bet · FU01LU25 · 1971-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1971 LU 1971: 25 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition med förslag till lag om ändring i , m. m. Genom en den 8 oktober 1971dagtecknad proposition, 1971: 143, har Kungl. Maj:t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden föreslagit att antagavid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi , 4. lag om ändringi jordabalken, 5. lag om ändringi , 6. lag om ändringi , 7. lag om ändringi lagen (1915: 219) om avbetalningsköp, 8. lag om ändringi lagen (1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendomeller gruva eller aktier i vissa bolag, 9. lag om ändringi konkurslagen (1921: 225), 10. lag om ändring i lagen (1925: 334)om rätt i vissa fall för nytt-janderättshavare att inlösa under nyttjanderättupplåtet område, 11. lag om ändring i lagen (1927: 77)om försäkringsavtal, 12. lag om ändring i lagen (1950: 382)om svenskt medborgarskap, 13. lag om ändring i lagen (1954: 243)om yrkesskadeförsäkring, 14. lag om ändring i lagen (1957: 390)om fiskearrenden, 15. lag om ändring i allmännatjänstepliktslagen (1959: 83), 16. lag om ändring i barnavårdslagen(1960: 97), 17. lag om ändring i lagen (1960: 729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 18. lag om ändring i lagen (1962: 381)om allmän försäkring, 19. lag om ändring i lagen (1962: 512)om indrivning i av underhållsbidrag, fastställda i , ,eller , 20. lag om ändring i namnlagen (1963:521), 21. lag om ändring i jordförvärvslagen(1965: 290), 22. lag om ändring i lagen (1966: 680)om ändring av vissa underhållsbidrag, 23. lag om ändring i förköpslagen(1967: 868), 24. lag om ändring i rennäringslagen(1971: 437), 25. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928: 370), LU 1971: 25 2 26. förordning om ändring iförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 27. lag om ändring i familjebidragsförordningen(1946: 99), 28. lag om ändring imilitärersättningsförordningen (1950: 261), 29. lag om ändring i lagen (1956:2) om socialhjälp, 30. lag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare, 31. lag om ändring i förordningen(1956: 629) om erkända arbetslöshetskassor, 32. lag om ändring i lagen (1964:47) om krigshjälp, 33. lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott, 34. lag om ändring istudiehjälpsreglementet (1964: 402). I propositionen föreslås att i föräldrabalkeninförs en allmän regel om adoptions rättsverkningar. Enligt den föreslagnabestämmelsen skall vid tillämpning av lag eller annan författning som tilläggersläktskap eller svågerlag rättslig betydelse adoptivbarn anses som adoptanlensbarn och inte som barn till sina biologiska föräldrar. Undantag görs för defall då annat följer av särskild föreskrift eller av sakens natur. Det föreslåsvidare att de specialbestämmelser om adoptivbarn som finns på olika håll i lagstiftningenbåde inom och utom det familjerättsliga området slopas med vissa undantag.Specialregler för adoptivförhållanden kommer i fortsättningen att finnas iarvs- och gåvoskatteförordningen, medborgarskapslagen och namnlagen. Ändringarna föreslås trädai kraft . Lagförslagenhar följande lydelse. Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga om dels att 6kap. 11 §, 7 kap. 5 § och 8 kap. 2 § skall upphöra att gälla, dels att 11 kap.1 § och 12 kap. 1 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i balken skallinföras en ny paragraf, 4 kap. 8 §, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 8 §2 Vid tillämpning av bestämmelse ilag eller annan författning som tillägger släktskap eller svågerlag rättsligbetydelse skall adoptivbarn anses som adoptantens barn i äktenskap och ickesom barn till sina biologiska föräldrar. Har make adopterat andre makens barneller adoptivbarn, skall dock barnet anses som makarnas gemensamma. Första stycket gäller ej, om annat är särskiltföreskrivet eller följer av rättsförhållandets natur. För underårigt