bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1971 FiU 1971:47 betänkande angående konjunktarstimulerandeåtgärder. Med stöd av 55 § riksdagsordningenihar vid höstsessionens början följande motioner väckts 1971: 1489 avherr m. fl. (m) om konjunkturstimulerande åtgärder, ' 1971: 1490 avherr m. fl. (c) om konjunkturstimulerande åtgärder, 1971: 1491 avherr m. fl. (fp) om konjunkturstimulerande åtgärder, 1971: 1492 avherr i m. fl. (vpk) om ändring av sysselsättnings-,lokaliserings- och näringspolitiken, 1971: 1493 avherr i m. fl. (vpk) om ändring av skattepolitiken, 1971: 1494 avherr Ringaby m. fl. (m) om sänkning av mervärdeskatten på livsmedel samt 1971: 1495 avherrar () och () om höjning av de allmänna barnbidragen. För att få förslagen i motionernanärmare belysta har finansutskottet inhämtat yttranden från skatteutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, trafikutskottet, näringsutskottetoch civilutskottet. Dessa yttranden återfinns i slutet av detta betänkande. I propositionen 1971: 140 harKungl. Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överfinansärenden för dels föreslagit att godkännaden allmänna uppläggning av den ekonomiska politiken som förordats istatsrådsprotokollet, dels i bilagorna 1-11 gjort anslagsframställningar m. m. Med anledning av propositionen1971: 140 har följande motioner väckts 1971: 1521 avherr m. fl. (c, fp, m); 1971: 1522 avherrLarssoniUmeam.fi. (fp, c); 1971: 1527 avherrar Annerås (fp) och (); 1971: 1528 avherr Carlshamrem.fi. (m); Det stycke i 55 § som därvidåberopats lyder: »I frågor, som föranledas av något av riksdagenredan fattat beslut eller av annan under inträffad händelse, måmotion väckas, så länge session pågår.» 1971: 1529 avherr Carlstein (s); 1971: 1530 avherr i m. fl. (fp, c, m); 1971: 1531 avherr i Bäckmora m. fl. (c); 1971: 1532 avherr m. fl. (c); 1971: 1533 avherr i m. fl. (vpk); 1971: 1534 avherrar Hovhammar (m) och (); 1971:1535avherrHyltander(fp); 1971: 1536 avherr i m. fl. (fp); 1971: 1537 avherr (); 1971: 1538 avherr i Skeem. (c, s, fp, m); 1971: 1539 avherr i (c); 1971: 1540 avherr i (c); 1971: 1541 avherr m. fl. (fp); 1971: 1542 avherr m. fl. (fp, m); 1971: 1543 avherr m. fl. (c); 1971: 1544 avherr Asliiig m. fl. (c). Motionernas yrkanden redovisas i det följande underrespektive huvudtitel. Utskottet har inhämtat yttrandenöver propositionen och de med anledning av denna väckta motionerna frånskatteutskottet, justitieut-skottet, försvarsutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, utbildningsutskottet,trafikutskottet, jordbruksutskottet, näringsutskottet, inrikesutskottet ochcivilutskottet. Också dessa yttranden återfinns i slutet av detta betänkande. Motionerna väckta med stöd av 55 § riksdagsordningen I motionen 1971:1489 av m. fl. (m)hemställs A. att måtte besluta att L iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att Kungl. Maj:t måtte tillsätta enparlamentarisk utredning med uppgift att göra en översyn av nuvarandeskattesystem; med upphävande av riksdagenstidigare beslut angående uttagnings- procenten 1. uttagningsprocentenför skall fastställas till samt att 2. källskattetabellernaför första hälften av 1972 utarbetas på sådant sätt att beträffandebeskattningsbara inkomster för vilka grundbeloppet understiger 8 000 kronorett lägre belopp uttages än enligt de i statsskatteförordningenangivna grundbeloppen och beträffande inkomster för vilka grundbeloppen över- stiger 8 000 ett för lägre belopp uttagesäfi enligt förordningens grundbelopp och ätt 3. källskattetabellef för andrahalvåret utarbetas med utgångspunkt fråii éh tittagningspröceht ; denlöneskatt som utgår irite längre skall uttagas ; ett extra investeringsavdrag föriiäringslivets byggnadsinveste ringar skall beviljas ; B. att vederbörande utskott rhåtteutarbeta förslag till de ändringar i författningarna som erfordras för genomförandet av våra förslag; C. att måtte uttala attkvarvarande delar av den restriktiva kreditpolitiken måtte avvecklas; D. attriksdagen måtte i