bet · FU01JoU57 · 1971-12-31 00:00:00 — Av 359 oljeutsläpp som avtullverkets kustbevakning registrerades i kustfarvatten eller iöppna sjön bekämpades 51 st. Vid mer än två tredjedelar av dessa tillfällenanvändes mekaniska bekämpningsmedel eller absorberingsmedel, i vissa fall båda.Endast i 18 fall bekämpades till sjöss löskommen olja med dispergeringsmedel.Det medel som härvid mest kommit till användning (Corexit 7664) har en extremtlåg giftighet, sprids vattenblandat och ger en ytterst låg koncentration i denvattenkolumn där oljan bekämpas. De medel och metoder som i används och avses attanvändas till sjöss och i kustvattnen, dvs. inom de områden för vilkatullverket har ansvaret, bör anpassas dels till den tekniska utvecklingensmöjligheter, dels till den aktuella situationen vid de oljeutsläpp som skallbekämpas, dels till vad den svenska och internationella forskningen harframbringat rörande ev. sekundäreffekter hos vissa bekämpningsmedel.Målsättningen för oljeskyddsberedskapen bör vara att så mycket som möjligtbegränsa skadorna av löskommen olja sett från en miljöbetonad helhetssyn,varvid dispergeringsmetoden åtminstone får ses som ett bådelämpligt och nödvändigt komplement till andra tillgängliga, internationelltanvända bekämpningsmetoder. Ang. införande av en särskild oljeskyddsavgift samt inrättandeav en oljeskadefond (1.11.1971) Sedan styrelsen tillcivildepartementet yttrat sig över räddningstjänstutredningen (bifogas)* anförstyrelsen följande. Styrelsen delar motionärernasuppfattning att det är skäligt att samhällets kostnader för oljeskyddsberedskap,oljebekämpning och i viss utsträckning även sanering bärs av oljebranschen. Ifråga om finansieringssättet har styrelsen biträtträddningstjänstutredningens förslag, som innebär att kostnaderna för hållandeav erforderlig beredskap samt kostnaderna för sådana bekämpnings- ochsaneringsinsat- * Här ej bilagt. ser som inte enligt gällande rättsregler kan täckas av denskadevållande parten täcks genom en höjning av den allmänna energiskatten föroljor. De medel som härigenom inflyter förutsattes tillföras driftbudgetensinkomstsida på samma sätt som övriga skatter, varvid förenämnda kostnader täcksmed de anslag som ställs till vederbörande tillsynsmyndighets förfogande. Såvitt avser behov av medel för den avräddningstjänstutredningen föreslagna beredskapsorganisationen föroljebekämpning till sjöss, i kustvattnen samt i och har deårliga drifts- och underhållskostnaderna för planerad, för oljebekämpningsärskilt anskaffad materiel beräknats att efter genomförd organisation uppgåtill ca 4,3 milj, kr. Härtill skall läggas ett belopp om ca 1 milj, kr,motsvarande de genomsnittliga årliga ränte- och avskrivningskostnaderna förutrustning och bekämpningsmedel. Därest full kostnadstäckning skall erhållas förifrågavarande beredskapsorganisation och därtill hörande löpande verksamhetbör vidare inräknas särkostnaderna för personal m, m. för oljebekämpning, vilkakostnader kan beräknas till minst 2 milj, kr, exkl. kostnaderna för enkustpostering i , Den totala kostnaden för oljeskyddsberedskapen till.sjöss (utom hamnar) kan således efter genomförd organisation beräknas uppgålill minst 7,3 milj. kr. Till nyssnämnda belopp kommer kostnader för sådanrekognosering och bekämpning m. m, av oljeutsläpp, för vilken ersättning intekan erhållas regressvägen. Dessa kostnader kan uppskattas till ett par milj,kr, . Det ligger i sakens natur att en dylik uppskattning är osäker ochatt kostnaderna självfallet kan påverkas i hög grad av en enstaka allvarligolycka, särskilt om ersättningsskyldigheten i enlighet med utredningens förslagbegränsas tiU kostnader som uppstått till följd av culpösa handlingar. kostnader för beredskap för och genomförandeav oljebekämpning till sjöss och i kustvattnen bör således beräknas till etthögre belopp än det räddningstjänstutredningen räknat med. kommerskollegium (28.4,1971) I ett gemensamt utlåtande överförenämnda motioner anför kollegiet följande. De av motionärerna behandladefrågorna är ingalunda nya. Sålunda får kollegiet erinra om det avoljeskyddsutredningen avlämnade betänkandet "Beredskap motoljeskador" (SOU 1965:45). Utredningen föreslog att en särskild lag omåtgärder mot olja som kommit lös skulle skapas. Enligt detta lagförslag