bet · FU01KU72 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:72 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av skrivelse från talmanskonferensen med överlämnandeav ett från kommittén för översyn av svenska delegationskansliorganisation inkommet betänkande. I detta betänkande behandlas ett den 5 maj 1971dagtecknat betänkande, som avgivits av den av talmanskonferensen den 20januari 1971 tiUkallade kommittén för översyn av svenska delegationskansUorganisation. Betänkandet har tryckts i 2 saml. Under vårsessionen godkände (prop.1971: 53, UU 1971:9, rskr 154) en överenskommelse om ändringi samarbetsöverenskommelsen meUan Danmärk, , ,och . Överenskommelsen syftade till att bygga ut och förstärka organisationenav det nordiska samarbetet inom . Rådets hittiUsvarande uppgifteroch sammansättning ändrades inte i någon väsentlig utsträckning. Den viktigastenyheten i överenskommelsen var upprättandet av ett nordiskt mmisterråd. Överenskommelseninnebar vidare bl. a. en reform av sekretariatsorganisationen. Genom artikel49 i överenskommelsen inrättades sålunda en ny befattning sompresidiesekreterare. Denne bildar tiUsammans med de fem nationella sekreterarnaett sekreterarkollegium, som bistår rådet i dess verksamhet. Överenskommelsenträdde i kraft . Motbakgrunden av de aktualiserade organisatoriskaförändringarna för vidkommande beslöt den 15december 1970 (BaU 1970: 88) att föranstalta om en översyn av Nordiska rådetssvenska delegations kansliorganisation. Deima har utförts av en avtalmanskonferensen tiUsatt tremanna-kommitté, bestående av riksdagsmännen (medlem i ) och (suppleant ) samt justitieombudsmännens ställföreträdare avgav ett betänkande i saken tiU talmanskonferensen. Betänkandetinnehåller redogörelser för organisationen under /71 av svenskadelegationeris sekretariat, för presidiesekretariatet och för vissaframställningar från svenska delegationen. KU 1971: 72 2 delarhänvisas helt till betänkandet. Kommitténs egen bedömning redovisas i ettsärskilt avsnitt, som refereras nedan. För närmare detaljer hänvisas tiU dentryckta texten. Kommitténkonstaterar i betänkandet att de nationella rådssekretariaten är sinsemellanav mycket olika storleksordning. Det sägs att »med någon schematisering» detsvenska sekretariatet är lika stort som de övriga sekretariaten tiUhopa. Denhuvudsakliga förklaringen härtill är enligt kommittén att det svenskasekretariatet påtagit sig huvudparten av de gemensamma sekretariatsuppgifterna.Kommittén erinrar om att avsikten med tillskapandet av ett fristående gemensamtsekretariat för under ledning av en presidiesekreterare varitatt de gemensamma sekretariatsfunktionerna skulle överföras från de nationellasekretariaten till presidiesekretariatet. Om så sker bortfaller enUgt kommitténdet viktigaste skälet till att det svenska sekretariatet är väsentligt störreän de övriga nationella sekretariaten. EnUgt kommitténs mening finns dockvissa omständigheter som gör det svårt att genomföra några meraomfattande förändringar av personalstaten i det svenska sekretariatet. Kommitténhänvisar 'därvid för det första till att det torde vara realistiskt att räknamed en viss övergångstid innan det svenska sekretariatet kan befrias från sinbefattning med de uppgifter som skall gå över på presidiesekretariatet. Fördet andra bör enligt kommittén observeras att det inte alltid är fråga om attlägga en arbetsuppgift på presidiesekretariatet och att befria denationella sekretariaten från varje befattning med denna arbetsuppgift. Mångaarbetsuppgifter kommer i stället att gemensamt handläggas avpresidiesekretariatet och de nationella sekretariaten, och i fråga om sådanauppgifter medför inrättandet av presidiesekretariatet endast en begränsadarbetslättnad eller ingen arbetslättnad alls för de nationella sekretariaten.Viktigare gemensamma rådsangelägenheter kommer i fortsättningen att handläggasav ett sekreterarkollegium bestående av presidiesekreteraren och de nationeUasekreterarna. De natio-neUa sekretariaten kommer således