öVrigt beakta vad i motionen anförts. I motionen 1971:1490 av m. fl. (c)hemställs I. att måtte 1. besluta attarbetsgivaravgiften enligt förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgifttills vidare inte uttas efter , 2. besluta att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om snabbutredning och förslag om en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften ienlighet med vad som anförts i motionen; att måtte besluta att densom 31 mars 1972 påbörjar byggnadsobjekt avsett att utnyttjas i rörelse, jordbruk eller skogsbruk skall med i motionen särskilt angivna undantag åtnjuta särskilt investeringsavdrag av bygg nadskostnaden vid taxering till statlig inkomstskatt i enlighet med vad som anförts i motionen; 1. besluta atthöja de allmänna barnbidragen med . per barn och år från och med fjärdekvartalet 1971, 2. besluta attanvisa till Allmänna barnbidrag för /72 utöver tidigare anvisademedel ett förslagsanslag av . att måtte besluta uttalasig för att Kungl. Maj:t i enlighet med av erhållet bemyndigande utökar ramen för bostadslån för nybyggnad i enlighet med vad i rhotionen anförts; V. att måtte besluta atttill Drift av statliga vägar för budget /72 anvisa ett extra reservationsanslag av 5ÖÖ(K). att avräknas mot automobilskattemedlen; att vederbörande utskott får iuppdrag att utarbeta erforderlig lag text avseende punkterna I.l, II. I motionen 1971:1491 av herrHelén iri. (fp) herhStälls dels att måtte besluta om tillfälligt sänkt mervärdeskatt FiU1971: 47 4 förtiden 1 november 1971-30 april 1972, dels att måtte besluta att heltslopa arbetsgivaravgiften för tiden 1 november 1971-30 april 1972 i det s. k.inre stödområdet och sänka avgiften från till i övriga landet, dels attriksdagen måtte besluta om sådan utvidgning av rätten till skattemässigaavskrivningar av gjorda investeringar att den förutom maskininköp även kommeratt omfatta en tioprocentig avdragsrätt för byggnadsinvesteringar inomnäringslivet. I motionen 1971:1492 av iStockholm m. fl. (vpk) hemställs dels att uttalar sig för ensysselsättnings-, lokaliserings- och näringspolitik i enlighet med vad imotionen anförts, dels att i skrivelse till regeringen begärskyndsamma förslag till samhällsnyttiga arbeten i enlighet med punkterna 1-8 imotionen samt att erforderliga förslagsanslag förelägges , dels attriksdagen uttalar sig för skyndsam projektering av de under punkterna 9 och 10föreslagna statliga basindustrierna m. m., dels att i skrivelse tillregeringen begär förslag till nödvändiga lagändringar för att medel urAP-fonderna skall kunna användas till dessa projekt. Underpunkterna 1-10 föreslås följande: Ökade åtgärder för att rädda den yttre miljön -rening av vatten och luft, återställande av skövlad natur, fysisk och socialsanering av stadsmiljöerna osv. Utbyggnad av barnstugor och annan konmiunalservice. 3. ökade statsanslag för att bekämpa krisen inomvårdsektorn. Ökning och nyorientering av de sociala ochsocialmedicinska insatserna. Åtgärder för att skapa ökad trafiksäkerhet,utbyggnad av den kollektiva trafiken. 6. ökade anslag för yrkesutbildning, särskilt avkvinnor och ungdom. 7. ökad satsning på att skapa billiga och brabostäder, ökad inriktning på ombyggnad och reparationer, vilket snabbt kan ökabyggnadssysselsättningen . Byggande av lokaler för hantverk och småindustrier. Skapandet av statliga basindustrier iavfolkningsområdena - verkstadsindustri, elektronisk industri, kemisk ochpetrokemisk industri osv. Dessa blir utgångspunkten för en allmän utveckling avnäringslivet i dessa områden. Vidareförädling av skogsprodukter. Gruvprospektering i det inre ,igångsättning av malmbrytning. I motionen 1971:1493 av iStockholm m. fl. (vpk) hemställs att måtte besluta om upphävande avmervärdeskatten på livsmedel samt om åtgärder för täckande av det härigenom FiU 1971: 47 5 uppkomnainkomstbortfallet för statskassan genom deb ändring i Förordningenom mervärdeskatt av genom att till 8 § »Frånskatteplikt undantages » såsom punkt 1) tillföres följande, samtatt övriga punkter erhåller därav följande om- numreringar. 