bet · FU01TU8 · 1971-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1971 TU 1971:8 Trafikutskottetsbetänkande i anlednmg av motioner rörande trafiksäkerheten m. m. I motionen 1971: 144 av m. fl. harhemställts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om attett program med riktlinjer för en så långt möjligt olycksfri trafik föreläggsriksdagen. I motionen 1971: 393 av m. fl. haryrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att enförutsättningslös utredning tillsattes om trafiksäkerhetens organisation isyfte att nå största möjliga effekt och samordning på trafiksäkerhetsområdet,att den pågående utredningen om trafikolycksfallsstatistiken snarastframlägger förslag om en mera differentierad statistik och undersökermöjligheten att upprätta en databank med relevanta uppgifter om inträffadetrafikolyckor, att Kungl. Maj:t måtte överväga att delegera beslutanderättenom den övre hastighetsgränsen till länsstyrelserna, att halvljus på motorfordonblir obligatoriskt åtminstone , att en gallring i skogenav trafikskyltar måtte eftersträvas, att propagandan om säkerhetsbälten ochreflexband intensifieras, att vad i denna motion anförts om trafiksäkerhetenvid skolskjutsning måtte beaktas, att i övrigt beakta vad i denna motionanförts för att förbättra trafiksäkerheten. I motionen 1971: 400 av m. fl. harhemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om enparlamentarisk utredning som får till uppgift att utarbeta ett programinnehållande mål, resurser, metoder och tidsplan för en samordnad satsning isyfte att som ett första mål åstadkomma en minskning av trafikolyckorna medminst . I motionen 1971: 938 av och herrEriksson i Bäckmora har hemställts att måtte i skrivelse tUl Kungl.Maj:t 1. kräva en intensifierad trafiksäkerhetspropaganda på i motionen anfördagrunder, samt 2. anhålla om att föreläggs ett program för en imöjligaste mån olycksfri trafik med en minskning av trafikolyckorna . I motionen 1971: 204 av och fruThunvall har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller omförslag om 1. bestämmelser att motorfordon skaU utrustas för automatisksläckning av extraljus vid avbländning till halvljus; 2. bestämmelser om förbud mot omkörning avstillastående skolbussar och motsvarande; 3. föreskrifter om att skolfordonskall förses med särskilda vamingsljus; 4. åtgärder för att öka användningen avreflexer för gående; 5. bestämmelser om att bilar obligatoriskt skaU utrustasmed säkerhetsbälten av rulltyp; samt att vad som i övrigt framhålles i motionenmåtte beaktas i det fortsatta trafiksäkerhetsarbetet. I motionen 1971: 403 av herrar ochPetersson i har hemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning och förslag beträffande införande av en bestämmelse om förbud förmotorfordon att passera skolskjuts som stannat på vägbanan för av- ellerpå-stigning. I motionen 1971: 255 av har hemställtsatt måtte ge Kungl. Maj:t i uppdrag att förbereda en ändring i VTF såatt förbud mot omkörning av stillastående skolskjuts i trafik kan införas. I motionen 1971:409 av m. fl. harhemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller att Kungl. Maj:t måtte 1.utfärda bestämmelser som ålägger kommunerna att inrätta trafiksäkravänt-platser för eleverna i saraband med skolskjutsar, 2. ge kommunernaanvisningar på olika möjligheter att anordna trafiksäkra vänt- och hållplatservid äldre skolor, 3. uppdraga åt länsskolnämnden och att årligeninspektera säkerheten i samband med skolbarnstransporter, 4. intensifieraarbetet på att utveckla en effektiv markering av skolskjutsar, 5. rekommenderakommunerna att samråda med skolskjuts-entreprenörerna om säkerhetsbestämmelseroch ordningsföreskrifter vid skolskjutsar, 6. påpeka för kommunerna behovet avsamordning mellan skolskjutsar och allmänna kollektiva transportmedel. I motionen 1971:916 av herr förste vice talmarmenBengtson m. fl. har hemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:tanhåller om utfärdande av föreskrifter om obligatorisk undervisning vidkörskolorna om alkoholens inverkan