inte att befrias frånsin befattning med dessa angelägenheter. Fördet tredje är det enligt konmiittén så att en viss del av arbetsinsatsen viddet svenska sekretariatet i verkligheten kommer utskotten till godo. Somfjärde omständighet av betydelse i detta hänseende erinrar kommittén om attNordiska organisationskommittén funnit det önskvärt att varje nationelltsekretariat utom det isländska förses med åtminstone två kvalificeradeheltidsanställda befattningshavare. Detta innebär en förstärkning av de danskaoch norska sekretariaten, vilken, om den genomfördes, skuUe minska skiUnaden iomfång mellan dem och det svenska sekretariatet. KU 1971: 72 3 Oaktat de berörda fyra omständigheterna talar föratt behov kvarstår av att tills vidare behålla en tämligen stor personalstyrkavid det svenska sekretariatet, anser kommittén att en viss arbetsminskning fördet svenska sekretariatet kommer att bli följden av presidiesekretariatetsinrättande och att hänsyn härtill bör tas vid fastställandet av personalstatenför det svenska sekretariatet. Kommitténanser att det även framgent bör vid sidan av kanslichefen finnas enkvalificerad befattningshavare i det svenska sekretariatet vilken vid behovskall kunna ersätta kanslichefen och övertaga dennes funktioner som chef förkansliet. Kommittén finner sig inte ha anledning att uttala sig i den avsvenska delegationen aktualiserade frågan om lönesättningen för kanslichefenoch hans ställföreträdare. Enviss nedskärning av personalen på byrådirektörsnivå är enligt kommitténsuppfattning i och för sig motiverad med hänsyn till den arbetslättnad som kanväntas följa på presidiesekretariatets inrättande. Kommittén finner sig dockböra avstå från att framlägga förslag om en reducering av denna del avpersonalen med hänsyn till att viss informationsverksamhet, som för närvarandeligger på informationssekreteraren, enUgt kommitténs uppfattning ifortsättningen bör åvila en av byrådirektörerna. Kommitténkonstaterar i detta sarrmianhang att informationsverksamheten för närvarandeombesörjs av en informationssekreterare, som arbetar på halvtid för presidiet(den gemensamma informationsverksamheten) och på halvtid för den svenskadelegationen (den svenska informationsverksamheten). Enligt Nordiska rådetsbeslut skall den gemensamma informationsverksamheten i fortsättningen föreståsav en heltidsanställd informationschef knuten till presidiesekretariatet. Idetta läge uppkommer enligt kommittén frågan hur den svenskainformationsverksamheten skall organiseras . Kommittén finner attinrättandet av en befattning som informationschef vid presidiesekretariatetinnefattar en väsentlig förstärkning av de organisatoriska grundvalarna förden gemensamma informationsverksamheten. Det är enligt kommittén uppenbart attdet härutöver finns behov av en viss nationell informationsverksamhet inom detsvenska sekretariatet. Den svenska informationsverksamheten är emellertid redani dag av mindre omfattning än den gemensamma informationsverksamheten.Kommittén rekommenderar därför att den arbetskraft i det svenska sekretariatetsom frigörs som en följd av att vissa uppgifter övergår till presidiesekretariatetdisponeras så att en svensk informationsverksamhet i rimUg omfattning kanupprätthållas. Detta innebär, som redan nämnts, att ifrågavarande uppgifterenligt kommitténs mening i första hand bör ankomma på en av byrådirektörernavid sekretariatet. Kommitténtar också upp frågan om det arkiv som finns vid den svenska delegationenskansli. Därvid framhåller kommittén att arkivet KU 1971: 72 4 redannu är omfattande och av betydelse inte endast för svenska delegationen och utan också som upplysningskälla för personer utanför rådet:Kommittén noterar att arkivet enligt uppgift är väl ägnat att vidareutvecklastill en dokurhentationscentral för nordiska frågor. Det är enligt kommittén ioch för sig självklart att varje nationellt sekretariat bör ha ett visstarkivmaterial till sitt förfogande för att på ett ändamålsenligt sätt kunnautföra sina uppgifter. Det arkiv