barn i äktenskapvare föräldrarna förmyndare. Dör en av föräldrarna, eller kan någon av demenligt 4 § icke vara förmyndare, eller varder någon av dem entledigad frånförmynderskapet, vare den andre barnets förmyndare. Går föräldrarnas äktenskap åter eller vinna de hemskillnadeller äktenskapsskillnad, vare den barnets förmyndare, som skall hava vårdnadenom det. Varder eljest förordnat att vårdnaden skall tillkomma allenast den eneav föräldrarna, vare han ock förmyndare. Vad med avseende å förmynder-skapstadgas om föräldrar och barn i äktenskap skall äga motsvarande tillämpning åadoptant och adoptivbarn. Är någon adopterad av makar eller har ena maken > Senaste lydelse av 7 kap. 5 § 1958: 640. 2 Förutvarande4 kap. 8 § upphävd genom 1970: 840. LU 1971: 25 4 adopteratden andres barn, vare därvid så ansett, som vore barnet deras gemensamma. Förmynderskap för underårig Förmynderskap för underårig skall inskrivas, då fader, efter vil- skall inskrivas, då fader eller ma ken den underårige är arvsberät- der avlider eller då tigad, eller moder eller, om den egendom, som skall stå under för- underårige är adopterad, adoptant myndarens förvaltning, annorledes avlider eller då egen- än genom upptagande av lån till dom, som skall stå under förmyn- faller den underårige eller någon dårens förvaltning, annorledes än rättens åtgärd vidtages i fråga som genom upptagande av lån tillfaller rör förmynderskapet. den underårige eller någon rättens åtgärd vidtages i fråga som rör för mynderskapet. Inskrivningen skall ske hos rätten i den ort, därden som utövar förmynderskapet har hemvist inom riket eller, om inskrivningenföranledes av att fader eller moder som ensam utövat förmynderskapet avlidit,där denne senast haft sådant hemvist. Hava föräldrar till barn i äktenskap, somutöva förmynderskapet gemensamt, skilda hemvist, skall inskrivningen ske därfadern har hemvist eller, om den föranledes av fråga om moderns entledigandefrån förmynderskapet, där hon har hemvist. Finnes ej domstol som efter vadovan stadgas är behörig att verkställa inskrivningen, skall denna ske vidStockholms tingsrätt. Dennalag träder i kraft . Härigenom förordnas, att 2 kap. 2 § och 13 kap. 13§ skall ha nedan angivna lydelse. Den,som är och ej fömt varit gift, må ej ingå äktenskap utanföräldrarnas samtycke. Är den ene av föräldrarna död eller sinnessjuk ellersinnesslö eller »Senaste lydelse 1969: 799. ' Senaste lydelse 1969: 798. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utan del i vårdnaden, eller kan yttrande från den ene ejutan märklig omgång eller tidsutdräkt inhämtas, vare den andres samtycketillfyllest. Är sådant fall för handen beträffande båda föräldrarna, tage dentro-lovade samtycke av förmyndaren eller, där särskild förmyndare ej är nämnd,av annan giftoman, som rätten på anmälan förordnar. / fråga om adoptivbarn skall vad nusagts om föräldrarna gälla adoptanten eller, om barnet adopterats av makareller ena maken adopterat den andres barn, makarna. 13 kap. 13 §2 Vid lotternas utläggning ägevardera maken eller, om endera är död, den efterlevande på sin lott bekommaarbetsredskap och andra lösören, som erfordras till fortsättande av hansnäring. Därefter vare en var av makarna berättigad att på sin lott erhålla dentill hans giftorättsgods hörande egendom som han önskar. Fastighet, somtillhör ena makens giftorättsgods, så ock annan till ena makens giftorättsgodshörande egendom, som det av särskild anledning kan vara av intresse för honomatt be-- hålla, vare han, även om egendomen i värde överstiger vad på hans lottbelöper, berättigad bekomma, om han lämnar penningar till fyllnad av andramakens lott. Skall ena makens enskilda egendom gå i betalning förvederlag, som i 6 eller 7 § sägs, gånge vederlaget ut i egendom, som makensjälv äger anvisa. Rätt, varom i första stycket sista Rätt, varom i första stycket sista punkten sägs, tillkomme, när ma- punktensägs, tillkomme, när ma ke är död, ej andra arvingar