bet · FU01SkU17 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU1971:17 betänkande i anledning av motioner om denallmänna arbetsgivaravgiften. motionen 1971:34 av m. fl., vari bl. a.hemställs, att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag tillåtgärder i syfte att befria de fria trossamfunden och invandrarkyrkorna frånden ekonomiska belastning som den allmänna arbetsgivaravgiften innebär -antingen genom direkt befrielse från denna avgift eller genom motsvarandestatliga bidrag; motionen 1971:169 av i Agnas m. fl,, varihemställs, att hos Kungl, Maj:t begär förslag till innevarandevårriksdag om borttagande av den särskilda arbetsgivaravgiften för kristna ochandra humanitära organisationer; motionen 1971:348 av m, fl,, vari hemställs,att beslutar att kulturarbetare undantas frän skyldighet att eriäggaarbetsgivaravgift (egenavgift), samt att vederbörande utskott utarbetar nödvändiglagtext; motionen 1971:610 av , vari hemställs, attriksdagen beslutar att allmän arbetsgivaravgift (egenavgift) icke skallerläggas av fysisk person som åtnjutit inkomst av här i riket bedriven rörelseeller inkomst av här belägen jordbruksfastighet som brukas av honom, samt attutskottet utarbetar förslag till erforderliga författningsändringar; motionen 1971:617 av herrar Mundebo och iÖrebro, vari hemställs, att i skrivelse till Kungl, Maj:t hemställerom en översyn av förordningen om allmän arbetsgivaravgift; motionen 1971:620 av herrar och , varihemställs, att beslutar att den allmänna arbetsgivaravgiften ej skallomfatta företag belägna inop det allmänna stödområdet; motionen 1971:624 av herrar och ,varihemställs, att i skrivelse till Kungl, Maj:t uttalar att frivilligastudieorganisationer bör befrias från erläggande av allmän arbetsgivaravgift; motionen 1971:634 av herrar och iUlfsbyn, vari hemställs, att beslutar att inkomster från en enskiltdriven litterär, konstnädig och därmed jämföriig verksamhet undantas vidbestämmande av allmän arbetsgivaravgift, samt att erforderiiga föreskrifterutfärdas för restitution av , 1970 angivna grupper påförda avgifter. Motionen 1971:34 har hänvisats tillkulturutskottet i vad den avser anslagsfrågor och i Övrigt tillskatteutskottet, som här behandlar endast den del av motionen som avser den allmännaarbetsgivaravgiften. Övriga till skatteutskottet hänvisade delar av motionenbehandlas i annat sammanhang. Gällande bestämmelser m. m. Genom beslut av riksdag antogs förordningen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Syftet med avgiften var att kompenserastaten för det skattebortfall som mervärdeskatten skulle komma att medföra ifråga om näringslivets investeringar. Enligt förordningen skall allmän arbetsgivaravgifterläggas av arbetsgivare och av fysisk person, vilken haft inkomst av iriket bedriven rörelse eller av här belägen jordbruksfastighet som han självbrukar. Underlag för beräkning av arbetsgivares avgift skall vara utgivna löneri pengar eller naturaförmåner i form av kost eller bostad. Till grund förberäkningen av fysisk persons avgift (s, k, egenavgift) skall läggas inkomstenav jordbruksfastighet och av rörelse, allt i den mån arbetsgivare inte har atterlägga allmän arbetsgiv.äravgift för inkomsten. Även staten och kommunerna ärpliktiga att eriägga allmän arbetsgivaravgift! Enligt riksdagsbeslut utgjorde avgiften ochutgick på löner som utgavs fr, o, m, och på inkomster somupptogs till beskattning vid 1970 och senare års taxeringar, beslöt i enlighet med prop, 1970:156 vissa åtgärder på avgifts- ochskatteområdet i syfte att stabilisera samhällsekonomin, bl, a. att fråningången av höja den allmänna arbetsgivaravgiften från till , I likhet med vad som enligt 19 kap, 1 § lagen om allmänförsäkring gäller i fråga om avgift till sjukförsäkringen tas vid beräkning avden allmänna arbetsgivaravgiften inte hänsyn till arbetstagare vars lön underåret inte uppgått till , eller till arbetstagare som inte är obligatorisktförsäkrad enligt lagen om yrkesskadeförsäkring. Avgift