skullehuvudansvaret för vidtagandet av de åtgärder som krävs för att förebygga ellerbegränsa skadeverkningarna av löskommen olja läggas på vederbörande kommun.Utredningens förslag innebär vidare att kostnaden för den beredskap som krävdesskulle vila på kommunerna samt att dessa också i första hand skulle stå för desärskilda utgifter som vore förbundna med ingripanden i anledning av att oljakommit lös. Utredningen ansåg dock att det kunde vara skäligt att statsverket ikatastrofsituationer biträdde med ekonomisk hjälp i den utsträckningomständigheterna påkallade. Utredningens förslag har inte lett tilllagstiftningsåtgärder. Vidare uppdrog Kungl. Maj:t åt riksrevisionsverketatt komplettera oljeskyddsutredningens undersökningar av kostnaderna föringripanden mot oljeskador samt att utreda förutsättningarna för att utan en vidlyftig administration finansiera ingripanden motoljeskador genom särskilda avgifter och utarbeta förslag till ett sådantfinansieringsalternativ, varvid också skulle undersökas om en av utredningenföreslagen återkravsrätt för kommunerna kunde förenas med en sådanfinansieringsform. framlade i skrivelse tillKungl. Maj:t ett förslag till lösning av finansieringsfrågan och därmedsammanhängande spörsmål. Verket fann det motiverat att säkerställa beredskapen förframtiden genom någon form av kapitalbildning för finansiering av kostnaderna,byggd på ett avgiftssystem. Under förutsättning att ett sådant system skullekomma att införas, fann sig verket böra föreslå i huvudsak följande, att genom ett enda årsuttag en räntebärande fondtillskapas genom särskUd avgift (0,/m) på eldnings- och motorbrännoljor,att som komplement till fonden en röriig kredit om högst 10 milj. kr. ställestill förfogande hos , att fondens medel liksom den rörligakrediten disponeras av en styrelse, bestående av representanter för statligaoch kommunala intressen samt oljebranschen, att tillgängliga medel i förstahand skall disponeras för förebyggande och begränsande åtgärder samt föranskaffning av viss beredskapsmaterial, styrelsen dock obetaget att besluta omfondmedlens användande för saneringsåtgärder, forskning och andra förebyggandeåtgärder inom förevarande område, samt att avgiften skall uttagas genomkontrollstyrelsens försorg och förvaltas av statskontorets fondbyrå. förslag - som nära ansluter till de imotionerna nr 504 och 1038 gjorda framställningarna har ännu inte prövats avstatsmakterna. Anledningen till att varken oljeskyddsutredningens ellerriksrevisionsverkets förslag behandlats i sak är uppenbarligen att räddningstjänstutredningen- som tillkallades med uppdrag att utreda frågan om åtgärdertill främjande av räddningsberedskapen vid olyckstillfällen och vilken två årsenare genom tilläggsdirektiv fick sitt uppdrag utvidgat att omfatta beredskapmot oljeskador - ännu inte avslutat sitt arbete. Av tilläggsdirektiven framgårdels att utredningen skulle beakta de av oljeskyddsutredningen framlagdaförslagen och vad som framkommit i remissyttrandena över dessa och dels att detsedermera fick övervägas i vad mån då ännu inte framlagdaförslag skulle kunna läggas till grund för lösningen av finansieringsfrågorinom olika delar av räddningstjänsten, dock att räddningstjänstutredningenskulle vara oförhindrad att även i detta hänseende pröva och föreslå skildalösningar för olika typer av katastrofer och olyckshändelser. Enligt vad kollegiet under hand erfarit väntasräddningstjänstutredningen framlägga sina förslag . På grund av vad sålunda anförts anser kollegiet allmotionerna nr 504 och 1038 inle nu bör föranleda någon åtgärd.Resultatet av räddningstjänslutredningens arbete och den Kungl. Maj:ts prövningav hithörande frågor som därefter måste ske bör avvaktas. Vad slutligen angår motion nr 988 får kollegiet framhållaatt kollegiet här saknar den erfarenhet och sakkunskap som fordras för allkollegiet skall kunna yttra sig i saken. Uppenbart är emellertid alt den avmotionärerna upptagna frågan är viktig och att erfarenheten visar alt kunskapenom hur oljebekämpning till havs lämpligen bör ske är tämligen ringa samt attdet krävs avsevärda forskningsinsatser på området. Kollegiet vet inte om och ivad mån emulgeringsmetoden är skadebringande men mot bakgrund av deupplysningar som lämnas i motionen anser kollegiet alt saken bör närmareutredas för prövning av frågan huruvida metoden bör förbjudas eller ej. (26.4.1971)anför. vill först beröramotionen nr 988 vari yrkas, att Kungl. Maj:t måtte föranstalta om utfärdande avförbud mot användande av emulgeringsmetoder vid bekämpning av oljeutsläpp. Frågan om den giftiga eUer eljest direkt skadliga verkanpå havens flora och fauna av olja som utsläppes i haven har under de senasteåren i allt högre grad blivit föremål för vetenskapliga undersökningar. Vid enav FAO anordnad konferens i framfördes ett omfattandeforskningsmaterial som även belystes med muntliga kommentarer. 