bet · FU01KU44 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:44 betänkande med anledning av motionom proportionella val inom kommunala organ. 1 detta betänkande behandlasmotionen 1971:545 av herrar i och Stridsman (båda c). Hemställan avser att "i skrivelse,tillKungl. Maj;t anhåller alt utredningen om den kommunala demokratin får i uppdragatt utreda frågan om utvidgning av rätten att begära proportionella val attgälla samtliga val som företas av landsting och kommunfullmäktige samt val somföretas av styrelser och nämnder, utsedda av landsting och kommunfullmäktige". Motionen behandlar frågan omproportionell fördelning mellan partierna vid val till samtliga organ somutses av kommuner och landsting. Särskilt namnes val av heltidsengageradeförtroendemän, av ordförande och vice ordförande i nämnder och styrelser samtav arbetsutskott inom dessa. Vidare namnes val av valnämnd och valdeputerade,av nämndemän vid domstolar samt slutligen val av ledamöter i lokaltaxeringsnämnd. För flertalet av de val, somförrättas av de kommunala församlingarna, gäller enligt bestämmelser i de ohkakommunallagarna - vilka på denna punkt är likalydande att de skall varaproportionella, om det begäres av minst sä många väljande, som motsvarar dettal, vilket erhålles, om samtliga väljandes antal delas med det antal personervalet avser, ökat med 1. Om det förfarande som i sådant fall skall iakttasstadgas i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting,kommunfullmäktige m. m. Bestämmelser i ämnet återfinns i 22 § kommunallagen(1953:753), 32 § landstingslagen (1954:319) och 25 § lagen omförsamlingsstyrelse (1961:436). De är tillämpliga på val av kommunstyrelse,förvaltningsutskott och kyrkoråd samt av nämnder för handhavande av särskildaförvaltnings- och verkställighetsbestyr (s. k. fakultativa nämnder). Vidaregäller de i fråga om val av revisorer och revisorssuppleanter, av särskildaberedande organ med minst två ledamöter, av församlingsdelegerade och, iStockholm, suppleanter för dessa. Motsvarande föreskrifter finns också för valav åtskilliga nämnder för specialreglerad förvaltning, t. ex. byggnadsnämnd,socialnämnd och . Den särskilda kommunallagen (1957:50) för Stockholminnehåller i 23 § en bestämmelse, som något avviker från de övrigakommunallagar- nas vad gäller det proportionella valsättets närmaretillämplighet. Sålunda omfattas varken borgarrådsberedningen eller defakultativa nämnderna av stadgandet. Ordförande och vice ordförande i kommunstyrelse utsesenligt 34 § kommunallagen av kommunfullmäktige bland ledamöterna i kommunstyrelsen.Bestämmelsen gäller enligt föreskrifter i respektive lagar för val avordförande och vice ordförande i bl. a. skolstyrelse, socialnämnd,, nykterhetsnämnd, hälsovårdsnämnd, byggnadsnämnd ochbrandstyrelse. Däremot bestämmer kommunen själv hur ordförande och viceordförande i s. k. fakultativa nämnder skall utses. Vanligen sker val avsamtUga ordförande och vice ordförande vid ett sammanträde medkommunfullmäktige före en ny mandatperiods början. Med stöd av 43 § kommunallagen kan kommunfullmäktigeantaga reglemente för kommunstyrelsen. 1 sådant reglemente må bestämmas attstyrelsen äger delegera beslutanderätt i vissa närmare angivna ärenden till bl.a. särskild avdelning. så beslutar, må även de fakultativanämnderna på motsvarande sätt delegera beslutanderätt (45 § andra stycketkommunallagen). Dessa bestämmelser utgör den formella grunden för arbetsutskottinom styrelser och nämnder. Enligt 33 § lagen om val tillriksdagen skall för varje kommun finnas en valnämnd av fem inom kommunen boendepersoner. Ordförande och suppleant för honom förordnas av medande fyra ledamöterna jämte lika antal suppleanter väljes av kommunfullmäktige.Om kommunen är indelad i valdistrikt, utser valdistriktminst fyra personer att som nämndens deputerade vara valförrättare idistriktet. förordnar en av de deputerade att vara ordförande ochen att vara ersättare för ordföranden. Beträffande nämndemän vid domstolargäller att de enligt föreskrift i 4 kap. 5 § utses genom val,som förrättas av kommunens fullmäktige. Hör till domsaga mer än en kommun,fördelar rätten antalet nämndemän mellan kommunerna i förhållande till derasfolkmängd. Varje kommun skall dock utse minst en nämndeman. Valen sker iavsaknad av föreskrift om annat - med enkel röstövervikt, dvs. Då nämndemän skall väljas, skaU rätten göra anmälan däromtill den som har att föranstalta om valet. Nämndeman väljes ' menäger avgå . Valperioderna för nämndemän är inte enhetliga inom envalkrets. 