bet · FU01NU26 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:26 betänkande i anledning av förnyad behandlingav Kungl. Maj:ts framställning i statsverkspropositionen om anslag /72 till jämte motioner. I sitt betänkande 1971: 15behandlade näringsutskottet propositionen 1971: 1 bilaga 15 såvitt gällerpunkten I.F: 1 under kapitalbudgeten (: Kraftstationerm. samt motioner med anknytning därtiU, avseende dels ,dels . Sedan kammaren återförvisat ärendet tiUutskottet för ytterligare utredning, avger utskottet härmed nytt betänkande iämnet. Kraftstationer m. m. Kungl. Maj:t har (punkten I.F: 1,s. 140160) föreslagit att 1. tillKraftstationer m.m. för /72 anvisa ett investeringsanslag av975 , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att fr. o. m. /72 medge attteckna borgen intill sammanlagt . för varje budgetår, 3. bemyndigaKungl. Maj;t att vid inrätta två tjänster för byråchef iCe 1. Yrkanden angående det ipropositionen angivna framförs i fyra motioner, nämligen delsmotionen 1971:277 av m.fl. (c), vari hemställs 1. att skall besluta att anslag förknippade meddet s. k. inte skall beviljas, 2. att under förevarande punkt skaU /72 anvisa ett investeringsanslag av . Ea karta över det område som berörs av Ritsem- ochKaitumprojekten finns i propositionen 1970; 173 om intrång i Stora Sjöfalletsnationalpark. NU1971: 26 2 delsmotionen 1971: 278 av m. fl. (fp), vari hemställs »att med upphävande av 1970 årsriksdagsbeslut måtte besluta att något intrång i Stora SjöfaUets nationalparkför reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ejmåtte medges», »att måtte besluta att några anslagförknippade med det s. k. ej skall beviljas», 3. att anslaget för /72 underförevarande punkt skall utgå med ett i förhållande till Kungl. minskat belopp av , dels motionen 1971: 432 avherr m. fl. (m), vari hemstäUs »att med upphävande av 1970 årsriksdagsbeslut måtte besluta att något intrång i nationalparkför reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ejmåtte medges», »att måtte besluta att några anslagförknippade med det s. k. ej skall beviljas», 3. att under förevarande punkt skaU /72 anvisa ett investeringsanslag av , delsmotionen 1971: 1071 av i m. fl. (vpk), vari hemställsatt skaU avslå proposition 1971: 1, bilaga 15, i vad den gäUer detbegärda anslaget för . Det av planeradeKaitumprojektet behandlas i två motioner, nämligen delsmotionen 1971: 153 av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), varihemställs att skall uttala sig mot ett genomförande avKaitumprojektet, delsmotionen 1971: 1058 av herrar () och (), vari hemställs attriksdagen skall uttala att någon utbyggnad av Kaitum för kraftändamål ej börkomma tiU stånd. Vid sin förnyade behandling av ärendet harutskottet tagit del av en skrivelse från till Kungl.Maj:t med förslag om modifierat utförande av Ritsems kraftstation med regleringav Sitas-jaure-Autajaure. Generaldirektören för vattenfallsverket har inför utskottetredogjort för detta förslag, vilket därvid också kommenterats av generaldirektörenför . Ordföranden i harhaft tiUfälle att inför utskottet redogöra för organisationens syn påförslaget. Utskottet har vidare hört länsarbetsdirektören i länoch planeringsdirektören vid i , vilka lämnatupplysningar om arbetsmarknadssituationen i länet. Delegationer medföreträdare för GäUivare kommun, för kommun och för av- NU 1971: 26 3 delningari mellersta och övre samt en representant för Sörkaitums sameby harinför utskottet redovisat synpunkter på Ritsem-och Kaitumprojekten. Vänsterpartietkommunisternas riksdagsgrupp har tillställt utskottet en skrivelse medsynpunkter på sysselsättningsläget i och med angivande av täiUcbarasysselsättningsobjekt där. En konferens i medrepresentanter för ett antal avdelningar av Svenska byggnadsarbetareförbundethar riktat ett uttalande till utskottet. Från Sörkaitums sameby har inkommiten skrivelse vari kritik riktas mot vattenfallsverkets modifierade förslag.Vidare har utskottet mottagit dels en skrivelse från Norrbottens