vid framförandet av motorfordon. I motionen 1971:939 av m. fl. harhemställts I. att måtte besluta om obligatorisk utrustning förspolning av strålkastare på alla fordon som typbesiktigas efter den 1 januari1973, II. att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t måtteanhålla att får i uppdrag att a. utredaförutsättningarna för en förbättrad markering av vägbanan, b. medverka tUl enutökad forskning angående bilarnas ljusutrustning. I motionen 1971: 956 av herrar Polstam och Glimnérhar hemställts att måtte besluta om sådan ändring avvägtrafikförordningen i vad avser fordons utrustning och besiktning a) attregistrerad bil skall varautrustad med fungerande vindrutespolare, samt b) att dim- och fjärrljus, sommonteras på registrerad bil, skall kopplas så att de automatiskt släcks vidomkoppling till halvljus. I motionen 1971: 957 av m. fl. haryrkats att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa om utfärdande avsådana bestämmelser att nuvarande hinder för avläggande av prov för körkortmed automatväxlad bil undanröjs. I motionen 1971: 394 av i m.fl. har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär attbestämmelser införes innebärande skyldighet för gångtrafikant att vid färd imörker bära reflexanordningar eller lykta, samt att uppdrar åtvederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. I motionen 1971: 961 av har hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala angelägenheten avtydligt markerad belysning vid övergångsställen för gående. I motionen 1971:972 av m. fl. harhemställts att i skrivelse till Kungl. Ma):t ger till känna vad somanförts i motionen beträffande trafikföreskrifter. I motionen 1971: 202 av herrar iLandskrona och har yrkats att i skrivelse till Kungl.Maj:t hemställer om sådana ändringar och tillägg i vägtrafikförordningen attstörre hänsyn tages till lokala myndigheters synpunkter på och önskemål omhögre eller lägre hastighet än inom tättbebyggt område. I motionen 1971: 500 av i Heden m. fl.har hemställts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla delsatt hastighetsbegränsning . skall anges med förbudsmärke endastdär annan högre hastighetsbegränsning upphör och att övergång från annan lägrehastighetsgräns till hastighetsgränsen . skall utmärkas med märket170 Hastighetsbegränsning upphör, dels att verkar för att motsvarandeändring kommer till stånd i fråga om 1968 års internationella konvention omvägmärken. I motionen 1971: 144 har hemställts att iskrivelse tiU Kungl. anhåller om att ett program med riktlinjer jör en sålångt möjligt olycksfri trafik föreläggs . I motionen 1971: 393 har,såvitt nu är i fråga, hemställts att en förutsättningslös utredning tillsättsom trafiksäkerhetens organisation i syfte att nå största möjliga effekt ochsamordning på trafiksäkerhetsområdet. Vidare har i motionen 1971: 400 anhållitsom en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta ett program för ensamordnad satsning i syfte att som ett första mål åstadkomma en minskning avtrafikolyckorna med . I motionen 1971: 938 har hemställts attriksdagen föreläggs ett program för en i möjligaste mån olycksfri trafik med enminskning av trafikolyckorna med fram tUl mitten av 1970-talet.Vidare har i motionen upptagits krav på en intensifieradtrafiksäkerhetspropaganda. Yrkanden av liknande innebörd har också ställts imotionerna 1971: 393 och 1971:204. UtskottetviU i anledning . av förevarande motioner erinra om att trafiksäkerhetsfrågornaingående behandlats av . Det har därvid avstatsutskottet (utlåtande nr 6) framhållits det angelägna i att man söker fåett mer samlat grepp på trafiksäkerhetsfrågoma. Inrättandet fr. o. m. den 1januari 1968 av trafiksäkerhetsverket syftade bl. a. härtill. Statsutskottetredovisade också i sitt utlåtande en rad åtgärder som vidtagits ellerplanerats i samma syfte samt hänvisade till pågående utrednings- ochundersökningsverksamhet på trafiksäkerhetsområdet. Trafikutskottetvill för sin del även erinra om de åtgärder som vidtagits i fråga omsamordning av transportforskningen. I