1) livsmedel. Ändringen av förordningenträder i kraft från ; samt dels de i det efterföljandeanförda förslagen om beskattningsåtgärder: a) följande ändring i Förordningenden (nr 577) om statlig förmögenhetsskatt Statlig förmögenhetsskatt familjestiftelse utgöra: när den beskattningsbaraförmögenheten icke överstiger : av den del av denbeskattningsbara förmögenheten, som överstiger ; när denbeskattningsbara förmögenheten överstiger 250 000 men icke . 400 000 men icke 1 000 000kr. för 400 000 kr.och av återstoden; . för 1 000 000kr. b) höjningav ärvs- och gåvoskatten med i genomsnitt , varvid vederbörandeutskott förutsattes utarbeta lämpliga skatteskalor c) att fr. o. m. och tills vidare utta en extra bolagsskattmed av den beskattningsbara inkomsten d) att avskrivningsreglema vidinkomstbeskattningen för rörelse- och hyresfastigheter återstäUes till vad som gällde före de beslu tade ändringarna, dvs. i överensstämmelse med texten i kommimal- skattelagen (nr 370) e) att den i kommunalskattelagen stadgadeavdragsrätten för ränta å gäld begränsas till att gäUa skuldbelopp understigande och att vederbörande utskott måtte utarbeta erforderlig lagtext f) sådan ändring av lagen av omfinansieringen av folkpensioneringen att 3 § erhåller följande lydelse, innebärande att Övrig text strykes: Folkpensionsavgiftskall utgå av den avgifts-pliktiges till statlig inkomstskattbeskattningsbara inkomst», samt att lagändringen träder i kraft fr. o. g) beskattning av all reklam, lämpligen genom atttill anvisningarna till 29 § kommimalskattelagen fogas en ny punkt FiU 1971: 47 6 16av lydelse som nedan angives. Avdrag må ej göras förmer än av utgifter för reklam- I motionen 1971:1494 av m. fl. (m)hemställs dels att måtte besluta att momsen på livsmedel från den 1november 1971 skaU sänkas till , dels att vederbörandeutskott måtte utarbeta härför erforderliga författningsändringar. I motionen 1971:1495 av herrar () ochAhlmark (fp) hemställs att beslutar om en dubblering av utgåendeallmänna barnbidrag och , vilketinnebär ett tillskott till barnfamiljernas köpkraft med sammanlagt 600 kronorper barn. Utskottet behandlar motionemas yrkanden underrespektive huvudtitel. I motionen 1971:1489 av m. fl. (m)hävdas att åtgärder av både långsiktig och kortsiktig natur är nödvändiga föratt lösa den svenska ekonomins problem. På måste den ekonomiskapolitiken im-iktas på att stimulera näringslivets investeringar och att ökadess konkurrenskraft. Nyföretagande, initiativ och arbetslust måste aktiveras.Detta förutsätter en näringspolitik av annat slag än den som bedrivits desenaste åren. Skattesystemet måste reformeras varför en parlamentariskskatteutredning bör tillsättas. Den automatiska skatteskärpning sominflationen leder till måste hejdas genom en indexreglering av skattesystemet. Inuvarande sysselsättningskris krävs, heter det i motionen, att stimulansåtgärdernautformas så att den åsyftade kortsiktiga effekten om möjligt får positivakonsekvenser även på . En ökning av det offentligas utgifter kandärför inte komma i fråga. Ökade arbetsmarknadspolitiska satsningar accepterasemellertid i de fall motsvarande sysselsättning inte kan åstadkommas genomövriga åtgärder motionärerna rekommenderat. Dessa ställer sig tveksamma tillökade transfereringar av samma skäl som till ökade statliga investeringar ellerökad offentlig konsumtion. Sådana åtgärder tenderar att bli bestående ochkommer att ställa krav på ökade statsinkomster. Ensänkning av skatterna menar motionärerna vara en bättre väg. En momssänkningmed t. ex. anges därvid som en möjlighet. Denuppges motsvara en ökning ay den tota.la efterfrågan med underden avsedda tiden. FiU 1971: 47 7 senpå livsmedel anges som en annan möjlighet. Det skulle enligt motionärernamedföra ökade administrativa problem men ha obestridliga fördelar som ett ledi en familjevänlig politik. En allmän momssänkning kombinerad med en störresänkning av momsen på livsmedel utgör ett annat alternativ, anför