som byggts upp inom svenska sekretariatet synesemellertid enligt kommitténs bedömning numera ha fått en sådan omfattning ochbetydelse att det är mest följdriktigt att omforma det tiU ett gemensamtnordiskt arkiv underställt presidiesekreteraren. Ett eventuellt beslut härombör, säger konamittén, fattas av presidiet, som därvid också bör överväga attinrätta en tjänst som arkivarie och bestämma lönesättningen för dennebefattningshavare. Ifråga om det kamerala arbetet i det svenska sekretariatet föreslår kommitténingen ändring. Vadangår personalen i övrigt ansluter sig kommittén till de förslag ompersonalminskningar som framförts av svenska delegationen. Kommittén uttalaratt den inte funnit skäl att föreslå några ytterligare förändringar av dennuvarande personalstaten. att det svenska sekretariatet från och med den 1 juli 1971förses med följande personal: 1 kanslichef 1 avdelningsdirektör ellerbiträdande kanslichef 1 byrådirektör (halvtid) 2 byrådirektörer 2 assistenter 1 bokhållare 1övervaktmästare 1 kontorsskrivare 1 kansliskrivare 1 förste vaktmästare Skullepresidiet fatta beslut om övertagande av svenska delegationens arkiv, bördetta enligt kommittén föranleda att den ena assistenttjänsten indras. Sedan utskottet berett svenskadelegation tiUfälle att yttra sig över tremannakommitténs förslag, hardelegationen till utskottet inkommit med ett dagtecknatyttrande. Yttrandet intages som bilaga till detta betänkande. KU 1971: 72 5 beslöt under vårsessionen att i enlighetmed utskottets förslag (KU 1971: 38) i avvaktan på behandling av förslag frånden av talmanskonferensen tillsatta kommittén för översynav svenska delegations kansliorganisation för budgetåret1971/72 anvisa till svenska delegation och dess kansU ettförslagsanslag av . Ur dettaanslag, som inte närmare specificerats, täcks bl. a. lönekostnaderna fördelegationens kanslipersonal. Frågan om omorganisation av svenskadelegations kansli aktualiserades i samband med att planerna på att inrätta ettsärskilt rådskansli under en presidiesekreterare växte fram. Man räknadedärvid med att inrättandet av ett gemensamt kansli skuUe kunna leda tillpersonalinskränkningar inom det svenska kansliet. Förslagtill omorganisation har lämnats i ett betänkande från en av talmanskonferensentillsatt tremannakommitté, dagtecknat . svenskadelegation har yttrat sig över förslaget . Kommitténoch delegationen är i stort sett ense om personalbehovet efterpresidiesekreterarreformen. Enligt bådas mening bör sålunda inskränkning görasi fråga om en tjänst som vaktmästare och en tjänst som kansliskrivare. att en halvtidstjänst som informationssekreterare kan dras inoch göromålen överföras till en av byrådirektörerna. Delegationen finner ettsådant överförande vara mindre lämpligt och förklarar att behov föreUgger avtjänstens bibehållande, åtminstone tiUs vidare. Delegationenframhåller i sitt yttrande bl. a. att det nordiska samarbetets organisationutvecklats vidare även genom andra reformer än inrättandet av ettpresidiekansli. Man nämner därvid med tillhörandesamarbetsorgan, ministerrådets ämbetsmanna-grupp, det nordiska kulturavtaletsorgan och organ inom NORDTRANS. Vidare utvecklar man betydelsen av tillkomstenav sekretariatet (sek-reterarkollegiet) som ett permanent beslutsorgan. Enligtdelegationen bUr det en av de viktigaste arbetsuppgifterna inom de nationeUarådssekretariaten att förbereda medverkan i det gemensamma rådssekretariatet.Delegationen understryker att mera definitiva erfarenheter om hur den nyaorganisationen påverkar den svenska kansliorganisationen ännu inte föreligger.Delegationen finner därför att fortlöpande uppmärksamhet bör ägnas åtutvecklingen av den nya organisationen och dess inverkan på arbetet inomkansliet och på kansliets organisation. Vad delegationen i dessadelar uttalat är enligt utskottets mening vä- KU 1971: 72 6 sentligt.Därav följer också att det ställningstagande man nu kommer fram tillbeträffande delegationens kansliorganisation inte bör betraktas som definitivt.Hithörande