sitt betänkande nr 7 har utskottetbehandlat Kungl. Maj:ts förslag om inrättandet av entransportforskningsdelegation, ett statens väg- och trafikinstitut samt enprofessur i trafiksäkerhet. Genomförandet av förslaget torde skapa bättreförutsättningar för inte minst trafiksäkerhetsarbetets ändamålsenligabedrivande. Ilikhet med statsutskottet vill även trafikutskottet vidare erinra om att somett led i samordningen av trafiksäkerhetsarbetet vid trafiksäkerhetsverketbildats en planeringsnämnd med representanter för de statliga myndigheter somarbetar med arbetarskydd, bebyggelseplanering, väghållning, skolväsende,trafikövervakning, fordonskontroll, trafikreglering, förarutbildning,information, sjukvård, forskning, materialprovning, miljövård och försvar samtrepresentanter för och har i ett gemensamt arbetsprogram redovisat de nya åtgärder för ökadtrafiksäkerhet som de medverkande myndigheterna samt vissa andra myndigheteroch organisationer avser att genomföra eller initiera den 1 juli197030 . Vidare har inhämtats uppgifter rörande de frågor som ärföremål för utredningar inom olika departement. Programmet omfattar elva olikaarbetsområden och avser åtgärder med sikte på trafikanten, fordonet och vägen(gatan) samt berör vidare rättsregler av olika slag, trafikövervakning ochtrafikdirigering samt beredskap för att ta hand om dem som skadas i trafikenjämte undersökning och forskning samt organisation av trafiksäkerhetsarbetet m.m. Utskottet vill i likhetmed motionärerna understryka trafiksäkerhets- frågornas utomordentliga vikt. Vidare finner utskottet detangeläget att arbetet inom förutnämnda planeringsnämnd intensifieras och attäven i övrigt åtgärder vidtas i syfte att erhålla ett samlat grepp på trafiksäkerhetsarbetet.Ökade medel måste också ställas till förfogande. Med hänsyn till detanförda synes någon särskild framställning från sida ej erforderlig.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna 1971:144, 1971:400, 1971:938 samtmotionerna 1971:393 och 1971: 204 i nu berörda delar. I motionen 1971:393 har yrkats attden pågående utredningen om trafikolycksstatistiken framlägger förslagom en mer differentierad statistik och undersöker möjligheten att upprätta endatabank med relevanta uppgifter om inträffade trafikolyckor. Utskottetförutsätter emellertid att utredningen som enligt vad utskottet erfarit f.n. arbetar intensivt och har tillförts betydande resurser kommer att behandlade spörsmål som tagits upp i motionen. Vidare vill utskottet . i sammanhangeterinra om den av statsmakterna redan beslutade integreringen av de nyacentrala bil- och körkortsregistren. Motionen avstyrks således i denna del. I samma motion har även yrkats attKungl. Maj:t måtte överväga att delegera beslutanderätten om den övrehastighetsgränsen till länsstyrelserna. I anledning härav vill utskottetframhålla att de aviserade nya försöken med differentieradehastigheter innebär att hastigheten nu kan höjas på de bästa vägarna och attnuvarande kommer att gälla på de vägsträckor som är lämpade fördenna hastighet. Syftet med dessa nya normer torde ha varit att få fartgränsersom trafikanterna upplever som lämpligt avpassade för trafiken. Härigenomsynes motionärernas syfte i huvudsak vara tillgodosett. Med hänsyn härtill ochdå utskottet inte anser sig kunna tillstyrka att delegera beslutanderätten pådet sätt som motionärerna föreslagit avstyrks motionen i denna del. I motionen 1971: 202 har hemställtsom sådana ändringar och tillägg i vägtrafikförordningen att större hänsyn kantas till lokala myndigheters synpunkter på och önskemål om högre eller lägrehastighet än inom tättbebyggt område. Då det torde fåförutsättas att länsstyrelse vid meddelande av föreskrifter om vissfärdhastighet regelmässigt inhämtar nödiga upplysningar i ärendet kan utskottetej finna skäl föreligga att vidta de åtgärder som föreslagits i motionen.Densamma avstyrks därför. I motionen 1971: 500 har yrkats attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller dels att hastighetsbegränsningtill skall