länsinsjöfiskare, dels skrivelser från och från fil. kand. PeterLindberg, , med vissa naturvårdssynpunkter. Vad gäUer utskottets tidigare behandling av ochhemstäUan i ärendet hänvisas till utskottets betänkande 1971: 15. Däri finnsdels kompletterande uppgifter om kommuns förslag rörande anläggningav väg mellan och , om förhandlingar och villkorliga avtalangående ekonomisk ersättning till samerna för verkningar av de regleringar somingår i det ursprungliga samt om innebörden av det s. k.Kaitumprojektet, dels redogörelse för motionernas motivering. I skrivelse tUl Kungl. Maj:t den 19 maj 1971erinrar om att vid behandling avRitsemprojektet rests invändningar mot utbyggnadsförslaget och att därvidsärskilt dämnings-inverkan vid Autajaure åberopats. Då företagets tillåtlighet prövades ivattendomstolen, yrkades av kammarkollegiet genom advokatfiskalsämbetet, attstatens vattenfallsverk såsom ett alternativ till den föreslagna regleringenskulle utreda fömtsättningarna för en jämkning, som gick ut på en reglering avenbart Sitasjaure. Härigenom skulle enligt ämbetet Autajaure i huvudsak lämnasorörd och ingreppen på renskötseln och landskapsbilden i avsevärd måninskränkas. Denyrkade utredningen redovisades i vattenmålet. Av densamma framgick att enmodifierad reglering skulle leda till viss fördyring i förhållande till det ansöktaföretaget och även lägre nytta. motsatte sig i målet attgenomföra det alternativa förslaget på grund av dess otillfredsställandelönsamhet. Underden tid, som förflutit sedan utredningen gjordes, har kraftens värde ökat, ochäven en modifierad utbyggnad uppfyller numera verkets gäUande förräntningskravpå . Mot bakgmnd härav och de erinringar, som framkommit underriksdagsbehandlingen, har vattenfallsverket omprövat sin inställning ochförklarar sig därför berett utföra regleringen i den modifierade formen. NU 1971: 26 4 Det modifierade utförandet innebär i korthet, attregleringsdammen förlägges till utloppet av Sitasjaure. Autajaureområdet lämnashelt orört av dämningsåtgärder. Sitasjaure regleras med oförändradedämnings-och sänkningsgränser, över havet. Vattnet från Sitasjaureöverledes till kraftstationen via en tunnel från sjöns östra ände. Ikraftstationen utnyttjas samma fallhöjd som enligt tidigare planer. Effektenblir oförändrat 300 000 kW. Den genomsnittliga energiproduk tionen i Ritsemoch ökningen i nedanför liggande kraftverk blir med det modifierade utförandetnära 500 miljoner kWh, dvs. mindre än i det ursprungliga förslaget. Arbetenaberäknas kunna bedrivas enligt oförändrad tidsplan och stationen tas i driftmot slutet av . Sysselsättningen vid anläggningsarbetena blir i stortsett oförändrad. Eftersom jorddammsbygge ersattes med tunneldrivningsarbeten,blir dock sysselsättningen jämnare fördelad . Anslagsbehovetför reglering och kraftstation tillhopa har tidigare beräknats tiU 140miljoner kronor, varvid förutsatts en kraftstation utan fast vägförbindelse. Ijämkat utförande och med väg SuorvaRitsem blir anslagsbehovet 160 miljonerkronor. I en kompletterande beskrivning av det modifieradeförslaget lämnar vattenfaUsverket vissa ytterligare uppgifter. från Suorva till Ritsem planeras en väg från Ritsem tUl Autajauressydspets. En tidigare föreslagen enkel traktorväg mellan Autajaure ochSitasjaure utförs i förbättrad standard och förbinds med ett mellanpåslag förtilloppstunneln väster om . Vägen längs och debåda stora dammarna i Autajaures östra del utgår. Detotala kostnaderna för den alternativa utbyggnaden, inklusive vägenSuorvaRitsem, beräknas bli ca 190 milj. kr., dvs. något mer än kostnadema förhuvudalternativet. Dendirekta sysselsättningen vid kraftverksbygget beräknas uppgå till totalt 1 300årsverken, vartill kommer 260 årsverken för vägbygget. Projektet uppges sålundage sysselsättning åt drygt 300 man . Vadgäller inverkan på landskapsbilden m. m. anförs bl. a. följande. Vattenståndeti Autajaure blir lägre än normalt. I Teusadalen blir vat-tenföringen ca 50 %högre än vid genomförande av vattenfallsverkets