1 den vidkonferensen slutligen antagna resolutionen gjordes emellertid inga bestämdauttalanden i förevarande avseende utan sades att möjligheten av oljansgiflverkan på livet i havet var ett starkt skäl för fortsatt forskning inomområdet. Vid ett sammanträde detta år med lMCO:ssäkerhetskommitté hade framlagt ett förslag om åtgärder för attsnarast uppnå totalförbud mot oljeutsläpp från fartyg. 1 motiveringen tillförslaget hade angivits att en avsevärd del av den vetenskapliga världen funnitatt utsläpp av olja i havet innebär tillförande till havens Hvsmedels-kedja avkolväten som innebär ett hot mot mänsklighetens hälsa. Detta amerikanskaförslag vann i och för sig allmän anslutning men kritik riktades från flerahåll mot den alltför kategoriska formuleringen rörande oljans giftigaverkningar. Särskilt från engelsk sida hävdades att det ingalunda finns någonentydig mening bland forskarna inom området. saknar självfallet förutsättningar altuttala någon egen mening rörande oljans farlighet, men vill framhålla, att ickeminst vid framfördes så mycket oroande forskningsmaterial attförsiktigheten bjuder att icke helt utesluta möjligheten av giftverkningar påhavens näringskedja av löskommen olja. Stor försiktighet bör därför iakttagasvid användandet av sådana metoder för bekämpande av olja, som syftar till attoljan skall spridas i vattnet för all inom en obestämd-bar tid försvinna.Häremot måste emellertid ställas vikten av att med så effektiva medel som möjligt- ibland är emulgeringsmetoden den enda praktiskt tillämpliga förhindra denmest påtagliga skadeverkan av olja, nämligen att denna spolas i land och kletarned stränder, båtar, fiskredskap m. m. kan i nuvarande läge icke förorda någotgenerellt förbud mot användande av den s. k. emulgeringsmetoden vid bekämpandeav oljeutsläpp till sjöss men anser att utvecklingsarbetet beträffande andrabekämpningsmetoder bör intensifieras. Sådant utvecklingsarbete bedrives numeramed stor intensitet i många länder, icke minst i . Det bör vara en angelägenuppgift för de svenska myndigheter, som anförtrotls uppgiften att svara föråtgärden för bekämpande av löskommen olja, alt noga följa utvecklingen i andraländer och att även studera tillämpligheten av nya metoder under deförhållanden som råder i de omgivande farvattnen. Vad härefter angår de i motionerna nr 504 och 1038framförda yrkandena om oljeskyddsavgift och om inrättande av en oljeskadefond,vill först erinra om det av med skrivelseden för Kungl Maj:t framlagda förslaget om tillskapande av enoljeskadefond. Genom beslut hade Kungl. Maj:t uppdragitåt bl. a. att utreda förutsättningarna för att utan envidlyftig administration finansiera ingripanden mot oljeskador genom särskildaavgifter och utarbeta förslag till ett sådant finansieringsalterna- Efter företagen utredning föreslogriksrevisionsverket att genom ett enda årsuttag en räntebärande fond tillskapasgenom en särskild avgift om per kubikmeter på eldnings- ochmotorbrännoljor och att som komplement till fonden en rörlig kredit om högst 10milj, kr. ställes till förfogande hos riksgäldskonloret. Genom attavgiftsuttaget skulle ombesörjas av dåvarande kontrollstyrelsen i anslutningtill energiskatteuppbörden, skulle debiteringskostnaderna bli obetydliga. Under de år som gått sedan framlade sittförslag har enligt mening intrycket förstärkts att en fondenligt förslag skulle ha en stor funktion att fylla.Särskilt betydelsefullt synes vara att genom fonden medel skulle kunna ställastill förfogande för utvecklingsarbete inom oljeskydds- och oljebekämpningsområdet.Därtill kommer möjligheten att med utbetalning från fonden kompensera den somlidit skada lill följd av