beräknas således inteför arbetstagare som är gift med arbetsgivaren och inte heller för vissa andraanförvanter som varaktigt lever i hushållsgemenskap med denne och inte ärplacerade i sjukpenningklass enligt lagen om allmän försäkring. Med anförvanteravses de som är i rätt upp- eller nedstigande släktskap eller svågerlag medarbetsgivaren. Med släktskap likställs adop-tivförhållande. Enligt 3 kap, 2 § andra stycket sista punkten lagen omallmän försäkring kan inom sjukförsäkringen träffas överenskommelse om att tillinkomst av anställning skall hänföras ersättning som utgår utan attanställningsförhållande föreligger. Genom dylika s, k, likställighetsavtal,vilka kan avse ersättning för uppdrag av olika slag eller för tillfälligtbedriven litterär, konstnärlig, vetenskaplig eller annan verksamhet, blir densom utger ersättningen att anse som arbetsgivare i avgiftshänseende, och denförsäkrade får till följd därav en lägre avgift att betala. Vid beräkning av underlaget för den allmännaarbetsgivaravgiften bortses från ersättningar som omfattas avlikställighetsavtal. givare som betalar ut både, ersättningar av nu angivetslag och kontant lön måste alltså i fortsättningen på arbetsgivaruppgiftenredovisa ett belopp för den avgift han har att erlägga enligt lagen om, allmänförsäkring och ett belopp för den allmänna arbetsgivaravgiften, 1 fråga om rederinäringen har man infört en bestämmelsesom anknyter till vad som gäller enligt förordningen (1959:555) angåenderedares avgifter i vissa fall enligt lagen om allmän försäkring. Den svenskautrikesfarten bedrivs i stark konkurrens med andra länders sjöfart ochsysselsätter på svenska fartyg många utlänningar som inte är bosatta i hänsyn härtill tillämpas enligt 2 § andra stycket nämnda förordning ensärskild reduktionsregel för redare. De betalar endast så stor del av denavgift, som normalt tas ut av arbetsgivare för sjukförsäkring ochtilläggspensionering, som svarar mot de svenska sjömännens andel i den totalaarbetsstyrkan på svenska handelsfartyg. Motsvarande bestämmelse gäller enligt 2§ första stycket förordningen om allmän arbetsgivaravgift i fråga om dennaavgift. Allmän arbetsgivaravgift på sjömännens löner utgick därför fr, o, m.1970 med 0,i stället för" och utgår f, n. med' i ställetför , I övrigt gäller beträffande utländsk arbetskraft attsvensk arbetsgivare skall erlägga allmän arbetsgivaravgift för lön tillutländsk arbetstagare som sysselsätts i landet. Om utländsk arbetsgivare kananses driva verksamhet här i landet och därvid anlitar utländsk arbetskraftföreligger också i regel avgiftsskyldighet. Arbetsgivares avgift jämställs i beskattninghänseende medlönekostnad. Är lönen avdragsgill får således även arbetsgivaravgiften dras av.Båda avdragen skall ske i sammma förvärvskälla. För /72 beräknas den allmännaarbetsgivaravgiften ge , i statsinkomster. Av detta belopp är ca65 , att hänföra till den s, k, egenavgiften. Flertalet av de frågor som tas upp i förevarande motionerhar tidigare behandlat. Framförda ändringsyrkanden har genomgåendeavvisats på bevillningsutskottets förslag. Av utskottets motiveringar fördessa ställningstaganden kan följande anföras. Beträffande undantag för ideella m. fl. organisationer(BeU 1970:55) Beträffande frågan om befrielse från avgiftsplikt för deideella organisationerna har utskottet tidigare som sin mening uttalat att,även om skäl kan åberopas för att undanta vissa avgiftspliktiga från skyldighetatt eriägga avgift, det knappast torde vara möjligt att finna en norm förundantag som tillgodoser rättvisekravet utan att äventyra syftet med avgiften.