än ke är död,ej andra arvingar än bröstarvingar; och njute de sådan bröstarvingar;och njute de sådan rätt allenast beträffande fastighet, rättallenast beträffande fastighet, som maken förvärvat från någon som makenförvärvat från någon med vilken han varit släkt i rätt medvilken han varit släkt i rätt uppstigande led eller till vilken han uppstigandeled eller från sådan på grund av adoption stått i mot- anförvants dödsbo. svarande förhållande eller ock från sådan anförvants dödsbo. Denna lag träder i kraft . " Senaste lydelse 1968: 206. Lag om ändring i Härigenom förordnas i fråga om dels att 4kap. samt 8 kap. 9 § skall upphöra att gälla, dels att 10 kap. 4 § och 18 kap. 5 § skall ha nedan angivnalydelse. Till lestamentsvittne må ej tagas den som är eller på grund av sinnessjukdom, sin-nesslöhet eller annan mbbning av själsverksamheten saknar insikt om betydelsen av vittnesbekräftelsen, ej heller testators make eller den som med honom är i rätt upp-eller nedstigande skyldskap eller svågerlag eller är hans syskon. Till lestamentsvittne må ej tagasden som är eller på grund av sinnessjukdom, sinnesslöhet ellerannan rubbning av själs verksamheten saknar insikt om betydelsen avvittnesbekräftelsen, ej heller testators make eller den som med honom är irätt upp-eller nedstigande skyldskap eller svågerlag eller ar hans syskon ellersom på grund av adoption står i motsvarande förhållande till honom. Ej må någon tagas till vittne vid förordnande till honom själv, hans make eller någon, vilken med honom är i skyldskap eller svågerlag som är sagt. Förordnande att vara testamentsexekutör medför dock ej hinder att vara vittne. Ej må någon tagas till vittne vid förordnande till honomsjälv, hans make eller någon, vilken med honom är i skyldskap eller svågerlagsom är sagt eller på grund av adoption står i motsvarande förhållande tillhonom. Förordnande att vara testamentsexekutör medför dock ej hinder att varavittne. Åberopas testamentsvittne tillbevis i rättegång, gäller vad i är stadgat om sådant bevis. Delägare som var för sinförsörjning beroende av den döde äger såsom förskott å sin lott utfå vad försådant ändamål erfordras, såvitt uppenbarligen förslår och förskottetkan lämnas utan olägenhet för utredningen, ' Senaste lydelse av 4 kap. 1 §1969; 621 8 kap. 9 § " LU 1971: 25 7 Efterlevande make och oförsörj- Efterlevandemake och oförsörj da barn eller adoptivbarn skola da barn skola städse njuta nödigt städse njuta nödigt underhåll ur underhåll ur boet under tre måna boet från döds- der från dödsfallet, fallet. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i jordabalken Härigenom förordnas, att 9 kap. 8 § jordabalkenskall ha nedan angivna lydelse. Nuvarandelydelse''- Föreslagen lydelse Om jordägaren uppsagt arrendeavtalet eller omarrendatorn uppsagt avtalet enligt 3 § och i uppsägningen begärt förlängning avavtalet på ändrade villkor, har arrendatorn rätt till förlängning av avtalet,utom när 1. arrenderätten är förverkadeller avtalet kan uppsägas enligt 8 kap. 14 § utan att likväl jordägarenuppsagt avtalet att upphöra på någon av dessa grunder, 2. arrendatorn i annat fallåsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att avtalet skäUgen icke börförlängas, 3. jordägaren gör sannoUkt,att 3. jordägaren gör sannolikt, att han själv, hans make elleravkom- han själv, hans make eller avkom-ling eller hans adoptivbarneller ling skall bruka arrendestället, dess avkomling skall bruka arrendestället, 4. jordägaren gör sannolikt, attarrendestället behövs för en mera ändamålsenlig indelning i brukningsenheter,och det ej av särskilda skäl är obilligt mot arrendatorn attarrendeförhållandet upphör, 5. jordägaren gör sannolikt, attarrendestället skall användas i enlighet med fastställd stadsplan ellerbyggnadsplan, 6. jordägaren i annat fall görsannolikt, att arrendestället skall användas för annat ändamål än jordbruk,och det ej är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör. Omjordägarens intresse blir tillgodosett genom att arrendatorn avträder endasten del av arrendestället och avtalet lämpligen kan förlängas såvitt avserarrendestället i övrigt, har arrendatorn utan hinder av första stycket rätttill sådan förlängning. Dennalag träder i kraft . Lydelse enligt 1970: 994. LU 1971: 25 Härigenomförordnas, att 5 kap. 5 §, 8 kap. 3 och 13 §§ samt 17 kap. 11 § brottsbalkenskall ha nedan angivna lydelse. 