bet · FU01NU43 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:43 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående kontrollen över utländskainvesteringar i . delsmotionen 1971: 13 av i iri. fl, (vpk), vari hemställs att skall besluta att i lagen om rätt för utlän ning och utländskt företag att idka näring här i riket upphäva 31 § samt i lagen om rätt för utlänning och utländskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag upphäva stycket , delsmotionen 1971: 1074 av herrar () och (), vari hemställsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t skall begära att Kungl. Maj:tsnarast framlägger förslag till lagstiftning, exempelvis i form av enutvidgning av inskränkningslag, som gör det möjligt att förhindrautländskt förvärv av svenskt företag som bedöms vara av vitalt intresse attbehålla i svensk ägo. I motionen 1971: 13 erinras om de bestämmelser omundantag från den allmänna skyldigheten för utlänning att söka tillstånd föratt idka näring i som infördes genom lagstiftning 1968. Motionäremapåpekar att kommunisterna vid riksdagsbehandlingen yrkade avslagpå dessa undantagsbestämmelser med motiveringen att fritt tiUträde till svensktnäringsliv för utländskt storkapital skulle kunna innebära ett hot mot svensksjälvständighet, försvåra den fackliga kampen och medföra ödesdigra närings-och arbetsmarknadspolitiska konsekvenser. Motionärerna anknyter nu till dessasynpunkter. De anför att en generös tillämpning av regeringens rätt att getiUstånd tUl utländsk etablering visserligen i sak innebär samma höt mot dennationeUa självständigheten som fri etableringsfätt för utländskt kapital menatt be slutanderätten dock ligger kvar hos den , av vUkenpolitiskt ansvar kan utkrävas. Motionärerna anser att én anpassning av densvenska lagstiftningen tiU de regler som gäUér inom den gemensamma marknaden(EEC) skuUe innebära en begränsning av folkets demokratiska rättigheter. har enbetydande ökning ägt rum såväl av utländsk NU 1971: 43 2 etableringi som av svensk företagsetablering i utlandet, konstateras i motionen1971: 1074. Motionärerna anser att den utländska före-tagsetableringen i stortsett är till fördel för ekonomiska utveckUng men att den kan medföravissa nackdelar. De påpekar att en aUtför stor utländsk företagssektor kankomma att inskränka den handlingsfrihet, t. ex. då detgäller att föra en fortsatt utjämnings- och jämlikhetspolitik eller attgenomföra en fördjupad företagsdemokrati. Motionärerna uttrycker vissa farhågorför att lång-siktsbeslut som är vitala för svensk välståndsutveckling kan kommaatt försummas av en koncernledning som har huvudkontor utanför . Medmotiveringen att utländsk nyetablering kan innebära att nya produktionsresurserbyggs upp och att svenskt näringsliv tillförs nytt kunnande hävdarmotionärerna att det finns anledning att ställa sig mer positiv till utländskanyetableringar än till utländska inköp av svenska företag. Det senare falletinnebär enligt motionärerna att svenska expansionsresurser överförs i utländskägo. Med hänsyn härtUl finner motionärerna att det vore värdefullt om densvenska regeringen lagstiftningsvägen kunde kontrollera och i sista handförhindra utländska uppköp av svenska företag som det bedöms vara av vitaltintresse att behålla i svensk ägo. Uppgifteri anslutning till motionerna Utlännings och utländskt företags rätt att etablerasig i regleras genom lagen (1968: 555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket. Beträffande fysiska personergäller generellt att utlänning som har bosättningstillstånd i ärlikställd med svensk medborgare beträffande rätt att idka näring. Utlänning somej har bosättningstillstånd får enligt lagens huvudregel idka näring i Sverigeendast efter särskilt tillstånd. Vissa näringar, nämligen jordbruk, skogsbruk,fiske, rederirörelse, undervisningsverksamhet samt verksamhet som läkare,tandläkare och veterinär, får dock utövas utan sådant tillstånd. Frågor omnäringstUlstånd prövas av kommerskoUegium. Dennämnda lagen reglerar också utländskt företags näringsverksamhet i Sverigegenom filial, dvs: avdelningskontor med självständig förvaltning. Verksamhetenfår drivas bara efter särskilt tiUstånd, och alla filialer registreras ipatent- och registreringsverkets särskilda fUialre-gister. a. att