anges med förbudsmärke endast där annan högrehastighetsbegränsning upphör och att övergång från annan lägre hastighetsgränstill hastig- hetsgränsen skall utmärkas med märket»Hastighetsbegränsning upphör», dels att verkar för att motsvarandeändring kommer till stånd i fråga om 1968 års internationella konvention omvägmärken. Som tredje lagutskottet i sitt av riksdaggodkända utlåtande nr 64 framhållit skulle en ändring av här ifrågasatt slagstrida mot den antagna om vägmärken och trafiksignaler.Utskottet underströk också vikten av att vägmärken med samma utseende harsamma betydelse oavsett i vilket land vägmärket är uppsatt. I den nu aktuellamotionen har även föreslagits att skall verka för en ändring avkonventionen härvidlag. , som delar tredje lagutskottetsuppfattning om nödvändigheten av samstämmig internationell praxis på dettaområde, förutsätter emellertid att denna fråga kommer att uppmärksammas viddet fortlöpande internationella samarbetet på trafikområdet och att om skälhärtill skulle befinnas föreligga ändringar vidtas i konventionen. Utskottetvill även erinra om de nya bestämmelser i fråga om differentierade hastighetersom införts. Syftet med dessa anges vara att de nya hastighetsgränserna skallframstå som naturliga och befogade för trafikanterna. Med hänsyn till detsagda finner utskottet någon särskild framställning i ämnet till Kungl. Maj:tfrån sida f. n. ej erforderlig och avstyrker därför motionen. I motionen 1971: 393 har yrkats attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att en gallring avtrafikskyltar eftersträvas. I likhet med motionärerna vill utskottetunderstryka vikten av att viss restriktivitet iakttas vid uppsättandet avtrafikskyltar. Utskottet anser sig emellertid kunna utgå från attvägmyndigheterna och de lokala trafiknämndema i sitt arbete på detta område görde avväganden som i det enskilda fallet betingas av omständigheterna. Någonsärskild åtgärd från sida synes därför ej erforderlig varförmotionen avstyrks i denna del. I motionerna 1971: 204 och 1971:956 har begärts förslag om bestämmelser att motorfordon skall utrustas förautomatisk släckning av extra ljus vid avbländning till halvljus. Vidare har imotionen 1971: 939 hemställts att får i uppdragatt medverka till en utökad forskning angående bilarnas ljusutrustning. Utskottet delar motionärernas uppfattning attfordonsbelysningen måste förbättras. Likaså anser utskottet det angeläget atttillåtligheten av hjälpljus närmare regleras. Inom trafiksäkerhetsverket haremellertid tillsatts en särskild arbetsgrupp med uppgift att noggrant studeraoch pröva möjligheter till en förbättrad fordonsbelysning och att framläggaförslag till åtgärder. Inom arbetsgruppen kommer man enligt vad utskottet erfaritsärskilt att beakta problemen med de av motionärerna påtalade tillsatsbelys- ningarna.Med hänsyn härtill torde någon åtgärd i anledning av motionerna intevara påkallad varför de avstyrks i denna del. Ej heller är utskottet berett attnu tillstyrka yrkandet i motionen 1971: 393 att halvljus på motorfordon blirobligatoriskt åtminstone . I motionen 1971: 393 har yrkats att propagandan omsäkerhetsbälten och reflexband intensifieras. I motionen 1971: 204 harhemställts om förslag till dels åtgärder för att öka användningen av reflexerför gående, dels bestämmelser om att bilar obligatoriskt skall utrustas medsäkerhetsbälten av rulltyp. Vidare har i motionen 1971: 394 yrkats att bestämmelserinförs innebärande skyldighet för gångtrafikant att vid färd i mörker bärareflexanordningar eller lykta. Ianledning härav vill utskottet framhålla att en arbetsgrupp tillsattesinom trafiksäkerhetsverket med uppdrag att utreda de rättsliga och praktiska möjligheternaatt föreskriva obligatorisk användning av bl. a. reflexanordning för gående.Arbetsgruppen har 1969 avgivet utlåtande konunit till den slutsatsenatt någon i författning under straffansvar stadgad skyldighet att användareflexanordning inte bör föreskrivas. Man framhöll dock det synnerligenangelägna i att upplysning och propaganda om