bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Utskottetvill emellertid understryka att det är minst lika viktigt att sätta införebyggande, generella åtgärder, både sådana som direkt ökar motståndskraftenoch investeringsviljan i näringslivet och sådana som ger enkonsumtionsstimulans och därmed indirekt främjar produktion ochsysselsättning. Motden bakgrunden tillstyrker utskottet motionsförslagen om att tillfälligt slopaden allmänna arbetsgivaravgiften och att sänka mervärdeskatten . Ikraftträdandet måste med hänsyn till redovisningssystemet skevid och vad gäller mervärdeskatten avse ensänkning från . Avgiften bör återinföras och mervärdeskattenhöjas till nuvarande nivå när konjunktursituationen motiverar det. Etttemporärt borttagande av den allmänna arbetsgivaravgiften nu måste betraktassom ett effektivt konjunkturpolitiskt medel mot arbetslösheten.Företagsnedläggelser skulle kunna undvikas och sysselsättningen upprätthållas.Samtidigt skulle investeringarna främjas. Utöveratt en sänkning av mervärdeskatten skulle inverka positivt på sysselsättningoch produktion, tillkommer att sänkningen ger konsumtionssvaga grupper ettinte oväsentligt standardtillskott.» dels utskottets hemställan under E och F bort haföljande lydelse: »E. att beträffande ändring av mervärdeskatten 1. ianledning av motionen 1971: 1491 antar följande FiU1971: 47 70 Förordning om ändring iförordningen (1968: 430) om mervärdeskatt Härigenom förordnas, att 13 och 59 §§ samtanvisningarna till 59 § förordningen (1968:430) om mervärdeskatt skall ha nedanangivna lydelse. Skatten utgår med 15procent av Skatten utgår av Mervärdeskattutgår med 75 pro- Mervärdeskatt utgår med 11 För procent av beskattningsvärdet. För monteringsfärdigt hus utgår dock monteringsfärdigt hus utgår dock skatten av beskatt- skatten av be- ningsvärdet. Beskattningsvärdet är-------- mervärdeskatteninbegripen. Vid bestämmande----------- liknandeprestation. (Se vidare anvisningarna.) Vid införsel av bil utgör skatte- Vidinförsel av bil utgör skatte satsen alltid av beskatt- satsen alltid av beskatt ningsvärdet, ningsvärdet. motsva- Skattesatsen motsva ras av av beskatt- ras av av beskatt ningsvärdet exklusive skatt och ningsvärdet exklusive skatt och skattesatsen av 9,89 pro- skattesatsen av av samma värde exklusive procent av samma värde exklusive skatt. Dennaförordning träder i kraft . 2. avslår motionen 1971: 1493, 3. avslår motionen 1971: 1494, F. att beträffande ändring av denallmänna arbetsgivaravgiften i anledning av motionerna 1971:1489, 1971: 1490 och 1971: 1491 antar följande FiU 1971: 47 71 Förordningom upphävande av förordningen (1968: 419) om allmän arbetsgivaravgift Härigenom förordnas, att förordningen (1968: 419)om allmän arbetsgivaravgift skall upphöra att gälla vid utgången av år 1971.Den upphävda förordningen gäller fortfarande i fråga om allmän arbetsgivaravgiftsom hänför sig till tiden före nämnda tidpunkt.» 7) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m, m,) beträf fande indexreglering av skattesystemet av herrar (), i (c), (), (), Åsling (c), Fågels bo (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 38 som börjar med »En indexreglering»och slutar med »motionen 1971: 1530» bort ersättas med text av följandelydelse: »Utskottetdelar motionärernas uppfattning att av rättviseskäl ett inflationsskydd iskattesystemet genom en indexreglering är motiverad. Utskottetdelar även uppfattningen att principiella skäl talar för en indexreglering avskattesystemet. Det bör ankomma enbart på att besluta omskattetrycket och skattebördans fördelning mellan olika inkomstgmpper. Attskattetrycket påverkas av inflationsutvecklingen är ur den synpunktenoacceptabelt. Utskottet tillstyrker sålunda bifall till motionen 1971: 1530.» dels utskottets hemställanunder G bort ha följande lydelse: »att beträffande indexreglering avskattesystemet med bifall till motionen 1971: 1530 i skrivelse till Kungl,Maj:t hemställer att föreläggs förslag om ändring av skattesystemetså