frågor får sålunda fortlöpande beaktas, bl. a. vid den årUgabudgetbehandUngen. Kommitténsförslag rörande svenska delegations kansliorganisation utgörenUgt utskottets mening en god grundval för beslut rörandepersonalorganisationen. Med hänsyn till vad som framkommit i svenskadelegationens yttrande i ärendet bör emeUertid några jämkningar göras i dettaförslag. Utskottet kan godtaga vad delegationen anfört om kanslipersonalensantal och uppgifter samt deras fördelning på enheter. Vidare finner utskotteti likhet med delegationen att nuvarande ordning beträffande arkivet med bl. a.en till detta knuten särskild tjänst bör bestå i avvaktan på en aviseradutredning om formerna för en för delegationen och presidium gemensamarkivtjänst. På de av delegationen anförda skälen bör också halvtidstjänstensom informationsskreterare nu inte indras. Slutligen bör i enlighet meddelegationens därom uttryckta önskemål ställföre-trädarskapet för kanslichefeninte bindas tUl viss tjänst. Det bör i stället ankomma på delegationen ellerefter delegationens bemyndigande dess arbetsutskott att meddela befattningshavare,som är enhetschef, särskilt förordnande i detta hänseende. Pågrund av det anförda finner utskottet svenska delegationskansli feöra ha den organisation som framgår av följande sammanställning: 1 informationssekreterare(halvtid) 1 handläggare, tiUika chefför enheten 1 handläggare (halvtid) 1 handläggare, tillikachef för enheten 1 tjänsteman för arkivet 2 tjänstemän för allmänna expeditionsgöromål, varav en med vissa arbetsledande upgifter 2 tjänstemän för skrivgöromål m. m., varav en medvissa arbetsledande uppgifter Kommitténhar i sin rapport inte tagit ställning till lönegradsfrågor. KU 1971: 72 7 Sådanafrågor skall i första hand lösas vid förhandlingar mellan förvaltningskontoretoch vederbörande personalorganisationer. Såvitt gäller tjänst inom s. k.frikrets bör beslut föregås av överläggningar med berörda organisationer. Medhänsyn till angivna förhållanden har utskottet inte ansett sig böra taställning till de uttalanden om lönegrader eller särskild tjänsteställning iövrigt som återfinns i delegationens till utskottet avgivna yttrande. Det fårförutsättas att förvaltningsstyrelsen, så snart fattat beslutbeträffande grunder för svenska delegationens kansliorganisation, tar uppförhandlingar i lönefrågorna och i övrigt fattar erforderliga beslut i dessadelar. att i anledning av talmanskonferensensskrivelse med överlämnande av rapport från kommittén för översyn av svenska delegations kansliorganisation godkänner vad utskottet anförtrörande personalorganisationen vid svenska delegations kansli. Närvarande:herrar i (s). (), (), HerneUus (m), (), i (s). (), i (c),i (s), i (m), i (s),(), Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp) och iÄngelholm* (s). *Ej närvarande vid justeringen. KU 1971: 72 beslutat attföranstalta om en översyn av svenska delegationskansliorganisation, tillsatte talmanskonferensen enkommitté för att företaga denna översyn. Kommittén har överlämnat sinrapport, dag-tecknad . Med anledning av denna rapport, som delegationenicke tidigare haft tiUfälle behandla, får svenska delegationanföra följande. InledningsvisviU delegationen allmänt framhåUa, att den funnit kommitténs förslag rörandeNordiska rådets svenska delegations kansliorganisation utgöra en god grundvalför beslut rörande nämnda kanslis personalorganisation. Den bedömnmg avpersonalbehovet vid kansliet, som ligger tiU grund för förslaget, finnerdelegationen sålunda i stort sett reaUstisk. Sedermera efter kommittéförslagetsavgivande inträffade händelser torde dock göra vissa jämkningar i dettaerforderliga. Härtill får delegationen återkomma i det följande. uppgjorde sitt förslag, har det nordiskasamarbetets organisation på ett sätt som icke lämnar svenska kansli oberört. De förslag, som delegationen ansett sig börahär framföra, är att se som kompletteringar till vad som anförts av kommitténoch är främst motiverade av denna inträffade utveckUng. En bedömningav