tidigare utbyggnadsförslag.Jämfört med detta medför det modifierade förslaget mindre trafik på vägarna,eftersom masstransporter till dammområdet ej förekommer. Trafiken mellanAutajaure och Sitasjaure får däremot större omfattning enligt det nya projektetoch kräver en höjning av vägstandarden. Ökade sprängstensmassor och tunnlarnakräver nya upplagsplatser dels vid mellansänket, dels vid Sitasjaure. Ingenöver-dämning av mark sker inom . Detrenbetesland som på något sätt skadas eller eljest undandras från samernasdisposition uppgår till , vilket är av motsvarande inverkan vidgenomförande av det tidigare förslaget. Ingen överdämning av kalvningslandförekommer. NU 1971: 26 I sitt betänkande 1971: 15 tog utskottetinledningsvis upp den allmänna inriktningen av Kungl. Maj;ts förslag tillinvesteringsram för för /72.Investeringsprogrammet i stort och de speciella förslag som framlagts rörandebemyndiganden för Kungl. Maj:t att teckna borgen och att inrätta vissa tjänsterlämnades utan erinran. Detsamma gällde de utbyggnadsprojekt påvattenkrafts-området som redovisades i propositionen, med undantag förRitsemprojektet. Utom såvitt gäller detta projekt och hänvisarutskottet tiU sina ställningstaganden i betänkandet 1971: 15. Vid sin förnyade behandling av harutskottet främst ägnat uppmärksamhet åt det modifierade förslag till utformningav projektet som framlagt i skrivelse till Kungl. Huvudpunkten i detta förslag vars framläggande föranlettsav de erinringar som inom riktats mot det tidigareutbyggnadsförslaget är att överledning av vatten till den planeradekraftstationen vid Ritsem skall ske icke från Autajaure utan från den ovanförliggande sjön . Projektets tillåtlighet har ännu icke prövats av vattendomstol.Liksom i det föregående skedet av ärendets behandling har utskottet såsomredovisats tidigare i detta betänkande berett företrädare för olika berördaintressen tillfälle att framföra synpunkter. Vid en granskning av det nyaförslaget från olika aspekter kan till en början följande konstateras. Från naturvårdssynpunkt framstår bevarandet av Autajaurevid ungefär hittillsvarande nivå som en väsentlig fördel hos det nya förslagetvid jämförelse med det tidigare. Förändringarna i landskapsbilden genomdammbyggnader och ändrat vattenstånd blir mindre liksom också skadorna påväxtlighet och djurliv. Förlängningen av överledningstunneln och slopandet avden vid Autajaure medför att avsevärt större sprängstensmassorbehöver placeras. Kvar står att vattenföringen i Teusadalen minskar kraftigt,dock icke i fullt samma grad som enligt det tidigare förslaget. Dengenomsnittliga vattenföringen i Autajaure, som f. n. är 43 m ,reduceras till 3,5 m . För Teusajaure är motsvarande siffror 49 m och9,5 m. Vattenståndet i Autajaure och i Teusajaure kan bibehållas vid nuvarandenivå genom gmnddammar, som vattenfallsverket förklarat sig villigt att anlägga. Från statens naturvårdsverks sida förefallerinvändningar inte komma att framställas mot ett genomförande av detmodifierade förslaget, inklusive byggandet av en väg från Suorva tUl Ritsem,under fömtsättning att erforderliga skyddsåtgärder och återstäUande åtgärdervidtas. och riktar däremot kritikäven mot detta förslag. Vad beträffar landskapsbilden påpekas sank- NU 1971: 26 6 ningenav Sitasjaures yta, eliminerandet av vattenfallet vid Sitasjaures utlopp ochden minskade vattenföringen nedanför denna sjö. Fiskbeståndet och fågellivetliksom djurlivet i övrigt bedöms komma att påverkas menligt. Vidare nämnsskadeverkningar på strand- och bottenvegetation. Vägbygget betraktas som ennegativ faktor bl. a. med hänsyn till trafikens störande inverkan på djurUvet. Vadgäller det ursprungliga konsekvenser för rennäringen erimadeutskottet i sitt tidigare betänkande om att ansett de skadorsom skulle komma att drabba rennäringen sammantagna »icke vara av denomfattningen att rennäringen ------- kommer att lidaväsentligt förfång». motsatt sig regleringen och poängterat att det berörda området harspeciell betydelse som kalvningsland. Det