att penningvärdets försämring inte medför ett automatiskt ökatskattetryck,» 8) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m, m,) beträf fande utredning om skattesystemet av herrar (), i (c), (). (), Åsling (c), Få- gielsbo (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s, 38 som börjar med »Finansutskottetdelar» och slutar med »motionen 1971: 1489» bort ha följande lydelse: »Olikaorsaker har lett till att den beslutade skattereformen delvis fåttannat utfall än vad som avsågs vid reformens genomförande. En sådan faktor ärden kraftiga höjningen av de kommunala skattesatserna. Utskottet anser därföratt en föratsättningslös utredning om skattesystemet bör komma tillstånd. Utredningsuppdraget bör därvid inte enbart begränsas till att omfattaden direkta beskattningen av FiU1971: 47 72 fysiskapersoner utan också kunna avse andra skatteformer såsom den indirektabeskattningen och förmögenhetsbeskattningen. Uppgiften bör anförtros åt enoffentlig kommitté med företrädare för bland annat riksdagspartierna.Utskottet anser härmed det i motionen 1971: 1489 framförda yrkandet om enparlamentarisk utredning för översyn av beskattningssystemet besvarat.» dels utskottets hemställanunder H bort ha följande lydelse: »att beträffande utredning omskattesystemet i anledning av motionen 1971: 1489 beslutar att i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhålla om en förutsättningslös offentlig utredning med bl.a. företrädare för riksdagspartierna om skattesystemet i enlighet med vadutskottet anfört,» 9) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. beträffande utredning rörande den allmänna arbetsgivaravgiftenav herrar i (c), (), Åsling (c), Fågelsbo (c)och () som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande på s. 38 som börjar med »Skatteutskottethar» och slutar med »motionen 1971: 1490» bort ha följande lydelse: »Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i motionen 1971: 1490 att det ärangeläget att den allmänna arbetsgivaravgiften i fortsättningen får enannorlunda utformning än den haft . Dess relativt större belastning förde arbetskraftsintensiva företagen, bland vilka finns exempelvis mångaserviceföretag och mindre företag, har medverkat tiU en mycket snabbnedläggning av sådana företag oberoende av konjunktursituationen. En regionaldifferentiering borde också vara möjlig med hänsyn till olika landsdelarsnäringsgeografiska förutsättningar. Denna fråga har tagits upp i motionen1971: 1491, som utskottet behandlar i annat sammanhang. För att minskasysselsättningssvårigheterna även på är det angeläget att tatillvara de möjligheter som finns att differentiera avgiften så att manåstadkommer dels en lättnad för de mest arbetsintensiva näringarna, dels enregional differentiering. Frågan om differentiering bör i enlighet med yrkandeti motionen 1971: 1490 utredas så att förslag kan läggas fram för vårriksdagen.» dels utskottets hemställanunder J bort ha följande lydelse: »att beträffande utredning rörande denallmänna arbetsgivaravgiften med anledning av motionen 1971: 1490 beslutaratt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om snabbutredning och förslag till1972 års vårriksdag om en differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften ienlighet med vad utskottet anfört,» FiU1971: 47 73 10) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. m) beträf fande kreditpolitiska åtgärder av herrar (), son i (c), (), (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 39börjar med »Vad beträffar» och på s. 40 slutar med »motionen 1971: 1522» bortersättas med text av följande lydelse: »Lägeti många kommuner är sådant att man på grund av likviditetssvårigheter tvingasuppskjuta igångsättningen av önskvärda investeringar, som man redan beslutatsig för. Att man dessutom under den nuvarande konjunktursvackan i mångakommuner avstått från att fatta beslut om nya investeringar är en logisk följdav den rådande situationen. I ett läge då det ur flera synpunkter är önskvärtatt även