1 lokal taxeringsnämnd förordnasenligt föreskrift i 6 § taxeringsförordningen ordförande av länsstyrelsenmedan val av ledamöter verk-stäUes av fullmäktige i vederbörande kommun.Antalet valda ledamöter i taxeringsnämnd skall utgöra minst tre och högst åtta.För envar av de valda ledamöterna skall utses en suppleant. Enligt bestämmelseri 13 § taxeringsförordningen kan till ledamot och suppleant endast utses svenskmedborgare. Vidare stadgas att till ledamöter och suppleanter bör utses redligaoch allmänt aktade personer, som kan antagas besitta nödig insikt Vid valet skall tillses att om möjligtpersoner tillhörande olika inom nämndens verksamhetsområde förekommandeskattskyldiga kommer att tillhöra nämnden samt att såvitt möjligt kännedom omdistriktets olika delar kommer att finnas inom nämnden. Av de i motionen särskilt nämndaexemplen på val som ej sker proportionellt har undersenare år med anledning av motionsyrkanden behandlat val av kommunalaförtroendemän samt nämndemän i domstolar. Frågan om kommunal- ochlandstingsrådens kommunalrättsliga ställning över huvud samt om tillsättandeav dem behandlades av utskottet i utlåtandena 1968:30 och 1969:35. 1 sitt utlåtande 1968:30 redogjorde utskottet för gällandeordning, pågående utredningsarbete och frågans tidigare behandling. Av den föregående redogörelsen harframgått, att i skilda sammanhang tagit ställningtill frågor rörande heltids-engagerade kommunala förtroendemän. Det har vidarenämnts att läns-demokratiutredningen skall verkställa en förutsättningslösutredning av frågan om minoritetsrepresentation i kommunernas styrelser medsärskilt beaktande av de heltidsengagerade förtroendemännens ställning i kommunerdär mer än en sådan utses. Utskottet vill även erinra om att isamband med årets beslut om partiell författningsreform föreslagit, attregeringen skall tillsätta en arbetsgrupp med företrädare för de storapolitiska partierna och de kommunala kartläggaarbetsuppgifterna och dra upp rikthnjerna för en samlad översyn av denkommunala demokratin. De frågor som sammanhänger med det ökandeheltidsengagemanget av förtroendemän kan inte förbigås i detta sammanhang. På grund av nämnda förhållanden kan utskottet intetillstyrka någon åtgärd i anledning av förevarande motioner. Utskottet hemställde att riksdagenmåtte avslå motionerna. Tre ledamöter (m) reserverade sig. 1 sitt utlåtande 1969:35 hänvisade utskottet tillföregående års utlåtande och hemställde om avslag på motionerna. Tre ledamöter(m) reserverade sig. Frågan om proportionella val avnämndemän i domstolar har behandlats av utskottet i utiåtandena 1969:34 och1970:16. Utskottet anförde i sitt utiåtande 1969:34 följande; Syftet med förevarande motioner äratt proportionell valmetod skall tillämpas vid de kommunala församlingarnas valav nämndemän till domstolarna. Frågan om lämplig valmetod 'vid nämndemansvalprövades i samband med tillkomst. Tanken på införande avproportionellt val avvisades dä. Orsaken härtill synes främst ha varit attdenna metod förhindrar en successiv förnyelse av nämnderna, eftersom denförutsätter att samtliga nämndemän väljs genom en valförrättning. Densuccessiva förnyelsen ansågs värdefull, eftersom den förhindrar täta växlingar i nämndens sammansättning ochmedför större kontinuitet i dess arbete. Den valmetod som tillämpas har enligt utskottets meninginte vållat väsentliga olägenheter. Som framhålles i ett par av motionernafördelas nämndemannaplatserna, oaktat regler därom saknas, i allmänhet medledning av partiernas styrkeförhållanden. Man bör också som kommunförbundetanfört i ett yttrande över motionerna - beakta att en nämndemans politiskaåsikt inte har så stor betydelse, eftersom det inte ingår i uppgiften att görapolitiska bedömningar. Det synes viktigare att personer, som har deerforderliga kvalifikationerna för uppdraget, utses till nämndemän än attplatserna fördelas rättvist mellan partierna. Möjligheterna att rekryteralämpliga nämndemän torde vara större vid en successiv förnyelse än om allanämndemän skall utses på en gång. Utskottet kan sålunda inte finna bärande skälför en övergång till proportionella val av nämndemän och hemställer därför, attriksdagen avslår motionerna. 