reflexanordningarnas betydelsebedrivs på ett så effektivt sätt som möjligt. vill understryka vikten av att propagandaverksamheten bedrivs med allkraft. I anslutning härtill vill utskottet vidare erinra om att i sitt betänkande med förslag till enhetliga nordiska reglerrörande vägtrafikanternas uppträdande i trafiken inte ansett sig kunna förordaatt i berörda avseende tvingande bestämmelser införs. Inte heller bordetrafikreglerna innehålla bestämmelser som har karaktären av enbartrekommendationer. Utskottet förutsätter för sin del att berörda frågor kommeratt prövas i hela sin vidd i samband med att ställning tas tUl kommitténsslutgUtiga förslag. Vadbeträffar frågan om säkerhetsbälten vill utskottet erinra om att Kungl. Maj:tden uppdragit åt att utreda frågan omnya bestämmelser om säkerhetsbälten. I en till beslutet fogad promemoriaframhålles bl. a. att den låga användningsfrekvensen lett fram till att manundersökt möjligheterna att få fram någon form av automatiskt verkandeskyddsanordning. Ansträngningarna bör därför inriktas på att få fram bälten somär enkla att använda. I sammanhanget vill utskottet för övrigt erinra om denomfattande kampanj beträffande säkerhetsbälten som i samverkan mellantrafiksäkerhetsverket, och försäkringsbolaget sedan någon tid. Medhänsyn till det sagda avstyrker utskottet samtliga motioner i vad de avsersärskild skrivelse till Kungl. Maj:t rörande reflexer och säkerhetsbälte. I motionen 1971:916 har hemställts om utfärdande avföreskrifter om obligatorisk undervisning vid trafikskolorna om alkoholensinverkan vid framförandet av motorfordon. Vad motionärerna i samband därmedframhållit finner utskottet i och för sig riktigt. Utskottet har dock intefunnit sig kurma förorda införandet av ett obligatorium så länge utbildning itrafikskola inte är obligatorisk. Dock må i sammanhanget erinras om att vidkörkortsprovets avläggande även krävs kunskaper om alkoholens inverkan. a. till det anförda avstyrks motionen i fråga. I motionen 1971: 939 har yrkats att måttebesluta om obligatorisk utrustning för spolning av strålkastare på alla fordonsom typ-besiktigas efter . Utskottet vill i anledning häraverinra om att numera införts bestämmelser som föreskriver att alla bilar fr.o. modeller obligatoriskt skall vara försedda med särskildaanordningar för rengöring av strålkastarna under färd. Utskottet avstyrkerdärför motionen i denna del. I nyssnämnda motion har vidare yrkats att statensvägverk får i uppdrag att utreda förutsättningarna för en förbättrad markeringav vägbanan. Utskottet, som i likhet med motionärerna vill understryka behovetav förbättrad markering, har sig emellertid bekant att såväl somtrafiksäkerhetsverket har sin uppmärksamhet riktad på frågan.Utskottet förutsätter också att härav föranledda åtgärder kommer att vidtasvarför någon särskild åtgärd från sida ej synes erforderlig.Motionen avstyrks följaktligen i denna del. I motionen 1971: 956 har hemställts att riksdagenmåtte besluta om sådan ändring av vägtrafikförordningen i vad avser fordonsutrustning och besiktning att registrerad bil skall vara utrustad medfungerande vindrutespolare. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att anordningenär så betydelsefull från trafiksäkerhetssynpunkt att man genom särskildaföreskrifter också bör skapa garantier för dess effektivitet ochtillförlitlighet. har också föreskrivits att vindrutespolare skall varaobligatorisk utrustning på bil. Frågan härom följs också kontinuerligt avtrafilcsäkerhetsverket. Utskottet är med hänsyn bl. a. härtill ej beretttillstyrka den föreslagna ändringen av vägtrafikförordningen. Motionen avstyrksdärför i denna del. I motionen 1971: 957 har hemställts att riksdagenbeslutar att hos Kungl. Maj:t hemställa om utfärdande av sådana bestämmelseratt nuvarande hinder för avläggande av prov för körkort med automatväxlad bilundanröjs. Inom trafilcsäkerhetsverket pågår f. n. en undersökning som syftartill att klarlägga förefintliga problem och värdera de synpunkter som liggertill grund för nu gällande