kommunerna aktivt bidrar till att skapa nya sysselsättningsmöjligheterskulle ökade möjligheter till långfristiga krediter för kommunerna vara ennaturlig åtgärd. Vadsom alltså behövs nu - vid sidan av regeringens förslag om de kommunala beredskapsarbetena- är klara och tydliga uttalanden i finansieringsfrågan så att önskvärdakommunala beredskapsarbeten kan planeras och snabbt sättas i gång. Enförutsättning för detta är nämligen att kommunemas nuvarandelikviditetssvårigheter lättar. Utskottet tillstyrker således motionen 1971:1522.» dels utskottets hemställanunder K 3 bort ha följande lydelse: »att beträffande kreditpolitiska åtgärdermed bifall till motionen 1971: 1522 uttalar att kommunerna skall, förgenomförande av de av regeringen aviserade beredskapsarbetena i regi,erhålla upplåningsrätt på den långa kapitalmarknaden motsvarande den kommunalafinansieringsdelen för beredskapsarbeten samt, i den mån andra beredskapsarbetenfaller utanför den 75 %-iga statsbidragsdelen, även erhålla medel förfinansiering av dessa arbeten genom långfristig upplåning,» 11) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. beträf fande kreditpolitiska åtgärder av herrar (), son i (c), (). (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att delsdet avsnitt av utskottets yttrande på s. 40 som börjar med »Näringsutskottetanför» och slutar med »motionen 1971: 1527» bort ha följande lydelse: »Demindre och medelstora företagen har haft svårigheter med sinkapital- och kreditförsörjning. Ett sätt att underlätta denna vore att ändrabestämmelsema om återlån från allmänna pensionsfon- De mindre och medelstora företagen har hitintillsfått en relativt ringa andel av denna utlåning. Med hänsyn till den rådandeekonomiska situationen skulle en snabbt utvidgad återlånerätt och förbättradeamorteringsvillkor för dessa företagsgrupper otvivelaktigt kunna bidra tillökade investeringar och därmed ökad sysselsättning. För detta talar bl. a. attde mindre och medelstora företagen svarar för en betydande del av den totalasysselsättningen inom näringslivet. tillstyrker alltså motionen1971: 1527. Utskottet avstyrker däremot motionen 1971: 1492, såvitt nu är ifråga.» dels utskottets hemställan under K 4 bort ha följande lydelse: »att beträffandekreditpolitiska åtgärder med bifall till motionen 1971: 1527 hos Kungl. Maj:themställer att förslag framläggs om vidgad rätt till återlån frånallmänna pensionsfonden och utökad amorteringstid för sådana lån.» 12) vid punkten 18 (Bidrag tillkommunala avloppsreningsverk m. m. samt Bidrag till vatten- och luftvårdandeåtgärder inom industrin) av herrar (), iHarplinge (c), (). (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande på s. 46 som börjarmed »Beträffande yrkandet» och slutar med »och hemställer» bort ha följandelydelse: »Vad gäller yrkandet i motionen 1971: 1521 om enutvidgning av statsbidraget till vatten- och luftvårdande åtgärder inomindustrin till att även omfatta jordbruket och trädgårdsnäringen kan enligtutskottets mening vägande skäl anföras for en sådan utvidgning. Vatten- ochluftföroreningsproblem av i princip samma karaktär som inom industrin förekommernämligen också inom jordbruket och trädgårdsnäringen. Anläggningar för rening kräveräven i sådana fall kostnadskrävande investeringar som inte alltid kunnatförutses vid etableringen. Utskottet ansluter sig därför till den uppfattning ifrågan, som framförts i motionen 1971: 1521.» dels utskottets hemställan under A bort ha följandelydelse: »att beträffande bidragtill jordbruket och trädgårdsnäringen med bifall till motionen 1971: 1521beslutar, att statsbidrag får utgå till vatten- och luftvårdande åtgärder inomjordbruket och trädgårdsnäringen enligt samma grunder som inom industrin,» 13) vid punkten 22 (Allmännaberedskapsarbeten m, m.) beträffande statsbidrag till beredskapsarbeten påenskilda vägar av herrar (), i (c),(). (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anseratt dels det stycke i utskottets yttrande på s. 49, som börjarmed »I mo- tionen» och slutar med »(InU 1971: 1 y)» bort ha följandelydelse: »De enskilda vägarna utgör ett nödvändigt komplement tillvägnätet i övrigt. Det måste därför anses riktigt, som föreslås i motionen1971: 1531, att staten bidrar till beredskapsarbeten på enskilda vägar på sammavillkor som tillfälligt skall gälla för kommunala beredskapsarbeten. Utskottettillstyrker sålunda yrkandet i motionen 1971: 1531 om en höjning avstatsbidraget till beredskapsarbeten på enskilda vägar till högst 75 procentför arbeten som påbörjas och avslutas 1 november 1971-30 juni1972.» delsutskottets hemställan under B bort ha följande lydelse: »att i anledning avmotionen 1971: 1531 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört om statsbidrag till beredskapsarbeten, som utförs på enskilda vägar,» 14) vid punkten 22 (Allmänna beredskapsarbetenm. beträffande statliga beställningar hos kantstensindustrin av herrar (), i (c), (). (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 49 börjarmed »I sitt» och på s. 50 slutar med »inte erfordras» bort ha följande lydelse: »Det allvarliga läget inom stenindustrin fordrar enligtfinansutskottets mening särskild uppmärksamhet. Flera företag har sålundavarslat om nedläggning av sin verksamhet. kan man räkna med att detkommer att stöta på stora svårigheter att placera om arbetskraften bl, a, pågrund av den ogynnsamma åldersfördelningen. Utskottet noterar att det redan mednuvarande regler finns möjligheter att lägga ut offentliga beställningar. Dessamöjligheter bör, som föreslagits i motionen 1971; 1538, utnyttjas så attstatliga beställningar på kantsten läggs ut som komplement till de avarbetsmarknadsmyndigheterna stödda kommunala beställningarna.» delsutskottets hemställan under C bort ha följande lydelse: »att med bifall tillmotionen 1971: 1538 som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna vad utskottetanfört om statliga beställningar hos kantstensindustrin,» 15) vid punkten 25 (Statligt stödtill lageruppbyggnad) beträffande la- gerökningsbidrag till mindre företag av herrar (), i (c), (), Bmndin (m), Åsling (c), Få gelsbo (c) och () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 52 som börjarmed »I fråga» och slutar med »avstyrks motionsyrkandet» bort ha följandelydelse: »I fråga om motionen 1971: 1541 vill utskottet understrykaden betydelse de mindre företagen har för upprätthållandet av full sysselsättning.Därför är det felaktigt att begränsa stödet till företag med i regel FiU 1971: 47 76 För sysselsättningen är det lämpligt med en allmän sänkning avden angivna gränsen till fem anställda, och utskottet tillstyrker därförmotionsyrkandet.» dels utskottets hemställanunder B bort ha följande lydelse: »att med bifall till motionen 1971: 1541och med avslag på Kungl. Maj:ts förslag beträffande gränsen för antaletanställda i företag som skall kunna få bidrag vid lagerökning godkänner vadutskottet anfört i denna fråga,» 16) vid punkten 27 (Lånefonden för bostadsbyggande)av herrar (), i (c), ().Brundin (m), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 54 som börjar med »Kungl. Maj:tsförslag» och slutar med »motionen 1971: 1539» bort ha följande lydelse: »Kungl.Maj:ts förslag i fråga om höjda lånegränser för vissa bostadsrättsföreningarhar knappast några konjunktureffekter. De konjunkturpolitiska aspekternabegränsar sig i princip till omfattningen av byggandet i dess helhet ochpåverkas inte direkt av inriktningen på olika byggherrekategorier. Förslagethar däremot avsevärda effekter på inriktningen av bostadsbyggandet på längresikt och på bostadskostnadsstrukturen. Dessa effekter berörs inte ensparentetiskt i propositionen. I enlighet med beslut av vårriksdagprövas frågan skyndsamt inom boendeutredningen, närmast med hänsyn till frågansdå särskilt betonade samband med andra bostadspolitiska överväganden. Oavsettvilken inställning som från olika håll kan redovisas bör ett minimikravvara att frågan inte slutligen prövas utan att utredningsresultat avvaktas.Denna ståndpunkt bör enligt förslaget i motionen 1971: 1539 få uttryck i attriksdagen med avslag å propositionen i denna del åter erinrar om riksdagensställningstagande detta år.» dels utskottets hemställanunder B bort ha följande lydelse: »beträffande höjda lånegränser att medbifall till motionen 1971: 1539 1. avslår Kungl. 