nya projektet innebär tiU skUlnadfrån det föregående att ingen överdämning av kalvningsland skaU företagas.Renbetesland tas i anspråk i väsentligt mindre utsträckning. Rennäringen bedömskomma att lida skada dels genom transporter och anläggningsarbete underbyggnadstiden, dels genom trafik då och senare på den nytillkomna vägen. Energiproduktioneni Ritsems kraftstation enligt det tidigare förslaget angav utskottet avmndattill genomsnittligt ca 500 GWh (milj. kUowattimmar) . I propositionen varuppgiften preciserad till 520 GWh. I vattenfaUsverkets nu ingivna skrivelsetill Kungl. Maj:t uppges att den genomsnittliga energiproduktionen i Ritsemtillsammans med ökningen i nedanför liggande kraftverk med det modifierade utförandetblir nära 500 GWh, »dvs. mindre än i det ursprungliga förslaget». Omproduktionsökningen i de nedanför liggande kraftverken liksom tidigarefrånräknas torde det modifierade bidrag tiU energiproduktionenkunna anges till genomsnittligt ca 470 GWh . Om det urspmngUga projektetanförde utskottet att det syntes vara obestritt att projektet enligt gängseberäkningsmetoder skulle bli lönsamt. Det modifierade projektets lönsamhet ärlägre, och vattenfaUsverket har tidigare när kammarkollegiet hos vattendomstolenbegärt att ett alternativ av det nu aktuella slaget skuUe övervägas förklarat sig icke vara intresserat av en sådan lösning. Kostnaderna förelproduktion enligt andra metoder har stigit mer än kostnaderna förelproduktion i vattenkraftverk, något som beror dels på de höjda oljepriserna,dels på pris- och lönestegringarnas betydelse när det gäller sådana kraftverkvilkas kostnader särskilt avser maskinutrustning. TiU följd härav beräknasutbyggnad enUgt det modifierade förslaget numera uppfyUa det förvattenfallsverket gäUande kravet på 8 procents förräntning. Även detmodifierade förslaget betecknas alltså som lönsamt. Sysselsättningseffektenav det modifierade projektet beräknas kvantitativt inte avvika från den somangivits för det ursprung- NU 1971: 26 7 Den uppges tiU 1 300 årsverken för kraftverksbygget och 260årsverken för vägbygget, fördelade . Det modifierade projektet kanväntas medföra en jämnare sysselsättning än det ursprungliga, då detinnefattar tunnelbyggande i större utsträckning och dammbyggen i mindreutsträckning. Företrädare för GäUivare och kommuner och förbyggnadsarbetarkåren i övre har för utskottet framhållitRitsemprojektets betydelse från sysselsättningssynpunkt. Utskottet har söktbilda sig en uppfattning om tillgången på alternativa sysselsättningsobjekt iNorrbottens län. Viden sammanfattande bedömning av i dess modifierade form finnerutskottet det uppenbart att de invändningar som från olika håll riktats mot detursprungliga projektet till väsentlig del måste anses faUa bort vid denförändring som föreslås. De regleringar som skall företas blir avsevärt mindregenomgripande. Den kraftigaste av de invändningar som gjorts med hänsyn tillrennäringens intressen bortfaller när det inte längre blir fråga om attkalvningsland skall överdämmas. Såsom framhåUits i den tidigare fasen av ärendetsbehandling inom får samerna i de områden som påverkas av ettutbyggnadsprojekt ekonomisk ersättning av vattenfallsverket för deskadeverkningar som projektet kan medföra för dem. Utskottet förutsätter attuppkommande ersättningsfrågor löses på ett tillfredsstäUande sätt. Denenergikvantitet som ett kraftverk i Ritsem liksom varje annatkraftverksalternativ kan producera motsvarar blott en ringa del av landetssamlade energibehov. Detta förhåUande utgör dock enligt utskottets uppfattninginte något argument mot att kraftverket kommer till stånd. Även om andraenergikällor svarar för en ökande del av energiproduktionen kommervattenkraftverken att också framgent spela en viktig roll. Det modifieradeRitsemprojektet skuUe ge ett energitiUskott motsvarande av dettidigare beräknade och har alltså från kraft-försörjningssynpunkt i stort settsamma intresse som det ursprungliga projektet. Ifråga om sysselsättningseffekten ter sig det