oljeutsläpp men ej har möjlighet att genomskadeståndstalan få ersättning av skadevållaren. Det bör därvid beaktas att idet helt dominerande antalet fall då oljefläckar iakttages i våra farvattennågon skadevållare inte kunnat identifieras, I detta sammanhang kan nämnas, att iskrivelse till Statsrådet och chefen förkommunikationsdepartementet föreslagit, att oljeskyddsfonden även skullebelastas med i vart fall huvuddelen av kostnaderna för de anläggningar förmottagande av oljerester från fartyg, som enligt meddelade föreskrifter skallfinnas i vissa hamnar. Bruket av motlagningsanläggningarna skulle härigenomkunna göras helt eller nära helt kostnadsfritt för fartygen, vilket synts varaav stor betydelse i strävandena att undvika att oljeresterna utlämnas i havet. har i remissyttrande över riksrevisionsverketsförslag tillstyrkt detsamma och är alltjämt av den meningen alt en sådanfondbUdning, som ytterst innebär att de kostnader oljan åsamkar slutligen fårbäras av konsumenterna, skuUe vara ett värdefullt bidrag i strävandena altintensifiera utvecklingsarbetet och för att inom rimliga gränser kompenseraskadelidande som icke eljest kan erhålla ersättning för lidna skador. (27,4.1971) I ett gemensamt utlåtande övermotionerna 1971:505, 1971:988, 1971:1038 samt motionen 1971:423 anförRedareföreningen följande. Svensk rederinäring är klartmedveten om den ökade vikt, som lUlmätes natur- och miljövård, och den oro, somföljt ur ett antal uppmärksammade fall av oljeutsläpp. Föreningen, som har enaktivt arbetande naturvårdskommitté, är medveten om rederinäringens skyldighetatt medverka till en lösning av föroreningsproblem med sjöfartsanknytning ocharbetar med olika förslag både nationellt och internationellt och då isärskilt nära samarbete med de övriga nordiska redareföreningarna. Den uppmärksamhet, som oljeföroreningen tilldragit sig, ärotvivelaktigt till stor del berättigad, även om vissa isolerade frågor som t.ex, riskfaktorer förbundna med supertankers tillmätes en betydelse, som enligtmånga experters uppfattning är överdriven och som knappast medverkat till enbalanserad helhetsbedömning. Det starka intresset att skydda våra kuster och farvattenfår icke tillåtas undanskymma del faktum, att en långsiktig lösning måstegrundas på internationella överenskommelser. Det kan i detta sammanhang nämnas, att av det lanklonnage, somanlöper svenska hamnar med last av olja, seglar under svensk flagg. Somnettoexportör av sjötransporttjänsler har dessutom ett intresse av allfartyg, oavsett flagg, får trafikera världens hamnar utan alltför svåranationella hinder. Det får därför anses mindre lämpligt alt med avvikelse fråninternationella konventioner, som tillträtt, införa 1, ex. specifiktsvenska försäkringskrav, som avviker från vad som gäller bland ansvarigasjöfartsnationer. Både inom IMCO och andra organisationer bedrivs ettforcerat arbete på att skapa tillfredsställande garantier för effektivbegränsning av oljeutsläpp, som i dessa sammanhang spelat enframträdande roll - bör avvakta en sådan internationell lösning och tillgripaen till begränsad lagstiftning först när försöken att nå internationellenighet strandat. I fråga om kostnaderna för ökad säkerhet, ökad försäkringetc. vill endast fästa uppmärksamheten vid, all dessa utgifteri sista hand alltid får bäras av konsumenten. Beträffande den fondering, som beröres i remisserna1971:504 och 1971:1038, anser sig icke kunna bedöma, om det ärsamhällspolitiskt påkallat att bygga upp fonder för oljebekämpning i Sverige.Däremot vill föreningen nämna, att det i motionen 1971:423 nämnda beloppet på30 milj. dollar för en oljeskadefond grundas på beräkningar, som av försäkrin.gsexperteransetts helt betryggande mot bakgrund av inträffade skadefall. Härmed har föreningen framfört kortfattade synpunkter pånu aktuella motioner med undantag av 1971:988. Beträffande bekämpningen avoljeutsläpp med kemiska preparat förefaller det föreningen - som icke harteknisk expertis inom området till förfogande som om frågan om verkningarnaav emulgeringsmedel ännu icke kan behandlas med det mått av fullständighet ocherfarenher, som bör förutsättas vid ett totalförbud, även om vissa tecken tyderpå att sådana bekämpningsmetoder kan få lika ogynnsamma verkningar, som dsämnen man vill bekämpa.