2. som sin mening ånyo ger Kungl. Maj:t till känna vaddärom anförts i civilutskottets betänkande CU 1971: 12.» 1) vid punkten 7 (Särskilt tillägg tillfolkpensionärer) av herrar () och () som anfört: »Folkpensionärernahar som framhålles i motion 1971: 1536 av i m. fl. ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971: 140 stort behov av ökat ekonomisktstöd. En extra förstärkning av pen- FiU 1971: 47 77 sionäremasköpkraft fyller just nu på samma gång en konjunkturpolitisk och enfördelningspolitisk funktion. Förslageti motionen innebär ett i förhållande till propositionen till av basbeloppetförhöjt särskilt tillägg till folkpensionärerna fördelat på en utbetalning idecember 1971 och en . Pågrund av den fördröjda behandlingen är det nu tyvärr av tekniska skäl intemöjligt att företa en utbetalning . Ijanuari 1972 kommer enligt regeringens förslag i proposition 1971: 140 ettsärskilt tillägg om av basbeloppet att utgå till dem, som är berättigadetill folkpension i någon form. Enligtvår uppfattning bör man hämtöver - om det konjunkturpolitiska läget talarhärför - senare överväga att utbetala ytterligare pensionstillägg .» 2) vid punkten 14 (Motion om projektering avuppmstningsarbete av ) av herrar () och () som anfört: »Fråganom en utbyggnad av västgötadel har varit föremålför stor uppmärksamhet. Alltsedan kanaltrafikut-redningen 1967 avgav sittbetänkande angående och förbindelse med har fråganvid flera tillfällen varit föremål för framstötar i . Riksdagenbeslöt 1969 i anledning av motionerna I: 1065 och II: 1228 att hos Kungl. Maj:t hemställa om en ytterligare prövning i vadavser kostnader för en utbyggnad av västgötadel. Denna utredningföreligger nu klar och är föremål för beredning inom . Fråganom utbyggnad är enligt vår mening ett så stort och omfattandeprojekt att det bör behandlas ytterst seriöst. Ett sådant projekts eventuellagenomförande är av den storleksordningen att det kräver relativt långförberedelsetid. Projektet i fråga kan således ej anses vara lämpligt som ettkortsiktigt beredskap.sobjekt som kan stimulera sysselsättningen i den nuaktuella situationen på arbetsmarknaden. Ävenom vi är ytterst angelägna att en upprustning och utbyggnad av kanalsnarast kommer till stånd kan vi icke dela motionärens uppfattning att i detläge frågan nu befinner sig göra ytterligare aktioner i ärendet.» 3) vid punkten 27 (Lånefonden för bostadsbyggande)av herrar Buren stam (), i (c), (). (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anfört: »Centernspartimotion 1971: 1490 innehåller förslag om medverkan för att genomvidgning av ramen för bostadslån snabbt kunna öka det ordinarie planeradebostadsbyggandet och därmed tillgodose sysselsättningskraven. yttrande i ämnet framgår att förutsättningar fanns urprojekteringssynpunkt att börja byggandet av yt- FiU1971: 47 78 terligareca 3 000 lägenheter med stöd av bostadslån . Den avfinansutskottets majoritet dikterade behandlingsordningen har medfört attyrkandet inte kan prövas i sådan tid att det kan medföra avsedd effekt. Detbör dock konstateras att enligt vår mening en snabb, saklig prövning borde haresulterat i bifall tiQ motionsyrkandet.» Yttranden från andra utskott Skatteutskottetsyttrande nr 1971 81 FiU i97i: 47 Genom beslut och den 4 iiovember1971 har finäiis-utskottet hemställt om skatteiitskottets yttrande dels över devid höstriksdagens början väckta niötionefna 1971: 1489 äv m. (m), 1971: 1490 av m. fl. (c), 1971: 1491 av m. (fp), 1971:1493 av i m. fl. (vpk) och 1971: 1494 avherr Ringaby ih. (m) i vad motionerna avser yrkanden rörandebeskattningen, dels över propositionen 1971: 140 (bil. 5) samt de med anledningav propositionen väckta motionerna 1971: 