fiUal skaU ledas av en i bosatt verkställande direktör ochha egen bokföring helt skild från det utländska företagets. Maj:t harenligt 31 § möjlighet att medge undantag från det genereUa kravet pånäringstillstånd bl. a. om det är påkallat av hänsyn till överenskommelse medfrämmande stat eller till det nordiska ekonomiska samarbetet. Kungl.Maj:t vidare i visst fall medge sådant undantag från bestämmelse i lagen, somföranleds av särskilda omständigheter. Enligtlagen (1968:557) om rätt för utlänning och utländskt företag att sluta svenskthandelsbolag eller ingå i sådant bolag krävs särskilt tillstånd för engagemangav angiven art. Även denna lag innehåller bestämmelser som ger Kungl. Maj:trätt att medge undantag från skyldigheten att söka tillstånd då detta ärpåkallat med hänsyn till överenskommelse med främmande makt. Lagen(1916: 156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom ellergruva eller aktier i vissa bolag (inskränkningslagen) föreskriver att utländskamedborgare och utländska juridiska personer inte utan särskilt tillstånd fårförvärva fast egendom, inmuta mineralfyndighet, förvärva eUer bearbeta inmutadfyndighet eller idka gruvdrift i . Lagens huvudsyfte är att hindra attsvenska naturtillgångar okontrollerat övergår i utländsk ägo. Motsvarandeförbud gäller även för svenska juridiska personer där utlänningar kan ha inflytande.Om svenskt aktiebolag med namnaktier infört s. k. utlänningsklausul ibolagsordningen, enligt vilken utlänningar eller rättssubjekt där det kanfinnas utländskt inflytande inte får förvärva aktier i bolaget eller bara visskvotdel av aktiekapitalet, får bolaget dock förvärva fast egendom eller gruvautan krav på tillstånd enligt inskränkningslagen. Utöverde här berörda allmänna reglerna om utlänningars och utländska företagsmöjUghet till etablering finns åtskilliga specialregler av betydelse. Enligtaktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar får utlänningar icke utövavissa funktioner såsom att vara styrelseledamot, verkställande och viceverkställande direktör, firmatecknare och revisor. I flertalet fall kan dockkommerskollegium ge dispens från dessa förbud. Liknande föreskrifter gälleräven beträffande banker, sparbanker och försäkringsbolag. Utländskaförsäkringsanstalter har dock rätt att bedriva försäkringsrörelse i Sverigeenligt i huvudsak samma regler som gäller för svenska försäkringsbolag. Uppgifterom utländsk företagsetablering i och svensk etablering i utlandet Antalet utländska företag som etablerat sig iSverige genom filialer är ringa. F. n. finns 29 registrerade filialer. Vanligenetablerar sig utländska företag genom att bilda dotterbolag eller genom atthelt eller delvis köpa aktierna i svenskägda aktiebolag. Enligt uppgifter somlämnats av industridepartementet är det totala antalet kända företagsköp ochfusioner av detta slag i cirka 2 800. Hälften av dessa harägt rum . I 129 fall har utländskaföretag övertagit svenska företag. I dubbelt så många fall 257 stycken harsvenska företag förvärvat utländska företag. Dessa uppgifter grundasemellertid på köparföretagets geografiska 1* 1971. belägenhet och intepå nationaliteten hos ägarintresset eller det kontrollerande intresset. Dettainnebär att fall där utländska dotterföretag, etablerade i , förvärvarsvenska företag betecknas som svenska företagsköp eller fusioner. Det utländskainflytandet i svenskt näringsliv torde därför vara större än vad som framgår avangivna siffror. 194650 195155 195660196165 196669 som köpts av utländska intressen torde cirka 70 000 svenskar varaanställda i företag som ägs eller kontrolleras av utländska intressen.Internationellt sett är denna siffra relativt låg. Som jämförelse kan nämnasatt svenska företag utomlands sysselsätter cirka 200 000 personer. Enundersökning av olika former för samgående mellan svenska och utländska företagunder åren 19651967 visar följande: Av de enskilda ländema svarade för de flestaförvärven, fotalt 11, och för 19 samarbetsavtal. Svenska företag förvärvadeunder inte något företag i . Deindustribranscher som framför allt har varit föremål för utländskainvesteringar är maskinindustri, kemisk industri, elektroindustri, livsmedelsindustri,skoindustri, konfektionsindustri, textilindustri samt massa- ochpappersindustri; Gruvindustri, järn- Och