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser att den åtstramning someftersträvas i propositionen i princip bör drabba alla arbetsgivare och meddem i avgiftsammanhang jämställda. Med det anförda anser utskottet sig böra tillstyrka bifalltill propositionen i förvarande del. Utskottet avstyrker följaktligen bifalltill samtliga motioner i den mån de innehåller yrkanden om undantag frånavgiftsskyldighet eller andra begränsningar i avgiftsphkten. Beträffande regionala undantag (BeU 1970:55) Vad särskilt beträffar frågan om undantag frånavgiftsplikt för företag och enskilda i det s. k, stödområdet vill utskotteterinra om att utskottet tidigare i ohka sammanhang med godkännande- avstyrkt motionsyrkanden om bestämmelser som medger skatteförmåner endastinom vissa delar av landet. Att utskottet - i fråga om investeringsavgiftenför oprioriterade byggnadsarbeten - ansåg sig böra acceptera ett förslag, sominnebar ett avsteg från denna princip, berodde uteslutande på att förordningenom investeringsavgift enligt utskottets mening mera kunde betecknas som en formav förbudslagstiftning än som en skattelagstiftning. Beträffande egenavgiften CäM 1968:44) Ett slopande av egenavgiften skulle innebära ett ickeoväsentligt skattebortfall och därmed strida mot syftet medarbetsgivaravgiften. Utskottet anser sig därför inte kunna biträda yrkandet omavslag på förslaget om egenavgift. Innan närmare erfarenheter vunnits av bestämmelsernastillämpning i praktiken är det inte heller motiverat att höja inkonistgränsenför egenavgiftsberäkningen till . Utskottet vill erinra om att dengräns på . som föreslagits i propositionen skall räknas särskilt för ettvart av de båda inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse och att detavgörande för om egenavgift skall utgå eller ej är att inkomsten inom varjeinkomstslag uppgår till . Utskottet har slutligen att ta ställning till de yrkandensom syftar till att bereda de skattskyldiga kompensation för att viss del avegenavgiften kommer att beräknas på inkomst som utgör kapitalavkastning. Om man anser att egenavgiftisn - i likhet medarbetsgivares avgift bör utgöra en i inkomstkällan avdragsgill lönekostnadtalar vissa skäl för att egenavgiften bör beräknas efter en annan och lägreprocentsats eller att avdrag för densamma bör medges med ett i förhållande tillavgiften förhöjt belopp. Att genom en schablonregel generellt medge egenföretagareskattemässig kompensation för egenavgiftens kapitaldel torde emellertidknappast vara motiverat. Det i inkomstkällan nedlagda kapitalet varierarnaturiigt nog högst avsevärt i olika fall. Effekten av att egenavgiften kommeratt beräknas också på kapitalavkastning torde oftast komma att helt eliminerasav de möjligheter jordbrukare och . rörelseidkare har att - ellergenom årliga värdeminskningsavdrag - skriva av sina tillgångar iinkomstkällan. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att man vid beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring låter löneinkomstoch företa-garinkomst i lika mån ge underlig för pensionsrätt. Man bortsersåledes från att i företagarinkomst normalt ingår förmögenhetsavkastning. Med det anförda och då en regel om särbehandling avegenavgiften är ägnad att komplicera tillämpningen av lagstiftningen avstyrkerutskottet motionerna. Den allmänna arbetsgivaravgiften tillkom för attkompensera statsverket för det skattebortfall som vid mervärdeskattens införandeuppkom genom att företagen då fick avdragsrätt för skatt på investeringar. Somett led i de ekonomiska stabiliseringsåtgärder som beslöts av höjdes avgiften fr. o. m. 1971 från I till . Under nästa budgetårberäknas avgiften ge . Tekniskt sett anknyter arbetsgivaravgiften mycket näratill det avgiftssystem som byggts upp för att finansiera socialförsäkringarna.De administrativa kostnaderna för avgiften har därigenom blivit obetydliga. Arbetsgivaravgiften erläggs till avarbetsgivarna och beräknas därvid på löner och naturaförmåner i form av kosteller bostad. Den återstående delen betalas av rörelseidkare och jordbrukare iform av egenavgift, som beräknas på den taxerade inkomsten av förvärvskällan.Egenavgift erläggs också av författare, konstnärer, tonsättare och andrakulturarbetare, som självständigt utövar sin verksamhet. De förevarande motionsyrkandena syftar samtliga tillundantag frän den allmänna arbetsgivaravgiften. 