bestämmelser. Med hänsyn till att frågan såledesredan är föremål för undersökning torde någon framställningfrån sida ej vara påkallad varför motionen avstyrks. I motionen 1971: 961 har yrkats att iskrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala angelägenheten av tydligt markeradbelysning vid övergångsställen för gående. I anledning härav viU utskotteterinra om att trafiksäkerhetsverket i samarbete med och kommunförbundetpåbörjat försök med s. k. intensivbelysning av övergångsställe i syfte att ökasäkerheten för gående. Försöken syftar bl. a. till att fastställa lämpligluminansnivå för intensivbelysningen i förhållande till den stationäravägbelysningsnivån. Med hänsyn härtUl och i avvaktan på Kungl. Maj:ts förslag ianledning av betänkande års väg-sakkunniga som även behandlatfrågan om stationär vägbelysning är utskottet inte nu berett att ta ställningi den aktuella frågan. Motionen avstyrks därför. I motionen 1971: 972 har hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna vad som anförts i motionenbeträffande trafikföreskrifter. Därvid har bl. a. föreslagits att bussar ilinjetrafik vid utkörning från hållplats bör erhålla företrädesrätt. Vidbehandlingen av samma fråga vid fjolårets riksdag anförde tredje lagutskottet isitt utlåtande lu: 42 att Nordisk vägtrafikkommittés författningsförslag i bl.a. detta fall kommer att läggas tUl grund för en revision av den svenskavägtrafiklagstiftningen. Någon framställning från sida ansågs därförinte erforderlig. som delar denna uppfattning avstyrker därförmotionen i berörda del. Ej heller i övriga delar anser sig utskottet kunnabiträda motionärernas yrkande. I motionerna 1971:393, 1971:204, 1971:403 och1971:255 har föreslagits bestämmelser om förbud mot omkörning av stillaståendeskolbussar. Vidare har i motionen 1971: 204 föreslagits föreskrifter om attskolfordon skall förses med särskilda varningsljus samt i motionen 1971: 409att arbetet på att utveckla en effektiv markering av skolskjutsar måtteintensifieras. Ianledning av sistnämnda båda motioner vill utskottet erinra om atttrafiksäkerhetsverket numera fått i uppdrag att utreda lämplig utmärk-ning avskolskjutsarna. Därvid kommer bl. a. möjligheten av att fordonet förses med enupplyst skylt, som bringas att blinka när fordonet står stilla för barnens på-och avstigning, att undersökas. Fråganom förbud mot omkörning, m. m. av stillastående skolskjuts har vid fleratillfällen varit föremål för prövning. Utskottet, som noggrantövervägt spörsmålet, har för sin del kommit till den slutsatsen atteffektivare åtgärder måste vidtas för att förhindra allvarliga olyckor isamband med skolbarnstransporter. Med hänsyn till härberörda frågors komplicerade karaktär har ut- skottet ej funnit sig berett att nu ta ställning till hurde lämpligen bör lösas. Utskottet hemställer därför att Kungl. Maj:t närmareöverväger vilka åtgärder som bör vidtas i det av motionärerna angivna syftetoch till redovisar sina ställningstaganden i anledning härav. Vad utskottet sålunda anfört bör av ges Kungl.Maj:t till känna. Vidare har i motionen 1971:409hemställts att Kungl. Maj:t måtte dels utfärda bestämmelser som åliggerkommunerna att inrätta trafiksäkra väntplatser för eleverna i samband medskolskjutsar, dels ge kommunerna anvisningar på olika möjligheter att anordnatrafiksäkra vänt-och hållplatser vid äldre skolor, dels upjKlra åtlänsskolnämnden och att inspektera säkerheten i sambandmed skolbarnstransporter, dels rekommendera kommunerna att samråda med skolskjutsentreprenörernaom säkerhetsbestämmelser och ordningsföreskrifter vid skolskjutsar. Maj:t utfärdat kungörelsen om skolskjutsningatt gälla fr. o. m. har vidare trafiksäkerhetsverket, medstöd av bemyndigande enligt kungörelsens 8 §, meddelat särskilda anvisningarför tillämpningen av föreskrifterna. Genom anvisningarnas utformning synesmotionärernas syften i väsentliga delar vara tillgodosedda. Med hänsyn bl. a.härtill finner utskottet någon åtgärd från sida ej erforderligvarför motionen avstyrks jämväl i denna del.