motionärerna. Dethårda och ökande skattetrycket, särskilt den höga marginalbeskattningen, harverkat kostnadsuppdrivande. Även med en blott måttlig inflation är med detsvenska skattesystemet högst betydande lönelyft nödvändiga för att löntagarnainte skall få en sänkt real disponibel inkomst. Det motionärerna därför stannarför såsom ägnat att ge den mest betydelsefulla stimulanseffekten är en sänkningav den direkta skatten. Den av motionärerna föreslagna konstruktionen angesmedföra ett statligt inkomstbortfall av ca 1 400 milj. kr. I motionen föreslåsvidare ett slopande av löneskatten, vilket innebär ett inkomstbortfall av storleksordningen1 900 milj. kr. Det särskilda avdraget för investeringar i maskiner ochinventarier bör utvidgas till att gälla även näringslivetsbyggnadsinvesteringar. Slutligen föreslås en räntesänkning. I motionen 1971:1490 av m. fl. (c)konstateras att de åtgärder som regeringen vidtagit i kampen mot arbetslöshetenvarit både selektiva och generella men med stark övervikt på de selektiva.Dessa anser motionärerna vara klart otillräckliga. Ytterligare åtgärder avdirekt arbetsmarknadspolitisk art behövs men det är minst lika viktigt att omedelbarteller möjligt sätta in väsentligt ökade generella åtgärder. Ifråga om bostadsbyggande liksom vägbyggande och vägunderhåll bör en ökadsysselsättningseffekt kunna uppnås . Ifråga om industriinvesteringarna anförs att de otillräckliga investeringarnaunder inneburit att kapacitetstillväxten i den svenska industrinsackat efter i förhållande till våra främsta konkurrentländer. Särskiltallvarligt framstår det att de mindre och medelstora företagen genomkreditåtstramningen måste minska sina investeringar åren 1969 och 1970.Regeringen har medgivit vissa generella åtgärder av betydelse förnäringslivets strävan till utbyggnad och förnyelse men åtgärderna har kommitsent och visat sig vara otillräckliga, menar motionärerna. En ytterligareräntesänkning bör genomföras. Kvarstående kreditrestriktioner gentemotnäringslivet måste avvecklas. För de mindre och medelstora företagen måsteväsentligt bättre investeringsfrämjande kreditmöjligheter skapas. I detförevarande sammanhanget bör två åtgärder företas som har en förhållandevissnabb sysselsättningseffekt, nämligen investeringsavdrag för näringslivetsbyggnader och borttagande tills vidare av den löneskatt som utgår i form av s.k. allmän arbetsgivaravgift. Imotionen anförs att den privata konsumtionen minskade under första halvåret1971 som en följd av köprushen , kommunal-skattehöjningama,prisstegringarna och den försiktighet, som den spända och utdragnaavtalsrörelsen manade till. Efter avtalsrörelsen måste be- FiU1971: 47 8 dömningendock vara att köpkraften ökats. Om så inte är fallet är det en allvarligareföreteelse i vårt samhälle än en konjunkturpolitisk. Det är uppenbart, anförmotionärerna, att en ökad köplust börjat göra sig gällande. Ytterligare uppgångkan väntas när de retroaktiva lönerna helt utbetalats och den nya lönehöjningenvid trätt i kraft. Konjunkturenskulle givetvis ha stimulerats om en särskild konsumtionsstimulans varit ikraft för köpmotståndet men även i nuvarande läge är en sådanstimulans angelägen, menar motionärerna. De framhåller dock attkonsumtionsstimulanser inte har lika direkta och omedelbarasysselsättningseffekter som de åtgärder som förordats ovan. Först när en ökadkonsumtionsefterfrågan påverkat konsumtionsledet stimuleras sysselsättningen.Huvudvikten måste därför läggas på de mera direkt sysselsättningsstimulerandeinsatserna. En momssänkning kan övervägas men det kan befaras att en aUmänmomssänkning skulle leda till en icke önskad importökning. Enligt motionärernadrabbas livsmedlen vid nuvarande förhållanden av en alltför hård belastninggenom momsen. En momssänkning begränsad till livsmedlen skuUe emellertid haendast en ringa sysselsättningsstimulerande effekt i nuvarande arbetslöshetssituation.Frågan om en socialt tillfredsställande lösning i detta avseende bör därföranstå tUl ett annat tillfälle. Ettförbättrat