aktuella organisatoriska frågor inom det svenska rådssekretariatet måsteenligt delegationens mening ha till utgångspunkt de förändringar iorganisationen som företagits inom andra sektorer av nordiskt samarbete. Frånoch med har de organisatoriska formerna för nordisk samverkanväsentligen förstärkts, dels på regeringssidan genom inrättandet av det första fasta samarbetsorganet mellan de nordiska ländernasregeringar och vad med detta råd sammanhänger, dels vad gäller Nordiska rådetgenom inrättandet av ett presidiekansli under ledning av presidiesekreteraren,varigenom fått ett effektivt gemensamt organ. Dessa organisatoriskaförändringar är som bekant en följd av att Överenskommelsen om ändring isamarbetsöverenskommelsen meUan , , ,och m. m. (Helsingforsavta-let) efter ratifikation av samtliganordiska länder (för del genom bifall till Kungl. Maj:tsproposition 1971: 53) trätt i kraft den 1 juU 1971. Påregeringsidan har vidare följande nya samarbetsorgan tiUkommit som sorterarunder ministerrådet: a)ämbetsmannagrupp. Enligt art. 56 i den ändradeHelsingforsöverenskommelsen biträdes varje nordisk samarbetsminister av ensärskilt utsedd ämbetsman. Dessa ämbetsmän bildar en grupp. KU 1971: 72 9 somutgör det naturliga beredningsorganet för ministerrådet, när detta ärsarrmiansatt av samarbetsministrarna. Denna ämbetsmannagrupp framstår i sin tursom motpart tUl eget sekreterarkollegium, som närmare beskrivshär nedan. Frågor, som gemensamt angår och ministerrådet,respektive regeringarna, torde normalt komma att beredas vid möten mellan ämbetsmannagruppenoch sekreterarkollegiet, innan de tas upp till slutligt avgörande antingen vidmöte mellan presidiet och ministerrådet eUer av det senare ensamt.Överläggningar mellan ämbetsmannagruppen och sekreterarkollegiet planerasredan. b) Det nordiska kulturavtaletsorgan. Utan att här ingå i detaljer kan på detta område konstateras att enUgtdetta avtal två nya organ inrätr tas, nämUgen en ämbetsmannakomniitté och ettkultursekretariat, det senare förlagt till . Genom tillkomsten av dessaorgan har kulturområdet fått en organisatorisk upprustning utan varjernotsvarig-het i det hittillsvarande nordiska samarbetet. Denna förstärkning avdet nordiska samarbetet måste noteras med tillfredsställelse. Den nödvändiggöremeUertid förstärkta insatser från sida för att parlamentariskinsyn och inflytande skaU kunna bevaras inom denna sektor. Kulturavtaletväntas träda i kraft . c) Organ inom NORDTRANS. på statssekreterarnivå har konstituerats för att utarbetaförslag till samarbetsavtal rörande transportfrågor i enlighet med rekommendation nr 14/1971. När bUr verklighet kan manförutse att ministerrådet även på detta område kommer att bistås av en ämbetsmannagruppoch ev. även av andra organ. FörNordiska rådets del är främst att anteckna tillkomsten av sekretariatet(sekreterarkoUegiet) som ett permanent beslutsorgan. 49 i den reviderade Helsingforsöverenskommelsen skall rådet i sin verksamhetbistås av ett sekretariat bestående av en sekreterare utsedd av presidiet samtav de fem nationeUa sekreterarna. I den arbetsordning för , somantagits av rådet och som trätt i kraft medöverenskommelsen om ändring av , har intagits en bestämmelseom att rådets presidium i frågor av större räckvidd eller eljest av särskiltintresse skall bistås av sekretariatet. Presidiet har givit sekretariatetvittgående egna beslutsfunktioner. Rådets presidium delegerade redan genombeslut i beslutanderätten i huvuddelen av allalöpande ärenden tiU det dåvarande sekreterarkollegiet. Det nya sekretariatet beståendeav sex medlemmar har övertagit dessa uppgifter och vidare ålagts att förberedaaUa de beslut som presidiet självt skall fatta. På presidiesekreteraren ensamkommer att vila vissa uppgifter, det tekniska förberedelsearbetet förpresidiemöten och andra för rådet gemensamma möten. Vad gäller aUa övrigalöpande frågor, som formellt ankommer på presidiet, kommer förberedelsen avalla sakligt betydelsefullare avgöranden att vila på sekreterarkoUegiet. Dennaverksamhet