ihetallindustri, varvs-' industri ochträindustri har inte berörts. Under 1960-taIet har av de sammanlagdainvesteringarna skett i producerande företag. Valutaregleringeninnefattar krav på tillstånd från bl.a. för kapitalöverföringar tiUoch från utlandet som hai- samband med direkta investeringar. Av den statistiksom redovisar beträffande denna tillståndsgivning framgår att dessakapitalöverföringar vuxit snabbt under 1960-falet: Tillstånd gavs 1970 fördirekta investe- ringari utlandet tUl ett belopp av . och för utländska investeringar iSverige till ett belopp av ca . Metoderutnyttjade i vissa länder för att kontrollera utländska investeringar Ett genomgående drag i flertalet länders politikbeträffande utländska investeringar är önskemålet att attrahera främmandekapital och teknologi till det egna landet. söker man med olikamedel stimulera hemmaindustrin samt motverka en okontrollerad och alltför dominerandeetablering av utländska företag. ICanada, där omfattningen av utländska investeringar är större än i något annatland i den industrialiserade världen, existerar inte någon formellkontroUprocedur. Inte heller finns det något statligt organ som den utländskeinvesteraren måste konsultera på förhand. Vissa åtgärder har emellertidvidtagits för att skydda vitala näringsgrenar från utländskt inflytande.Sålunda äger eller kontrollerar staten vissa företag, t. ex. ,och Atomic Energy of . OffentUga organ för attreglera omfattningen av och verksamheten i företag av vikt för den nationeUautvecklingen har upprättats, såsom Canadian Transport Commission och theNational . Vidare finns särskilda bestämmelser avsedda att begränsautländskt inflytande över t. ex. banker och försäkringsbolag samtinkomstskattebestämmelser som främjar kanadensiskt inflytande. För att i någonmån styra utländska företags uppträdande har den kanadensiska regeringenutfärdat riktlinjer för dessa Guide-lines for foreign-owned firms. Någradirekta sanktioner drabbar dock inte ett företag som bryter mot dessariktlinjer. IStorbritannien krävs tillstånd för emission eller överlåtelse till utlänningav aktier i ett brittiskt företag liksom för varje form av överlåtelse avkontroll. Under förutsättning att ett skäligt pris betalas för tillgångarna ochatt likvid sker i från utländskt konto eller i utländsk valuta gesvanligen tillstånd. Banker och andra kreditinstitutioner måste ha tillståndför att lämna lån till företag med säte i ster-lingområdet som på ett ellerannat sätt direkt eller indirekt kontrolleras av utlänning. En viss styrning avsåväl inhemska som utländska investeringar sker genom särskild reglering inomramen för regionalpolitiken. Genom ett icke-diskriminerande absolut krav påsärskilt tillstånd från för nyinvesteringar har man kontrolläven över utländska nyinvesteringar. Affärersom rör företagsköp och fusioner övervakas genom en frivillig kod baserad pågemensamma riktUnjer under tillsyn av the Panel, ett organ med representanterför the City. Enligt denna kod kan the Panel bl. a. ingripa under pågåendeförhandlingar mellan parterna i ett företagsköp eller en fusion genom att hosBörsen begära att noteringen av aktier i något av de involverade företagen uppskjuts iavvaktan på tillfredsställande information. Vid företagsköp eller fusion somförutsätter tillstånd enligt valutaregleringen förekommer nära kontaktermellan the Panel och för att möjliggöra en kontroll av att devillkor som förbundits med tillståndet verkligen uppfylls. I har inom ramen för ett regionaltutvecklingsprogram införts ett system med olika former av ekonomiskt stöd tillföretag. I detta system ingår föreskrifter som innebär att för vissaaktieförvärv krävs ekonomi- och finansministrarnas tillstånd och konsultationermed ministern för regional ekonomi. Det gäller förvärv av en tredjedel ellermer av aktiestocken i bolag so;tn bedriver verksamhet på belgiskt territoriumoch vars aktiekapital uppgår till 100 milj. belgiska francs eller däröver, ifall där köparen är fysisk eller juridisk person med hemvist, säte ellerhuvudsaklig verksamhet utanför EEC. I har man genom den statliga kontrollen överbankväsendet och den omfattande ekonomiska planeringen goda möjligheter attkontrollera utländska investeringar. Den franska regeringen fick