stöd till barnfamiljerna menar motionärerna vara socialt ochjämlikhetspolitiskt angeläget. Om en förbättring genomförs nu får den samtidigten aktiv konjunkturpolitisk effekt. I avvaktan på familjepolitiska kommitténsprövning inskränker sig motionärerna till att nu föreslå en såväl socialt somkonjunkturpolitiskt motiverad höjning av det allmänna barnbidraget. Vidvårriksdagens behandling av riksstaten förutsattes att en stram finanspolitikskulle föras, heter det avslutningsvis i motionen. Genom det akutaarbetslöshetsläget har denna målsättning fått överges. En underbalansering avbudgeten är givetvis nu konjunkturpolitiskt riktig. I motionen 1971:1491 av m. fl. (fp)anförs att den svenska ekonomin just nu är i behov av generella och snabbtverkande stimulansåtgärder, som stöder konsumtion och investeringsbenägenhetoch därmed stärker sysselsättning och företag som arbetar på både hemmamarknadoch export. Motionärerna framhåller att man bör kombinera generella ochselektiva åtgärder för att stimulera ekonomin. Regeringspolitiken harvisserligen inneburit en sådan kombination men har de selektivaåtgärderna dominerat. Dessa har varit väl motiverade och haft motionäremas stödmen konjunktursituationen är nu klart sådan att selektiva åtgärder inte ärtillfyllest. Därtill är konjunktursvackan för djup och tenderar att bli förutsträckt i tiden, heter det i motionen. Konjunkturstimulerandeåtgärder kräver ofta avsevärd tid för att verka. Den för dagen bästa metodenatt snabbt stimulera ekonomin anser FiU 1971: 47 9 motionärernavara en tidsbegränsad sänkning av momsen. Sänkt moms ger barnfamiljerna enbetydelsefull lättnad eftersom barnfamiljerna torde tillhöra den grupp somkonsumerar allra mest av sina totala inkomster. En generell momssänkning gervidare en väsentlig grad av frihet i valet av konsumtion. I kombination med deretroaktiva löneutbetalningarna kommer den sänkta mervärdeskatten otvivelaktigtatt påverka familjernas konsumtionsbenägenhet gynnsamt, hävdar motionärerna.Förslaget om tillfälligt sänkt mervärdeskatt utesluter inte stödåtgärder speciellttil! En slutgiltig sammanvägning av generella och selektivaåtgärder måste ske via gemensamma överläggningar i samband medutskottsbehandlingen. Ifråga om effekterna på importen av en sänkt mervärdeskatt anför motionärernaatt det torde vara obestridligt att en ökad konsumtionsbenägenhet bidrar ökad import. Det finns emellertid inte anledning anta att en kortvarigmomssänkning skulle inrikta konsumtionen på i första hand varor som ökarimporten. Om en ökad ekonomisk aktivitet medför viss ökad import behöver dettainte i dagens läge leda till oacceptabla förändringar av vår betalningsbalans.I fråga om statsfinansernas förmåga att tåla det inkomstbortfall som enmomssänkning medför menar motionärerna att en underbalansering av statsbudgeteni nu rådande konjunkturläge är rätt åtgärd . Åtskilligthar gjorts från regeringens sida när det gäller att stimuleraindustrins investeringar. Att inte företagen trots detta tycks reagera iönskvärd riktning torde främst bero på att det råder en pessimistisk synbeträffande den inhemska och även den utländska marknadens köplust. Därförär företagen avvaktande. För att stimulera investeringsverksamheten ansermotionärerna att arbetsgivarna inom stödområdet med snabb verkan skall befriasfrån arbetsgivaravgiften och att denna skaU sänkas tUl i övrigalandet. Den generellt lägre nivån bör gälla till dess tydliga tecken på enkonjunkturen uppgång kan skönjas. Motionärerna stöder förslaget att ökaavskrivningen på nya maskinköp från 10 tiU . De föreslår därutöveratt rätten till avskrivningar utsträcks till att gälla även näringslivetsbyggnader. Här bör dock avskrivningen sättas till . I motionen 1971:1492 av iStockholm m. fl. (vpk) hävdas att den grundläggande orsaken till den nuvarandesysselsättningskrisen är att finna i det kapitalistiska produktionssättet. Desärskilda drag som kännetecknar deima kris, att inflation och arbetslöshetuppträder , sammanhänger med kapitalismens