1 enlighet med utskottets hemställan avslog riksdagenmotionerna. 1 sitt utlåtande 1970:16 hänvisade utskottet tillföregående års utlåtande och hemställde om avslag på motionerna. Riksdagenbiföll utskottets hemställan. har även behandlat fråganom tillämpning av reglerna om proportionellt val på kommunala bolag medanledning av motioner 1969 . och 1970 (KU 1969:40 och 1970:28). Riksdagenavslog motionerna båda åren, 1970 med motiveringen att frågan skulle bU föremålför behandling av den då tillsatta utredningen om den kommunalademokratin. Utredningen om den kommunalademokratin fick 1970 i uppdrag att frän länsdemokratiutredningen överta fråganom minoritetsrepresentation i kommunernas styrelser och därmed sammanhängandefrågor samt att överväga de heltidsengagerade förtroendemännens ställning ikommuner där mer än en sådan utses. hade erhållitdessa uppdrag genom tilläggsdirektiv . Bakgrunden härtill varatt begärt detta i enlighet med en hemställan därom avkonstitutionsutskottet (KU 1966:20) med anledning av ett motionspar. 1direktiven för utredningen (Riksdagsberättelsen s. 415) uttalas i dennadel, att spörsmålet om minoritetsrepresentation i kommunernas styrelse ochdärmed sammanhängande frågor är av sådan betydelse för utformningen av andraåtgärder för stärkande av den kommunala demokratin att den bör behandlas medförtur eller i vart fall parallellt med övriga frågor. Frågan i vilken utsträckningvalsystemet skall vara proportionellt vid val som förrättas av landsting ochkommunfullmäktige är närmast en fråga om rätt till minoritetsrepresentation.Detta spörsmål har vid tillkallandet av utredningen om den kommunala demokratinbedömts som sä betydelsefullt att det enligt utredningsdirektiven bör behandlasmed förtur eller i vart fall parallellt med övriga frågor. Enhgt vad utskottet erfarit kommer utredningen om denkommunala demokratin att redovisa ett omfattande sakmaterial om kommunalparlamentarism innan utredningen tar ställning i frågan. Detta material kantjäna som underlag för vidare diskussion om olika kommunala styrelseformer.Motionärernas önskemål bör i väsentliga delar anses vara tillgodosedda härmed.1 detta läge anser utskottet det inte vara påkallat med något initiativ frånriksdagens sida i anledning av förevarande motion. attriksdagen avslår motionen 1971:545. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c), * (s), (), (), (),herrar (), i (s). (), iStockholm* (s), Wemer i (m), i (s). iAkersberga (fp), Schött (m) och i (c). * Ej närvarande vid justeringen. av i (c); Principen för den kommunala självstyrelseni vårt land är en form av samregerande mellan de olika i kommimfullmäktige ochlandsting representerade partierna. Så länge denna grundprincip gäller är detväsentligt med garantier för minoritetsrepresentation i samtliga avkommunfullmäktige och landsting utsedda nämnder och styrelser, liksom blandombud m. fl. som utses kommunalt. 1 åtskilliga kommuner träffas överenskommelser mellanpartierna om proportionell fördelning även av poster för vilka proportionelltval ej kan begäras enligt gällande förordningar. 1 vissa kommuner utnyttjardäremot majoritetsgruppen möjligheten att utestänga minoritetsgrupperna frånposter, där proportionellt val ej kan begäras. Enligt min uppfattning vore det värdefullt att få frågan om utvidgning av rätten attbegära proportionellt val att gälla samtliga val inom kommuner och landstingallsidigt utredd. Jag förutsätter efter de upplysningar som lämnats attutredningen om den kommunala demokratin skall behandla dessa spörsmål på etttillfredsställande sätt. , SthIm 71.504 S