1530 av i m. (fp, c, m), 1971: 1533 av i m. fl. (vpk), såvittmotionen avser det särskilda investeringsavdraget, 1971: 1537 av () och 1971: 1542 av m. fl. (fp, m). Med anledning härav fårskatteutskottet anföra följande. Imotionerna har framförts yrkanden om tillfälliga eUer permanenta sänkningar avden direkta skatten, mervärdeskatten eller den allmänna arbetsgivaravgiften isyfte att stimulera sysselsättningen. Utskottethar inte för avsikt att i detta yttrande göra en mer ingående bedömning av detsamhällsekonomiska läget men anser sig likväl böra något beröra desamhällsekonomiska konsekvenserna av generella skattesänkningar av det slagsom föreslås i motionerna. Konjunkturinstituteträknar i sin höstrapport med att nedgången av den privata konsumtionen underförsta skall följas av en kraftig konsumtionsökning genom atthushållens inkomster ökar betydligt på gmnd av de retroaktivalöneutbetalningarna. Återbetalningen av överskjutande skatt och sparmedel fråndet s. k. Strängaspelet kan väntas medföra en ytterligare förhållandevis storköpkraftsstimulans. Mot bakgrunden härav är utskottet inte berett tillstyrkagenerella konjunkturstimulerande åtgärder i form av betydande skatte- eller avgiftssänkningarpå sätt förordats i motionerna. Visserligen saknas i vårt land erfarenheterfrån tillfäliiga skattesänkningar av den omfattning som motionärerna föreslår,men enligt utskottets uppfattning talar sannolika skäl för att sådana åtgärderi nuvarande konjunkturläge i betydande utsträckning kommer att medföra enminskning av den onormalt stora lagerhållningen och en ökning av importen. Desysselsättningspolitiska effektema av skattesänkningarna blir härigenombegränsade, och en importökning utan motsvarande stegring av exporten medförgivetvis vissa negativa verkningar på betalningsbalansen. Man kan intehellei" bortse från de speciella påfrestningar på samhällsekonomin, som iett förbättrat konjunkturläge uppkommer vid en återgång till tidigare skat- FiU 1971: 47 82 Utskottet är således inte övertygat om att man genommotionärernas förslag på snabbaste och mest effektiva sätt åstadkommer deeftersträvade förbättringama av sysselsättningen. Dessutom kan vissa erinringarav teknisk natur, till vUka utskottet återkommer i det följande, riktas motförslagen i motionema. delar därför den i propositionentillkännagivna, uppfattningen att den ekonomiska politiken i första hand börinriktas på selektiva åtgärder med snabbt verkande sysselsättningseffekt föratt stimulera investeringarna inom näringslivet och den offentliga sektom. Utskottetbehandlar härefter de i propositionen 1971: 140 föreslagna åtgärdema påbeskattningsområdet och vissa motions- och skrivelseyrkanden i anslutninghärtill samt därefter övriga yrkanden i motionerna från rent skattetekniskautgångspunkter. I syfte att stimulera företagen till investeringari maskiner och in-' ventarier har enligt beslut vid riksdag iförordningen (1971: 50) om särskilt investeringsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt föreskrivits att skattskyldiga, som driver rörelse,jordbmk eller skogsbruk och som anskaffar maskiner och andra dödainventarier för stadigvarande bmk i verksamheten, vid taxeringen till statliginkomstskatt får åtnjuta ett särskilt investeringsavdrag med beloppmotsvarande av anskaffningskostnaden. Som fömtsättning för rätt tillavdrag gäller att tillfredsställande utredning om anskaffningskostnaden företesoch att denna uppgått till . Föratt ytterligare stimulera en utbyggnad av näringslivets produktionsresurserföreslås i propositionen 1971: 140 att det särskilda investeringsavdraget förmaskin- och inventarieanskaffningar höjs från ochatt ett motsvarande 20-procentigt investeringsavdrag medges också för dylikaanskaffningar . Ivissa av motionema har framförts yrkanden att rätten till särskilt investeringsavdragskall omfatta även näringslivets byggnadsinvesteringar. Sålunda yrkas imotionen 1971: 1489 av m.fl. att sådant avdrag skall medges fr. o.m. och i motionen 1971: 1491 av m. fl.