nuvarande utvecklingsstadium,statsmonopolistisk kapitalism. Motionärerna konstaterar att det kapitalistiskasystemet utvecklas i vågor. med denna vågrörelse finns en tendens hossystemet att skapa en växande armé av arbetslösa. FiU 1971: 47 10 Motionärerna hänvisar också till effekterna avkapitalkoncentrationen som medfört att landet fått avfolkade och överbefolkadeområden. Investeringspolitiken inom det privata näringslivet har vidare ersattarbetare med maskiner som inte motsvarande tillskott i nya arbetsställenskapas. Motionärerna anser att den aktuella krissituationen och arbetslöshetentill viss del återspeglar en internationell nedgång, men att den förvärrats avstatsmakternas ekonomiska politik. Motionärernamenar att resurser ur statskassan och AP-fondema måste sättas in förarbeten på samhällsnyttiga områden. Dessa anges i följande 10 punlcter: Ökade åtgärder för att rädda den yttre miljön -rening av vatten och luft, återställande av skövlad natur, fysisk och socialsanering av stadsmiljöerna osv. Utbyggnad av barnstugor och annan service. Ökade statsanslag för att bekämpa krisen inomvårdsektorn. Ökning och nyorientering av de sociala ochsocialmedicinska insatserna. Åtgärder för att skapa ökad trafiksäkerhet,utbyggnad av den kollektiva trafiken. Ökade anslag för yrkesutbildning särskilt avkvinnor och ungdom. Ökad satsning på att skapa billiga och brabostäder. Ökad inriktning på ombyggnad och reparationer, vilket snabbt kan ökabyggnadssysselsättningen. Byggande av lokaler för hantverk och småindustrier. Skapandet av statliga basindustrier i avfolkningsområdena- verkstadsindustri, elektronisk industri, kemisk och petrokemisk industriosv. Dessa blir utgångspunkten för en allmän utveckling av näringslivet idessa områden. Vidareförädling av skogsprodukter. Gruvprospektering i det inre , igångsättning av malmbrytning. I motionen 1971:1493 av iStockholm m. fl. (vpk) anses det uppenbart att ett ekonomiskt läge inträtt somkräver långtgående och resoluta åtgärder. Motionärerna vill därför ånyoaktualisera det av årets riksdag avvisade förslaget att slopa mervärdeskattenpå livsmedel, en åtgärd, som skulle innebära en välbehövlig lättnad särskiltför låginkomsttagarna och barnfamiljerna. Motionärernahar förutsatt att inkomstbortfallet för statskassan skall kompenseras med olikainkomstförstärkningar. Innebörden av dessa sägs vara att en fördelningsjwlitiskavvägning sker som motsvarar bärkraft och hänsynstagande till i frärnstarumniet de lägre inkomsttagarnas och barnfamiljernas berättigade intressen.Motionärerna föreslår i detta syfte en höjning av förmögenhetsskatten (beräknasinbringa ca 300 milj. FiU 1971: 47 11 höjningav arvs- och gåvoskatten (150 milj. ), höjning av bolagsskatten (425 milj.kr. ), förändrade avskrivningsregler för rörelse- och hyresfastigheter (190milj. ), begränsning i avdragsrätten för skuldräntor (800 milj. ),slopande av den övre gränsen för folkpensionsavgiften (850 milj. samtbegränsning av avdraget för reklam vid taxering (beräknas inbringa ca 750 milj.kr. I motionen 1971:1494 av m. fl. (m)anförs under åberopande av motiveringarna för generella åtgärder i motionen1971: 1489, att momsen på livsmedel från bör sänkas med 5procent tiU . I motionen 1971:1495 av herrar () ochRomanus (fp) ansluter sig motionärerna till tanken att en kraftig,tidsbegränsad sänkning av mervärdeskatten bör vidtas. Därutöver anförs att endubblering av barnbidraget och nästaår är konjunkturpolitiskt motiverad. I sin motivering för de i propositionen 1971: 140föreslagna konjunkturstimulerande åtgärderna framhåller chefen förfinansdepartementet att den ekonomiska utvecklingen i under1971 blivit svagare än vad som väntades i början av detta år. Det har härvidfrämst varit inom landet som efterfrågan avtagit, men även exporten av stapelvarorsåsom malm, järn, stål, massa och papper har fått känning av ett försämratmarknadsläge. Dämpningen av efterfrågan inom landet kan i första hand hänförastill byggnadsverksamhet, lagerinvesteringar och privat konsumtion.