5 kap. 5 §1 Brott som avses i 13 §§ må ej åtalas av annan änmålsägande. Förtal eller grovt förtal må dock åtalas av åklagare, om målsägandeangiver brottet till åtal och åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmänsynpunkt. Har förtal riktats mot avliden, må åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Har förtal riklats mot avliden, må åtal väckas avden avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon ellerav den som på grund av adoption stod i motsvarande förhållande till honom samt,om åtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 13 §§, att någon genomförgripelse å främmande makts statsöverhuvud som vistas här i riket eller åfrämmande makts representant här i riket kränkt den främmande makten, måbrottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som stadgas i första stycket. Åtalfår dock ej ske utan förordnande av Konungen eller den Konungen bemyndigatdärtill. Stjälnågon från dödsbo, vari han är delägare, eller stjäla makar, syskon, föräldraroch barn, de som på grund av adoption stå i motsvarande förhållande ellerfosterföräldrar och fosterbarn från varandra medan de sammanbo, dömes för bo d r ä k t till böter eller fängelse i högst . För bo-dräkt dömes ock,om någon stjäl lösöre vari han äger del. Medverka flera till stöld och gällervad nu är sagt någon av dem, dömes jämväl envar av de övriga för bo-dräkt, dock ej den som handlat Senastelydelse 1970: 225. Stjälnågon från dödsbo, vari han är delägare, eller stjäla makar, syskon, föräldraroch barn eller fosterföräldrar och fosterbarn från varandra medan de sammanbo,dömes för b o d r ä k t till böter eller fängelse i högst . För bodräktdömes ock, om någon stjäl lösöre vari han äger del. Medverka flera till stöldoch gäller vad nu är sagt någon av dem, dömes jämväl envar av de övriga förbodräkt, dock ej den som handlat med uppsåt att tillägna sig det tillgripna. LU 1971: 25 meduppsåt att tillägna sig det tillgripna. Har annat i detta kapitel omför-mält brott än grov stöld, rån eller grovt rån förövats mot make eller trolovad till gärningsmannen eller till annan vid brottet medverkande eller mot syskon, skyldeman i rätt upp- eller nedstigande led eller den som i första svågerlag lika nära är eller mot fosterföräldrar eller fosterbarn, må åklagare väcka åtal allenast om brottet av målsägande angives till åtal eller ock åtal finnes påkallat ur allmän synpunkt. Har annat i detta kapitel omför-mält brott än grovstöld, rån eller grovt rån förövats mot make eller trolovad till gärningsmanneneller till annan vid brottet medverkande eller mot syskon, skyldeman i rättupp- eller nedstigande led eller den som i första svågerlag lika nära är ellermot den, till vilken gärningsmaniren eller annan medverkande på grund avadoption står i motsvarande förhållande, eller mot fosterföräldrar eller fosterbarn,må åklagare väcka åtal allenast om brottet av målsägande angives till åtaleller ock åtal finnes påkallat ur allmän synpunkt. Vid tillämpning av vad nu sagts skall såsommedverkan anses jämväl häleri och häleriförseelse. Om någon döljer den som förövat brott, hjälperhonom att undkomma, undanröjer bevis om brottet eller på annat dylikt sättmotverkar att det uppdagas eller beivras, dömes för skyddande av brottslingtill böter eller fängelse i högst . Den som icke insåg men hade skälig anledning antagaatt den andre var brottslig, dömes till böter. Make,trolovad, syskon, skyldeman i rätt upp- eller nedstigande led, den som iförsta svågeriag är lika nära förenad med den brottslige, den som på grund avadoption står i motsvarande förhållande till honom, fosterföräldrar ellerfosterbarn må ej fällas till ansvar enligt denna paragraf. Make,trolovad, syskon, skyldeman i rätt upp- eller nedstigande led, den som iförsta svågerlag är lika nära förenad med den brottslige, fosterföräldrareller fosterbarn må ej fällas till ansvar enligt denna paragraf. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenom förordnas, att 4 kap. 12 och 13 §§, 20 kap. 13§, 21 kap. 1 § och 36 kap. 3 § skall ha nedan angivna lydelse. De som med varandra äro eller varit gifta eller ärotrolovade eller äro i rätt upp- och nedstigande släktskap eller svågerlag elleräro syskon eller äro i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med denandres syskon, eller som på grund av adoption stå i motsvarande förhållandetill varandra, må ej sitta som domare i rätten. De som med varandra äro eller varit gifta eller ärotrolovade eller äro i rätt upp- och nedstigande släktskap eller svågerlag elleräro syskon eller äro i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med denandres syskon, må ej sitta som domare i rätten. Domare vare jävig att handlägga mål: 1. om han själv är part eller eljest har del i saken ellerav dess utgång kan vänta synnerlig nytta eller skada; 2. om han med part är eller varit gift eller är trolovad eller är i rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller är i den släktskap, att den ene är avkomling till den andres syskon eller att de äro syskonbarn, eller i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med den andres syskon eller syskons avkomling eller med någon, från vilkens syskon den andre härstammar; 2. om hanmed part är eller varit gift eller är trolovad eller är i rätt upp- ellernedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon eller är i den släktskap,att den ene är avkomling till den andres syskon eller att de äro syskonbarn,eller i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med den andres syskoneller syskons avkomling eller med någon, från vilkens syskon den andrehärstammar, eller om han på grund av adoption står i motsvarande förhållandetill part; 3. om han till någon,som har del i saken eller av dess utgång kan vänta synnerlig nytta eller skada,står i förhållande, som avses i 2; 4. om han ellernågon honom närstående, som avses i 2, är förmyndare eller god man för parteller eljest parts ställföreträdare eller är ledamot av styrelsen för bolag,förening eller annat samfund, stiftelse eller annan sådan inrättning, som ärpart, eller, då kommun eller annan » Senaste lydelse 1958: 641. » Senaste lydelse 1958: 641. sådan menighet är part, är ledamot av nämnd ellerstyrelse, som handhar förvaltningen av den angelägenhet målet rör; 5. om han ellernågon honom närstående, som sägs i 2, till någon, som har del i saken eller avdess utgång kan vänta synnerlig nytta eller skada, står i förhållande, somavses i 4; 6. om han är partsvederdeloman, dock ej om parten sökt sak med honom för att göra honom jävig; 7. om han i annanrätt såsom domare eller befattningshavare fattat beslut, som rör saken, ellerhos annan myndighet än domstol eller såsom skiljeman tagit befattning därmed; 8. om han i sakensåsom rättegångsombud fört parts talan eller biträtt part eller vittnat ellervarit sakkunnig; eller 9. om eljestsärskild omständighet föreligger, som är ägnad att rubba förtroendet till hansopartiskhet i målet. Har någon genom brott blivit dödad, äge hans efterlevandemake, bröstarvinge, fader, moder eller syskon eller den som på grund avadoption stod i motsvarande förhållande till honom samma rätt som målsägandeatt angiva brottet eller tala därå. Har någon genom brott blivit dödad, äge hans efterlevandemake, bröstarvinge, fader, moder eller syskon samma rätt som målsägande attangiva brottet eller tala därå. Avlider eljest den, mot vilkenbrott är begånget eller som därav blivit förnärmad eller lidit skada, ägenärstående, som