1 en av motionerna begärs enöversyn av hithörande bestämmelser, men av motiveringen framgår att motionärernaifrågasätter egenavgiftens berättigande. vill med anledning av motionerna förstframhålla vikten av att arbetsgivaravgiften bibehåller sin generella karaktär.Jämförd med flertalet övriga beskattningsformer erbjuder denna avgiftbetydande tekniska och uppbördsmässiga fördelar, som uppenbariigen skulle gåförlorade om man införde undantag och särbestämmelser. Flertalet av de här behandladeyrkandena har tidigare avvisats av . Den i motionen 1971:34 behandlade frågan om trossamfunden,som har nära anknytning till yrkandet i motionen 1971:169 om undantag förkristna och ideella organisationer liksom till yrkandet i motionen 1971:624 omde frivilliga studieorganisationerna, är alla välkända frågor, som klart visarhur undantag skulle föda nya undantag om man med utgångspunkt i de resonemangom behovsprövning och kompensation som förs i motionema luckrar uppgiltighetsområdet för avgiften. Yrkanden, motsvarande det som framförs i motionen1971:620, om att undanta det allmänna stödområdet från tillämpningsområdetavvisades års höstriksdag med hänvisning till att regionala skattereglerinte bör komma i fråga, och denna motivering finner skatteutskottet alltjämtbärande. I vissa motioner behandlas slutligen frågor som röregenavgiften. Sålunda begärs i motionen 1971:617, som inledningsvis berörts, enöversyn av förordningen om arbetsgivaravgift med utgångspunkt i vissaerinringar mot den tekniska konstruktionen av egenavgiften, medan motionären imotionen 1971:610 på delvis samma grunder förordar egenavgiftens slopande. 1motionerna 1971:348 och 1971:634 yrkas sluthgen, att konstnärer och jämförligakulturarbetare med hänsyn till sin låga inkomstnivå generellt befrias frånegenavgift. med kulturpolitiska synpunkter. vill beträffande egenavgiften förstkonstatera att en total avveckling av denna del av arbetsgivaravgiften måstebetecknas som, utesluten av rättviseskäl. En sådan åtgärd skulle i många fallinnebära att avgiften skulle utgå på en röielseidkares inkomster om rörelsenbedrivs som aktiebolag men inte om den drivs som handelsbolag eller enskildfirma. Utskottet kan inte heller finna att några starkare skäl talar för enöversyn av arbetsgivaravgiftens regler om egenavgiften, vilken som tidigarenämnts nära ansluter till vad som gäller i fråga om socialförsäkringarnasfinansiering. Vid bedömningen av vissa av de skiljaktigheter mellanarbetsgivaravgiften och socialförsäkringarna i fråga om exempelvis s, k,likställighetsavtal, som av tekniska skäl inte kan komma i fråga när det gällerbeskattning, bör man enligt utskottets mening inte bortse från att egenavgiftenutgör en obetydUg del av den samlade avgiften. När det slutligen gäller frågan om undantag frånarbetsgivaravgiften för kulturarbetare, har detta spörsmål inte tidigarebehandlats av . har emellertid i olika sammanhanghävdat att samhällets stödjande verksamhet bör ske genom direkta bidrag ochinte genom undantag från beskattningen, och skatteutskottet ansluter sig tilldenna uppfattning. Det förtjänar här erinras om att chefen för utbildningsdepartementeti årets statsverksproposition framhållit att bland huvuduppgifteringår att undersöka kulturarbetarnas ekonomiska förhållanden och ohka metoderför att från samhällets sida stödja kulturarbetarna och ersätta dem för derastjänster. Vidare erinrar departementschefen om pågående utredningar i fråganoch om den betydande förstärkning av de stathga insatserna till ersättning åtkulturarbetarna som genomförts under innevarande budgetår. Utan att här gä in pä anslagsfrågorna vill skatteutskottetbestämt avstyrka att man på grundval av en osäker behovsprövning låter ensärskild grupp av yrkesutövare inta en särställning i avgiftshänseende. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen1971:34, i vad den behandlas i detta betänkande 8. motionen1971:634. Närvarande: herrar (), i (m),(), (), herrar (). Josefson i Arrie (c),(), i (fp), Carlstein (s), i Trobro (m), (), (), Stadling* (s), i (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. av herrar i (m), i (fp), i Trobro (m) och (), som ansett dels attutskottet beträffande motionen 1971:34 bort anföra följande: "1 motsatstill affärsföretag samt borgerliga och kyrkliga kommuner, saknar de friatrossamfunden - däri inbegripna även invandrarkyrkorna möjlighet attkompensera sig för de ökade utgifter som uppkommer bl, a. genom den allmännaarbetsgivaravgiften. Dessutom finns det just genom arten av dessa samfunds ideellaverksamhet starka skäl att här göra ett undantag från huvudregeln och befriadessa från den ökande ekonomiska belastning som denna avgift innebär," dels attutskottet under punkten 1 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1971:34 - i vad den behandlas i detta betänkande - i skrivelse tillKungl, Maj:t begär förslag till åtgärder i syfte att befria de friatrossamfunden och invandrarkyrkorna från den allmänna arbetsgivaravgiften. 2. av herrar i (m), Josefson i Arrie (c),i (fp), i Trobro (m), (), i (c) och (), vilka dels anfört följande; "Den allmännaarbetsgivaravgiften intar numera en framträdande plats i skattesystemet. Sedanavgiften fr. o. m. 1971 höjts från till kan avgiften väntas tillförastatskassan , det närmaste budgetåret, dvs, mer än vadvinstskatten från företagen kan väntas inbringa. Arbetsgivaravgiften kan beskrivas som enproduktionsfaktorskatt - i detta fall på arbete. 1 likhet med t, ex,energiskatten träffar den därför företagen som en omkostnad. Verkningarna avavgiften beror emellertid i sista hand på i vilken utsträckning företagen kanövervältra denna kostnad genom att exempelvis ta ut högre priser samt på hurprisrelationerna mellan olika produktionsfaktorer utvecklas. 1 verkligheten är mycket litet känt om avgiftensverkningar, trots att den nu funnits . Någon närmare utredning omavgiftens konstruktion och verkningar har nämligen inte föregått vare siginförandet av avgiften 1968 eller den kraftiga höjning, som beslutades . Det är därför enligt vår mening angeläget att en grundligutredning om arbetsgivaravgiftens verkningar och konstruktion nu kommer tillstånd. En sådan utredning kan ske oberoende av den tillsatta utredningen om företagsbeskattningen, som endast till en viss delkommer att beröra arbetsgivaravgiften. Utredningen bör i första hand ta sikte på att klarläggaarbetsgivaravgiftens samhällsekonomiska verkningar, bl. a. dä det gäller pris-och löneutvecklingen, den strukturella utvecklingen i näringslivet och företagsamhetenslokalisering. Analysen bör följas av en prövning av den lämpligaste och mesträttvisa avvägningen mellan produktionsfaktorskatter å den ena sidan ochvinst- och inkomstskatter å den andra. Översynen bör emellertid också avse arbetsgivaravgiftenskonstruktion. Därvid kan i första hand de erfarenheter som vunnits under de åravgiften funnits läggas till grund för utredningsarbetet. I detta sammanhangbör bl. a, de frågor om egenavgiftens utformning, som har aktualiserats imotionerna 1971:348, 1971:6.10, 1971:617 och 1971:634, tas upp till prövning.Därvid bör även fråg.or om vissa organisationers befrielse från avgiftenprövas." dels ansett att utskottet med anledning av de i dettabetänkande behandlade motionsyrkandena bort hemställa, att i skrivelse tillKungl, Maj:t anhåller om-utredning om den allmänna arbet,sgivaravgiftens verkningaroch konstruktion. av herrar Josefson i Arrie (c),() och i (c), vilka anfört: "Det är enligt vär mening angeläget att förbättra deekonomiska villkoren för fria trossamfund, hjälporganisationer och liknandeideella organisationer. har inte minst höjningarna av mervärdeskattenoch införandet av den allmänna arbetsgivaravgiften lett till kännbarakostnadsökningar. Enligt vår uppfattning bör frågan i första hand lösas genomdirekta statliga bidrag. Förslag härom har från vårt håll framlagts i bl, a,motionen 1971:364, som kommer att behandlas av senare," , SthIm 71.131 S