskostnader ett förslagsanslag av , 5. tillSjöbefälsskolorna: Utrustning m. m. ett reservationsanslag av , 6. till ett förslagsanslag av , 7. tillTrädgårdsskolan i ett förslagsanslag av , 8. till Bidrag till i ett förslagsanslag av , 9. till Bidragtill Specialgymnasiet för lantbruks-, mejeri- och skogsstuderande ettförslagsanslag av . Bidrag till driften av vissa privatskolor. Kungl.Maj:t har (punkt D 25, s. 211213) föreslagit att 1. godkänna istatsrådsprotokollet förordade ändrade grunder för statsbidrag till vissaprivatskolor, 2. till Bidragtill driften av vissa privatskolor för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 384 av m. fl. varihemställts att måtte besluta att statsbidrag tillMariannelundsskolan, Reste-nässkolan och läroverk skall utgå enligtkungörelsen 1964: 137 samt att statsbidrag får utgå till tvåårig social linjeav gymnasieskolan vid , dels motionen 1971: 846 av m. fl. varihemställts att hos Kungl. Maj:t måtte anhålla om sådana åtgärder attSolbacka läroverk kan fortsätta sin verksamhet antingen i form av riksinternateller i annan form som anpassas till samhällets behov och läroverksallmänna förutsättningar. Från detta anslag skall bestridaskostnaderna för statsbidrag enligt kimgörelsen 1964: 137 om statsbidrag tillvissa privatskolor. Innevarande budgetår får 11 privatskolor statsbidrag enligtdenna kungörelse, däribland i . Därjämte skall anslaget belastas med kostnaderna förstatsbidrag enligt av Kungl. Maj:t meddelade bestämmelser tillMariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk. Genom beslut av i anledning av propositionen nr 53 angående riksintematskolor (SU 134,rskr. 297) har Sig- , Grännaskolan och Viggbyholmsskolaninrättats som riksinternatskolor . Ipropositionen uttalades att de statsunderstödda internatskolor som inteinrättades som riksinternatskolor tills vidare borde bibehållas vid oförändradbidragsnivå i avvaktan på erfarenhet rörande behovet av internatplatser.Riksdagen delade denna uppfattning och avslog därmed bl. a. motionsyrkanden omstatsbidrag enligt kungörelsen 1964: 137 till Mariannelundsskolan,Restenässkolan och läroverk. Sammayrkande om förbättrad statsbidragsgivning till nämnda tre skolor har nuframförts i motionen 1971: 384. läroverk och statsbidraget tillverksamheten vid denna skola har givit anledning till yrkande även i motionen1971: 846. Utskottethar funnit att några skäl inte kan anföras som motive rar ett ändratställningstagande från sida i fråga om statsbidrag tillMariannelundsskolan, Restenässkolan och läroverk. BeträffandeRestenässkolan vill utskottet erinra om statsutskottets uttalande ifrågan om en ökad bidragsgivning till skolan. Utskottet avstyrker sålundamotionerna 1971: 384 och 1971: 846. Med anledning av vad som anförts isistnämnda motion vill utskottet påpeka att det i första hand ankommer påhuvudmannen för läroverk samt vederbörande kommun och landsting attpröva hur skolans anläggningar bäst kan utnyttjas om de ej kan tasi anspråk för sitt nuvarande ändamål. Enligtkungörelsen 1964: 137 utgår statsbidrag till i i vadavser högstadium samt gymnasium. Imotionen 1971: 384 har yrkats att statsbidrag skall utgå också till en vidHöglandsskolan planerad tvåårig social linje av gymnasieskolan. Yrkandetöverensstämmer med ett av framfört förslag.Departementschefen har ansett att resultatet av pågående planering avskolväsendet i bör avvaktas och har därför inte varit beredd atttillstyrka statsbidraget. Ett bifall till motionen skulle innebära ett understrykandeav skolans traditionella syfte att ge en utbildning där tyngdpunkten ligger merpå praktisk-estetisk än rent teoretisk utbildning. Utskottet finner detemellertid inte lämpligt att de kommunala ställningstagandena föregrips ochavstyrker därför ifrågavarande motionsyrkande. Istatsverkspropositionen under förevarande punkt förordade ändrade grunder förstatsbidrag, bl. a. till den allmänna arbetsgivaravgiften, tillstyrkerutskottet. Kungl.Maj:ts beräkning av medelsbehovet för nästa budgetår har inte gett utskottetanledning till erinran. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. godkänner i statsrådsprotokollet förordade ändradegrunder för statsbidragtill vissa privatskolor, 2. avslår motionen 1971: 384 i vadavser statsbidrag till Mariannelundsskolan, 3. avslår motionen 1971: 384 i vadavser statsbidrag till Restenässkolan, 4. avslår motionerna 1971: 384 och1971: 846 i vad avser statsbidrag till läroverk, 5. avslår motionen 1971: 384 i vadavser statsbidrag till , 6. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag å motioner na 1971: 384 och 1971: 846, motionerna i vad avser medels anvisningen, till Bidrag till driften av vissa privatskolor för bud /72 anvisar ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning. Maj:t har (punkt D 26,s. 214217) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t att i defall som angetts i statsrådsprotokollet meddela särskilt beslut omstatsbidrag, 2. till Bidrag till driften av enskildyrkesutbildning för /72 anvisa ett förslagsanslag av 18 200 000kr. I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971: 380 av m. fl. vari hemställts att måtte iskrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna att de enskildayrkesskolor som under innevarande budgetår erhållit statsbidrag och som oförändratfortsätter sin verksamhet även under kommande budgetår bör erhålla statsbidragpå oförändrat sätt. Från ifrågavarande anslag ersättskostnaderna för bl. a. statsbidrag till enskilda yrkesskolor enligtbestämmelserna i kungörelsen (1957: 480) om statsbidrag till yrkesskolor. Dessabestämmelser indelar i statsbidragshänseende de enskilda yrkesskolorna i tvåkategorier, näm-A-skolor och B-skolor. B-skolorna är av två kategorier:företagsskolor och övriga B-skolor. Deenskilda yrkesutbildningarna kommer att ligga utanför den nya gymnasieskolansorganisation. har fått Kungl. Maj:ts uppdrag att undersöka omverksamheten vid de olika skolorna fyller ett sådant behov att statsbidrag börutgå även samt att efter samråd med styrelserna för resp. skolorinkomma med förslag till det praktiska genomförandet i fråga om avvecklingen iförekommande fall av statsbidrag. I avvaktan på resultatet hardepartementschefen inte haft något att erinra mot beräkningav medelsbehovet nästa budgetår för bidrag till ifrågavarande enskildayrkesskolor. innebären för ändamålet med 4,3 milj. kr. Medanledning av det i motionen 1971: 380 framställda yrkandet beträffandeomfattningen av den fortsatta statsbidragsgivningen har utskottet inhämtatkompletterande upplysningar i ärendet. På grundval av dessa har utskottetfunnit sig kunna redovisa att statsbidrag enligt oförändrade grunder nästabudgetår torde komma att utgå till ett inte obetydligt större antal skolor änsom förutsatts tidigare. Det har vidare upplysts att där avveckling bliraktuell med utgången av innevarande budgetår detta sker i fullt samförståndmed vederbörande huvudman och under hänsynstagande till de anställdasintressen. Medanledning av det anförda synes yrkandet i motionen ej påkalla någon riksdagensåtgärd. Utskottet vill stryka under att det förutsätter att även de fortsattaövervägandena och ställningstagandena sker under noga beaktande avutbildningsbehovet inom olika områden och på sådant sätt att inte möjligheternatill mera speciell yrkesutbildning stryps. Dessa önskemål får inteundanskymma det förhållandet att en större samordning av insatserna synesmotiverad. En koncentrering på sådan utbildning som inte kan erbjudas vidandra skolor bör också eftersträvas. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. avslår motionen 1971:380, 2. bemyndigar Kungl. Maj:t att ide fall som angetts i statsrådsprotokollet meddela särskilt beslut omstatsbidrag, 3. till Bidrag till driften avenskild yrkesutbildning för /72 anvisar ett förslagsanslag av . 17.Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. Kungl. Maj:t har(punkt D 27, s. 217) föreslagit att till Främjande avlärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971:492 av m. fl. vari hemställts att måtte beslutaatt inrätta ytterligare 100 bidragsrum och att till främjande av lärlingsutbildninghos hantverksmästare m. m. anvisa ett förslagsanslag av . Maj:ts förslag innebär ensänkning av antalet bidragsrum från 2 000 till 1 900 och en motsvarandeanslagsminskning. I motionen 1971: 492 föreslås att antalet bidragsrumbibehålls oförändrat och att anslaget uppförs med 4,2 milj. kr. Den1 ersätts fackskola, gymnasium och yrkesskola av gymnasieskolan;Denna skolform kommer att bestå av 22 ohka linjer jämte specialkurser av olikaslag. Antalet elevplatser motsvarar enligt redovisade uppgifter närmare 90 %av årskullen 16-åringar. Det synes utskottet naturligt att departementschefenmot bakgrunden av angivna utbildningskapacitet funnit det vara möjligt attförorda en begränsning av antalet bidragsrum. Utskottet delar denna uppfattningoch avstyrker som en konsekvens härav bifall till yrkandet i motionen 1971:492. Utskottet vill inte underlåta att betona angelägenheten av attbesluten om fördelningen av bidragsrum fattas under noggrant beaktande avarbetsmarknadsläget inom olika branscher. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag å motionen 1971: 492 till Främjande av lärlingsutbildning hoshantverksmästare m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Bidragtill kostnader för granskning av utförda gesällprov. Utskot tet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt D 28, s. 217218) och hem ställer att till Bidrag till kostnader förgranskning av utförda gesällprov för /72 anvisar ett anslag av45 . Vissakurser för ingenjörer m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (ptmkt D 29, s. 218) och hemställer att till Vissa kurser för ingenjörer m.m. för /72 anvisar ett reservationsanslag av . Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Kungl. Maj:t har (punkt D 30, s. 219231) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t attbesluta om ändring av bestämmelserna om statsbidrag till byggnadsarbeten förskollokaler enligt vad som förordats i statsrådsprotokollet, 2. medge att förhandsbesked om statsbidragtill byggnadsarbeten för skolväsendet får lämnas enligt vad som förordats istatsrådsprotokollet, 3. till Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /1972 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971: 891 av fröken m. fl. vari hemställts att beslutar atti skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställa att 1. initiativ tages till enutvidgning avdet antal skolformer som kan erhålla statsbidrag för anskaffning avhörselteknisk utrustning, samt 2. att åtgärder vidtages för att informerarespektive huvudmän om möjligheterna till statsbidrag. Frågan om ändrade bestämmelser rörandestatsbidrag till skolbyggnader bereds f. n. inom . Enpromemoria i frågan har remissbehandlats. Vidare har servicekommittén lagtfram vissa förslag beträffande statsbidrag till skollokaler som är integreradei olika typer av centrumanläggningar. Tillföljd av beslutade reformer beträffande och gymnasieskolanföreslår Kungl. Maj;t vissa ändringar av bestämmelserna om statsbidrag tillskollokaler. Förslagen har bl. a. avseende på statsbidragsgivningen till denyrkesutbildning som ingår i