modifierade förslaget likvärdigtmed det ursprungliga; genom att det i större utsträckning avser tunnelbyggandehar det t. o. m. vissa fördelar framför detta, såsom att sysselsättningenfördelas jämnare över året. Utskottet vUl ånyo understryka behovet avsysselsättningsskapande åtgärder i övre . Enligt utskottets meningmåste mycket tungt vägande skäl föreligga om man i dagens läge skall avvisa detsysselsättningstUlskott som ett lönsamt och från naturvårdssynpunkt godtagbartkraftverksprojekt i övre kan ge under som för många avde berörda arbetstagarna utgör slutskedet av deras aktiva period. Medhänvisning till de argument som här anförts vill utskottet förorda attriksdagen uttalar sig för ett genomförande av NU 1971: 26 8 iden föreslagna modifierade formen. tidigare bemyndigande för Kungl.Maj:t att medge intrång i Stora SjöfaUets nationalpark i samband medRitsemprojektet avser ett större område än det nu aktuella. De båda områdenasammanfaller inte helt. Utskottet förordar att bemyndigar Kungl.Maj:t att ändra tidigare beslut härvidlag i enlighet med vad som påkallas avde nya omständigheterna. Utskottet förutsätter att vägbygget från Suorva tillRitsem, vilket icke behöver prövas av vattendomstol, igångsätts. Utskottetsförord för det modifierade förslaget till utbyggnad vid Ritsem betingas av enönskan att skapa bred uppslutning kring projektet och sålunda ta hänsyn tillde invändningar som har riktats mot det ursprungliga förslaget. Utskottetkonstaterar att projektets nya utformning innebär att Autajaure definitivtundantas från väsentligt ingrepp. Det bör fömtsättas att åtgärder vidtas föratt skona Autajaures stränder och att stora ansträngningar läggs ned på attåterställa landskapet kring överledningstunnel, dammar etc. efter avslutatbyggnadsarbete. Problemethur de stora sprängstensmassorna från tunnelbygget skall placeras tilldrar siguppmärksamhet i detta sammanhang. En möjUghet som enligt utskottets mening kanförtjäna att övervägas är att detta stenmaterial används som underlag för enfortsättning utefter av den väg från Suorva som avsesingå i pojektet. kommun har framfört önskemål om en framtidaförlängrung av den nu planerade vägen så att kontakt nås med den väg som frånnorskt håll anläggs fram till Sitasjaures övre ände. Denminskade vattenföringen i Teusadalen är ett problem från naturvårdssynpunkt.Utskottet tar fasta på de uttalanden som gjorts från naturvårdshåU om attgrunddammar som vidmakthåller oförändrad vattennivå i sjöarna kan varaönskvärda och från vattenfaUsverkets sida om att verket är villigt att medverkatill att sådana dammar blir anlagda. Undersökningar av hurvegetationsförhållandena i Teusadalen skall kunna i möjligaste mån förbliintakta är enUgt utskottets mening ett naturligt inslag i det fortsattaplaneringsarbetet. Utskottetsförord för är, som ovan sagts, i betydande mån föranlett avhänsyn tiU sysselsättningsproblemen i övre . Även om projektet innebärett värdefuUt tUlskott av arbetstiUfällen måste givetvis alla möjlighetertillvaratas att i övre skapa ytterligare sysselsättningsmöjligheter.Utskottet begagnar tUlfället att understryka vikten av fortsatta inventeringaroch fortsatt projektplanering i detta syfte. Enspecialfråga av betydelse för anläggningsarbetarna i vattenfallsverkets tjänstär hur avbrott i eller upphörande av anställningen kan påverka rätten atterhålla sådan särskild pension som utgår till förutvarande arbetare hosaffärsverken. Pensionsvillkoren är en förhandlingsfråga. Utskottet förutsätteratt vattenfallsverket genom omplaceringar NU 1971: 26 9 blandsina anställda förebygger att äldre arbetare med intjänt pensionsrätt gårförlustiga denna tUl följd av sådana omständigheter som nämnts. Utskottet hänvisade i sitt föregående betänkande iämnet till departementschefens redogörelse i propositionen för en avvattenfallsverket utförd inventering av tänkbara återståendeutbyggnadsprojekt. Genom departementschefens stäUningstaganden, som utskottetutom vad gäller lämnat utan erinran, föreligger i väsentligadelar