genom en lagantagen 1967 rätt att till skydd för nationens intresse genom förordningbestämma att utländska investeringar i skall göras till föremål föranmälan, förha.ndstillstånd eUer kontroll. Enligt förordningen måste varjejuridisk eller fysisk person som har säte eller stadigvarande uppehållsort iutlandet och som vill göra en direkt investering i anmälatransaktionen till finansministeriet. Detta kan kräva atttransaktionen uppskjuts. Även franska banker och kreditinstitut som medverkar isådana investeringar har skyldighet att lämna upplysningar. behandling av förslag om upphävande av 31 § etableringslagen Motioner med samma innebörd sommotionen 1971: 13 väcktes i anledning av propositionen 1968; 98 med förslagtUl lag om upphävande av förordningen angående utvidgad näringsfrihetm. Tredje lagutskottet (3LU 1968:63) uttalade att bemyndigandet för Kungl.Maj:t att utfärda undantagsregler kunde komma att underlätta en anslutning tillEEC men att det självfallet inte innebar något ståndpunktstagande till fråganom en svensk anslutning till denna organisation. Utskottet avstyrktemotionerna, som avslogs av . Det ekonomiska livet präglas av enfortgående internationalisering, bl. a. i form av att företag investerar ochetablerar sig i andra länder. Ledande i fråga om utlandsinvesteringar ärFörenta staterna. Denna utveckling har givit upphov till en livlig debatt omutlandsinvesteringamas ekonomiska och politiska roll. I flertaletindustriländer söker man föraen politik som syftar till att attrahera främmande kapital och teknologisamtidigt som man med olika medel stärker hemmaindustrins konkurrenskraft. Under1960-talet har de direkta utländska investeringarna i ökat påtagUgt ochantalet nyetableringar av utländska dotterbolag stigit kraftigt. De svenskainvesteringarna i utlandet har emellertid varit större än deutländska investeringarna i . Internationaliseringen av näringslivetanses i allmänhet vara till fördel för svensk ekonomi främst genommöjligheterna till etablering utomlands men även genom den tiUförsel avtekniskt kunnande som utländsk företagsetablering i vårt land medför. Imotionen 1971: 1074 erinras om denna utveckling. Motionärerna bedömer den istort sett positivt men uttrycker vissa farhågor för de nackdelar som enalltför stor utländsk företagssektor skulle medföra. De önskar en lagstiftningsom gör det möjligt att förhindra utländskt förvärv av svenska företag som detbedöms vara av vitalt intresse att behålla i svensk ägo. Motionärernassynpunkt att en okontrollerad expansion av främmande företag i kankomma att medföra en rad ekonomiska och politiska problem, trots attnäringslivets internationalisering i stort sett är till fördel för Sverigesekonomiska utveckling, är enligt utskottets mening betydelsefull. Demöjligheter som svensk lagstiftning och då främst inskränkningslag gertill kontroll av utländskt köp av svenska företag är förhållandevis begränsade.Utskottet anser sig emellertid ha anledning att räkna med att Kungl. Maj:tfortlöpande och i synnerhet i samband med nu pågående överläggningar omformerna för samarbete med den gemensamma marknaden (EEC) uppmärksamt följerutvecklingen och i den mån internationella åtaganden och överensr kommelsermedger det vidtar de.åtgärder som kan vara befogade. Utskottet finner därförinte anledning att föreslå att göra det av motionärerna önskadeuttalandet. Underåberopande av att fritt tillträde för utländskt kapital till svenskt näringslivskuUe kunna innebära ett hot mot den nationella självständigheten hemställs imotionen 1971: 13 om upphävande av 31 § etableringslag, enligt vUkenKungl. Maj:t kan medge undantag från kravet på näringstillstånd för utlänning,samt motsvarande bestämmelse lag om rätt för utlänning ochutländskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag.Bemyndigandet för Kungl. Maj:t att medge undantag från dessa bestämmelser harenligt vad som anförts i propositionen 1968: 98 tillkommit för att underlättaen svensk anslutning till de avtal som kan koinma att ingås inom ramen för detinternationella samarbetet. Utskottet yill understryka att enligt propositionenfullmaktsstadgandet för regeringen skall i fråga av större räckvidd utnyttjasendast till att fullfölja principiella ställnings- Utskottet avstyrker de föreslagna lagändringarna. Medhänvisning tUl det ovan anförda liemställer utskottet 1. att avslår motionen1971: 13, 2. att avslår motionen1971: 1074. Stockholmden På näringsutskottets vägnar Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), (), i (s). (),(), i (vpk), i (s), (). Hovhammar(m), (), () och (). 