gymnasieskolan. Utskottet har inte funnit anledningtill erinran mot att de föreslagna ändringarna av statsbidragsbestämmelsernagenomförs, oaktat den större översynen ännu inte avslutats. Investeringsbehovetinom skolbyggnadsområdet är fortfarande betydande. Maj:t föreslår förnästa budgetår en investeringsram på 500 milj. kr. samt att förhandsbesked omstatsbidrag till skolbyggnader skall få lämnas inom planeringsramar avföljande storlek, nämligen 450 milj. kr. för vart och ett av budgetåren1972/73 och 1973/74 samt 100 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1974/75och 1975/76. LUskottet tillstyrker dessa förslag liksom också hemställan attunder den nu ifrågavarande anslagsrubriken anvisas 241 milj. kr. Imotionen 1971: 891 har framställts yrkanden beträffande statsbidrag tillhörselteknisk utrustning. Motionärerna önskar dels en vidgad bidragsgivning,dels bättre information om olika bidragsmöjligheter. Somvitsordats i motionen kan statsbidrag utgå till hörselteknisk utrustning åthörselskadade elever vid en rad olika skolformer. Till en del är dennabidragsgivning av relativt sent datum. Den är att se som ett led istatsmakternas successivt väsentligt ökade insatser att hjälpa handikappadestuderande över deras svårigheter i studiearbetet. Utskottet har inhämtat attskolöverstyrelsen på grundval av vunna erfarenheter nu gör en allmän översynav bidragsbestämmelserna och att överstyrelsen har för avsikt att lägga framförslag i sin anslagsframställning för /73. Förslagen tordekomma att utformas så att ökade möjligheter till bidrag till hörseltekniskutrustning ger de hörselskadade eleverna större frihet i valet av studieväg.Det torde råda enighet om betydelsen av att bidragsgivningen för attunderlätta de handikappades situation allmänt sett är utformad så att den intefår en ej önskad styrande effekt. mening är de i motionen yrkade särskilda informationsåtgärdernainte behövliga. Under åberopande av det anförda avstyrker utskottetyrkandena i motionen 1971: 891. 1. bemyndigarKungl. Maj:t att besluta om ändring av bestämmelserna om statsbidrag tillbyggnadsarbeten för skollokaler enligt vad i statsrådsprotokollet förordats, 2. medger attförhandsbesked om statsbidrag till byggnadsarbeten för skolväsendet får lämnasenligt vad i statsrådsprotokollet förordats, 3. till Bidragtill byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. för /72 anvisarett förslagsanslag av , 4. avslår motionen 1971: 891. Bidrag till vissa fullbordade byggnadsarbeten förfolkskoleväsendet m. fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna D 31D 35, s. 231235) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till Bidragtill vissa fullbordade byggnadsarbeten för folkskoleväsendet ettförslagsanslag av , 2. till Bidragtill bostäder för lärare inom det obligatoriska skolväsendet ett förslagsanslagav , 3. till Bidragtill byggnadsarbeten vid folkhögskolor ett reservationsanslag av 6 000 000kr., 4. till Bidragtill byggnadsarbeten för lantbrukets yrkesutbildning ett reservationsanslag av3 , 5. till Bidragtill byggnadsarbeten för skogsbrukets yrkesutbildning ett reservationsanslag av1 . Utskottet kommer senare undersessionen att yttra sig beträffande Kungl. Maj:ts under följande punkter ochavsnitt framlagda förslag, nämligen punkten B58 Musikhögskolorna, avsnittetE Högre utbildning och forskning, punkten II: 18 Byggnadsarbeten viduniversiteten m. m.. punkten IV: 7 Lånefonden förstudentkårlokaler, vilket utskottet här anmäler. Närvarande: herrar Alemyr (s), (),(), i (c), (), i (s), Nordstrandh (m), i (s), Elmstedt (c), iBarkarby (s), (), (), (), herrar Johanssoni Skärstad (c) och Bemdtson i (vpk). vidpunkten 15 (Bidrag till driften av vissa privatskolor) 1. av (), () ochherr i Skärstad (c) som anser delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 24 som börjar med »Utskottet har»och slutar med »nuvarande ändamål» bort ersättas med text av följande lydelse: »Deförutnämnda fyra riksinternatskoloma skall enligt beslut stå tillförfogande för barn och ungdom, som har utlandssvenska föräldrar eller harstyrkt behov av miljöbyte eller är från glesbygd. Riksintematskola står öppenockså för externatelever från den kommun där skolan finns och från närliggandekommuner. Meddenna erinran om för vilka elevkategorier riksinternatskolorna i första hand äravsedda vill utskottet konstatera att det inte framkommit några förhållandensom jävar uttalandet i propositionen om riksinternatskolor att man haranledning räkna med att behovet av utbildningsplatser för de elevkategorierför vilka riksinternatskolorna är avsedda kommer att öka i framtiden.Fortfarande kan sålunda andra än de fyra skolor som fjolårets beslut omfattadebehöva komma att tas i anspråk som riksinternatskolor. Mariannelundsskolan,Restenässkolan och läroverk åtnjuter alla endast det lägre statsbidragetom . per elev och dag av läsåret. Som följd härav arbetar de under svåraekonomiska villkor. Utskottet anser det angeläget att de ges bidrag som bättreän de nuvarande säkrar en fortsatt verksamhet, då det eljest kan uppkommaonödiga svårigheter att realisera den av fjolårets riksdag förutsatta ökningenav behovet av utbildningsplatser. Utskottet tillstyrker därför motionsyrkandetom statsbidrag enligt kungörelsen 1964: 137 till Mariannelundsskolan,Restenässkolan och läroverk.» delsatt utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse: »2. med bifalltiU motionen 1971:384 såvitt nu är i fråga medger att statsbidrag tillMariannelundsskolan utgår enligt kungörelsen 1964: 137, 3. med bifall till motionen 1971:384 såvitt nu är i fråga medger att statsbidrag till Restenässkolan utgårenligt kungörelsen 1964: 137, 4. med bifall till motionen 1971:384 och i anledning av motionen 1971: 846, båda motionerna såvitt nu är ifråga, medger att statsbidrag till läroverk utgår enligt kungörelsen1964: 137,» 2. av (), () ochherr i Skärstad (c) som vid bifall till reservationen 1 anser dels att det stycke iutskottets yttrande på s. 24 som börjar med »Kungl. Maj:ts» och slutar med »tiUerinran» bort ha följande lydelse: »Som en följd av utskottets förslag omstatsbidrag enligt kungörelsen 1964: 137 till Mariannelundsskolan,Restenässkolan och läroverk föreslår utskottet att anslaget uppföresmed , dvs. i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag en uppräkningmed » dels att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse: »6. i anledning av Kungl. Maj:tsförslag samt motionerna 1971: 384 och 1971: 846, motionerna i vad avsermedelsanvisningen, dU Bidrag till driften av vissa privatskolor för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av » vid punkten 10 (Bidrag till driften av grundskolorm. av () som anfört: »Inrättandetav en alternativ skola torde medföra så betydande konsekvenser och stöta påsådana svårigheter, att det i dagens skolsituation, även om principiella skälkan åberopas, knappast framstår som en realistisk möjlighet. A andra sidanhyser otvivelaktigt åtskilliga föräldrar en önskan att skolan skall ge merautrymme åt positiv kristendomsundervisning och etisk fostran. Dessaberättigade föräldraönskemål bör så långt möjligt tillgodoses på annat sätt ängenom skapandet av en direkt alternativ skolorganisation. Därvid kan framhållasönskvärdheten av en generös inställning från myndigheternas sida tiUansökningar om tillstånd att enligt skollagens 27 § i skolans ställe ombesörjareligionsundervisning, då trosskäl åberopas och vederbörlig motsvarandeundervisning kommer att meddelas de elever som avses.»