fordrar täta kontakter mellan presidiesekreteraren och de nationellasekretariaten samt mellan dessa inbördes. För övrigt måste presidiesekreterareni sin verksamhet stå i ständig kontakt med de fem nationella sekretariaten. Erfarenheternaredan av några månaders verksamhet, då sekreterarkollegiet hållit två å tresammanträden , visar att arbetet i sekreterarkollegiet blir omfattandeoch ur tidssynpunkt ganska betungande. KU 1971: 72 10 utskottssekreterarorganisation,beträffande vilken ej förordat någon definitivlösning, är också under omprövning i samband med att ett antal hittillsvarandeutskottssekreterare frånträder sina befattningar. En viss upprustning kan härförutses. Vidareär att anteckna att såsom förordats av (Fagerholm-konmaittén) nu också danska, finska och norskasekretariat är på väg att förstärkas personellt. I kommer såledesgeneralsekreteraren att till sitt biträde få en kontorschef (= byråchef). INorge skall en ny befattning som sekretariatschef på heltid tiUsättas underhösten och sekretariatet därutöver få ytterhgare personal. I där förstärkts med en tjänst som translator/biträdandesekreterare. Beträffande det finska sekretariatet må för övrigt noteras attuppgifterna om detta i kommitténs rapport (sid. 4) ej är helt aktueUa. Denhandläggande personalen där består nämUgen av en generalsekreterare, ensekreterare, en translator/biträdande sekreterare och eninformationssekreterare. Härtill kommer det faktum att kulturutskottetsheltidsanställde sekreterare är placerad i det finska kansliet, vilket defacto innebär att det finska kansliet avlastas en stor del av detta betydandeämnesområde. Dehär beskrivna organisatoriska förstärkningarna av det nordiska samarbetetsorganisation är självfallet inget självändamål. Kort sagt kan dessaförändringar sägas vila på två förutsättningar, nämligen dels atthittillsvarande erfarenheter bestyrkt deras nödvändighet, dels att de följder,som den europeiska marknadsutvecklingen kan väntas medföra för nordisktsamarbete, gör det ytterst angeläget att stärka de organisatoriska ramarna fördetta samarbete. Medden nya ordning för arbetet inom rådet, som här ovan skisserats, kommer en avde väsentligaste arbetsuppgifterna inom de nationella rådssekretariaten attbli att förbereda medverkan i det gemensamma rådssekretariatet i dess olikafunktioner, dels som internt organ för , dels som kontaktorganmed nordiska regeringsorgan av olika slag. Avsevärda insatser från ettvart avde nationella sekretariaten konmier att krävas för medverkan isekreterarkollegiet, om detta organ skall bli funktionsdugligt. Erfarenheternaunder den korta tid, som den nya organisationen varit i kraft, bestyrker attmötesfrekvensen ökar. Det har blivit en avsevärd merbelastning i form av bådeökat resande och av förberedelser för mötena, något som i sin tur återverkar påden övriga personalens göromål. Meradefinitiva erfarenheter om hur den nya organisationen påverkar den svenskakansliorganisationen föreligger dock ännu ej. Delegationen finner därför attfortlöpande uppmärksamhet bör ägnas åt utvecklingen av den nya organisationenoch dess inverkan på arbetet inom kansliet och på kansliets organisation. Blandannat kan det nya kulturavtalet väntas komma att medföra ökade insatser ävenfrån rådets nationella sekretariat. PresidiesekreterarenskaU enligt arbetsordningen för vara jämställd med de femnationella sekreterarna. Enligt presidiets beslut skallpresidiesekreteraren åtnjuta grundlön motsvarande svensk statssekreterares.Vissa av rådets nationella sekreterare åtnjuter redan motsvarande stäUning isitt hemlands organisation. Som delegationen utvecklat i en skrivelse den 13maj 1971 till bör den svenske kanslichefen gesenahanda StäUning. Nämnda skrivelse bifogas. (Bilaga 1). Beträffande kansMets organisation iövrigt i dess huvuddrag är följande att anföra. Kansliets personal är uppdelad på två enheter, enhandläggande och en administrativ. Den förra skall huvudsakligen befatta sigmed det sakliga område, som täcker, dvs.