1.av i (vpk), som anser delsatt det stycke i utskottets yttrande som börjar på s. 7 med »Under åberopandeav» och slutar på s. 8 med »de föreslagna lagändringarna» bort utbytas mot ettavsnitt av följande lydelse: »Deninternationella koncentrationen av privatkapital medför att en växande del avsärskilt de mindre ländernas näringsliv kommer i händerna på utländskaintressen. Över dessa utländska intressen har den nationella statsmakten ipraktiken aldrig samma grad av kontroll som över det inhemska privatkapitalet.Såväl etableringen i av utländska intressen som den svenskakapitalexporten innebär att den nationella statsmaktens ställning försvagas.Den blir än mer beroende av kapitalet och än mer benägen till eftergifter förkapitalets intressen. Utvecklingen i och den svenska statsmaktensbeteende kommer att i ökad grad bestämmas av stora utländska finansgrupper.Detta reducerar folkets möjUgheter till insyn och ökar maktlösheten inför detinternationella privatkapitalets strävanden. 31§ lagen om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riketinnebär i reaUteten att effekten av tillståndstvånget kan helt upphävas. Dettaär en medveten politisk eftergift for EEC-intressena och det internationellafinanskapitalet. Det är ett slag mot den nationella självbestämmanderätten ochmot folkets demokratiska rättigheter.» delsatt utskottet under 1 bort hemställa »1, att med bifall till motionen 1971: 13för sin del antager bifogade a)förslag till lagom ändring i lagen (1968: 555) om rätt för utlänning och utländska företag attidka näring här i riket {bilaga 1), b)förslag till lag om ändring i lagen (1968: 557) om rätt för utlänningoch utländskt företag att bilda svenskt handelsbolag eUer ingå i sådant bolag(bilaga 2).r> 2.av i (vpk), som anser delsatt det avsnitt på s. 7 i utskottets yttrande som börjar med »Motio-, näremas synpunktatt» och slutar med »motionärerna önskade uttalandet» bort utbytas mot ettstycke av följande lydelse: »Motionen1971:1074 är ett uttryck för den berättigade oro som i breda befolkningslagerråder inför det utländska kapitalets vidgade inflytande över svensk ekonomi.Ehuru yrkandet är blygsamt med hänsyn till problemets storlek och vikt, syftardet dock tUl att bevara vissa möjUgheter för den nationella statsmakten atticke behöva konsekvent ge efter för det internationella privatkapitalets krav påfri etablering och fria kapitalrörelser. Då varje försvagning av den nationellastatsmaktens självständighet gentemot det utländska storkapitalet indirektinnebär en reducering av folkets demokratiska rättigheter, anser utskottet detnödvändigt att en ändring av nu gällande lagstiftning kommer till stånd så attden kan kontrollera och förhindra att svenska företag köpsav utländska intressen. I första hand kan en utvidgning av 1916 årsinskränkningslag övervägas.» dels att utskottet under 2bort hemställa att med bifall till motionen 1971:1074 hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag till lagstiftning som gör det möjligtatt förhindra utländskt förvärv av svenskt företag.» Bilaga1 (tillhör reservation 1) Lagom ändring i lagen (1968: 555) om rätt för utlänning och utländskt företag attidka näring här i riket Härigenom förordnas att 31 § lagen (1968: 555) omrätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket skallupphöra att gälla vid utgången av . Bilaga2 (tillhör reservation 1) Lagom ändring i lagen (1968: 557) om rätt för utlänning och utländskt företag attsluta svenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag Härigenom förordnas att lagen (1968: 557) om rättför utlänning och utländskt företag att sluta svenskt handelsbolag eller ingå isådant bolag skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) Utlänning eller--------------- ifrämmande stat. Tillstånd får--------------- tillståndmeddelas. Från skyldighet att söka tillstånd får Konungenmedge undantag som är påkallat med hänsyn till överenskommelse med främmandestat. Dennalag träder i kraft .