sagts, samma rätt att angiva brottet eller tala därå, somtillkom den avlidne, om icke av omständigheterna framgår, att denne ej velatangiva eller åtala brottet. Den misstänkte äge själv föra sintalan. Är han omyndig, skall rätten, om det med hänsyn till brottetsbeskaffenhet eller eljest finnes erforderligt, höra den som har vårdnaden omhonom; denne äge ock föra talan för den omyndige. Har den misstänkte avlidit, äge hans efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon eller den som på grund av adoption stod i motsvarande förhållande till honom föra talan mot dom, såvitt genom denna fastställts, att den misstänkte förövat gärnineen. Har den misstänkte avlidit, ägehans efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon föra talan motdom, såvitt genom denna fastställts, atl den misstänkte förövat gärningen. " Senaste lydelse 1958:641. * Senaste lydelse 1958:641. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den som med part är eller varit Den som med part är eller varit gift eller är trolovad eller är i rätt gifteller är trolovad eller är i rätt upp- eller nedstigande släktskap upp- ellernedstigande släktskap eller svågerlag eller är syskon el- ellersvågerlag eller är syskon el ler är i det svågerlag, att den ene lerär i det svågerlag, att den ene är eller varit gift med den andres äreller varit gift med den andres syskon, eller som på grund av syskon,vare ej skyldig att avläg- adoption står i motsvarande för- gavittnesmål. hållande till part vare ej skyldig att avlägga vittnesmål. Står någon till partsställföreträdare i sådant förhållande, som sagts, äge han ej på grund däravundandraga sig att vittna. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköp Härigenom förordnas, att 11 § lagen(1915: 219) om avbetalningsköp skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Handräckning må beviljas endast därutmätningsmannen finner uppenbart, att sådant dröjsmål föreligger medbetalningen, som i 2 § första stycket sägs, eller att köparen eljest åsidosattförpliktelse, vars uppfyllande är av väsentlig betydelse för säljaren. Gång- och sängkläder, som äro Gång- och sängkläder, som äro oundgängligen behövliga för kö- oundgängligenbehövliga för kö paren, hans make och oförsörjda paren, hansmake och oförsörjda barn eller adoptivbarn, må icke i barn,må icke i något fall åter- något fall återtagas. Visar köparen sannolika skäl, attgodset blivit sålt till oskäligt högt pris, må handräckning ej heller beviljas. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1958: 641. Senaste lydelse 1953:152. LU 1971: 25 13 Lagom ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten attförvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag Härigenom förordnas, att 1 § lagen (1916: 156) omvissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom eller gruva elleraktier i vissa bolag skall ha nedan angivna lydelse. Utländsk medborgare må ej utan tillstånd för varjesärskilt fall här i riket förvärva fast egendom eller inmuta mineralfyndigheteller förvärva eller bearbeta inmutad mineralfyndighet eller idka gruvdrift. Vadsålunda är stadgat om utländsk medborgare skall ock tillämpas beträffandeutländska bolag, föreningar, andra samfälligheler och stiftelser. Tillståndför utländsk medborgare att förvärva fast egendom må, om skäl mot tillståndeticke föreligger med hänsyn till allmänt intresse eller förvärvarens personligaförhållanden, lämnas av 1. omegendomen förvärvas huvudsakligen för att bereda förvärvaren och hans familj a) stadigvarande bo och hemvistsamt egendomen är bostadsfastighet, avsedd för en eller ett fåtal familjer,eller tomt, lämpad att bebyggas med elt mindre bostadshus, b) bostad för fritidsändamål samtegendomen är lämpad därför, 2. om egendomen förvärvas för attbereda förvärvaren utkomst genom jordbruk, åt vilket han kan antagas komma attsjälv ägna sig, samt förvärvaren förut varit svensk medborgare eller sedan tvåår har hemvist i ,