en plan som möjliggör en mera långsiktig bedömning av utbyggnadsfrågornaän som kan ske vid beslut rörande enstaka projekt. Utskottet som i höstkommer att yttra sig över en motion om en plan för energiförsörjningen i desshelhet vUl här allmänt understryka betydelsen av en sådan planering som härnämnts. I detta sammanhang återkommer utskottet till den i det tidigarebetänkandet behandlade frågan om . Såsom tidigare konstateratsär beträffande detta projekt läget det att vattenfallsverket planerar för ettgenomförande av projektet men att något förslag från Kungl. Maj:ts sida omförverkligande av detta inte föreligger. Utskottet finner det emellertidönskvärt att nu blir föremål för ett ställningstagande frånriksdagens sida som klargör att projektet hör tiU dem som skall undantagas frånutbyggnad. Starka naturvårdsskäl talar enligt utskottets mening för attKai-tumregionens vattensystem bevaras intakt. Detta innebär att den projekteradeöverledningen av vatten tUl Lule älv icke skall komma till stånd. Utskottetföreslår att såsom förordats i motionerna 1971: 153 och 1971: 1058gör ett uttalande till Kungl. Maj:t av här angiven innebörd. a) som sin mening ger Kungl. Maj;t till känna vadutskottet anfört beträffande , b) beslutar om en sådan ändring av sitt tidigarebemyndigande för Kungl. Maj:t att medge intrång i nationalparksom framgår av vad utskottet anfört, c) med bifall i övrigt till Kungl. Maj:ts förslag tiUKraftstationer m. m. för /72 anvisar ett investeringsanslag av975 , d) avslårmotionerna 1971: 277, 1971: 278, 1971: 432 och 1971: 1071, 2. att bemyndigar Kungl. Maj:t att fr. o. m. /72medge att teckna borgen intill sammanlagt 75 000 000 kr.för varje budgetår, 3. att bemyndigar Kungl. Maj:t att vid statens vattenfallsverkinrätta två tjänster för byråchef i Ce 1, NU 1971: 26 10 4. att med bifaU tUl motionerna 1971: 153och 1971: 1058 som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anförtrörande . Närvarande:herrar (), Regnéll (m), i (s), iGlömminge (c), i (fp), (). (), (),SjöneU (c), (), HäU (s), MöUer i (fp), (), fruHambraeus (c) och fm (vpk). av herrar RegnéU (m), i Glömminge (c),i (fp), (), i (fp) och (), som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s. 7 med »Vid en sammanfattande» och slutar på s. 9 med »som nyssnämnts» bort utbytas mot ett avsnitt av följande lydelse: »När utskottet med hänsyn till här angivna faktorergör en s a m-manfattande bedömning av i dess modifierade formkommer utskottet tiU följande slutsatser. anförde i sitt föregående betänkande i ämnet börnaturvårdssynpunktema tillmätas avgörande betydelse. Även om det modifieradeprojektet inte innefattar Uka stora ingrepp som det urspmngUga, kvarstår dockvägande invändningar. Sjön får helt ändrad karaktär, ochvattenfallet vid dess utlopp försvinner. Vattenföringen nedanför Sitasjaureminskas radikalt, vUket bl. a. i hög grad påverkar Teusadalens utseende; dennablir i vissa delar så gott som torrlagd. De negativa förändringarna ilandskapsbUden är förenade med allvarliga skadeverkningar på växtligheten ochdjurUvet. De sekundära följderna av den minskade vattenföringen ärsvårbedömbara. Klart är att förutsättningarna för fiske reduceras i hög grad. Ävenanläggandet av en väg tiU Ritsem är en olycklig åtgärd från naturvårdssynpunkt.Själva vägen påverkar landskapsbilden negativt, och trafiken på den blir för aUframtid ett störande moment i området till nackdel bl. a. för djurlivet. Vägenter sig inte nödvändig för tu- NU 1971: 26 11 rismen ett avsevärt antal turister bmkar under nuvarande förhållanden besökaområdet med hjälp av båtförbindelser. Vad gäller naturvårdsaspekten börytterUgare noteras att i sin nya utformning kräver attbetydUgt större sprängstensmassor placeras än som förut varit aktuellt. Denföreslagna vägen har uppgivits bli till gagn för samerna i området. För denrenskötande samebefolkningen torde vägen dock inte framstå som behövlig utansnarare såsom icke önskvärd, eftersom vägtrafiken uppenbarligen blir tillnackdel för rennäringen.