bet · FU01FiU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Som framhållits ifinansplanen var denna omsvängning särskilt markerad när det gällerutrikeshandeln och betalningsbalansen. Den statistik som offentliggjortsbeträffande utrikeshandelns utfall visar att omslaget ihandelsbalansen var starkare än som anges i finansplanen ochpreUminär nationalbudget. Från ett underskott på ca 1 450 milj. kr. underförsta halvåret svängde handelsbalansen till ett överskott på ca 300 milj. kr.under andra halvåret. blev underskottet därmed ca I 150 milj. kr.mot i finansplanen beräknade 1 370 milj. kr. Omsvängningen blev dock mindre änman räknade med finansplan och reviderade finansplan enligt vUkahandelsbalansens underskott skuUe begränsas tiU 510 milj. kr. resp. 545 milj. kr.TiU omsvängningen i handelsbalansen bidrog förutomfortsatt god efterfrågan på våra exportvaror utomlands den stramare ekonomiskapoUtiken och den nerdämpade inhemska konjunkturen liksom avmattningen av deninternationeUa högkonjunkturen. Andra viktiga inslag i fjolårets betalningsbalansbild ärden fortsatta försämringen av tjänstebalansen med utlandet och det kraftigaomslaget i positiv riktning på kapitalbalansen. Som framgår av riksbankensförvaltningsberättelse (s. 31) svängde kapitalbalansen från ett kapitalutflöde1969 på ca 200 milj. kr. tiU ett kapitalinflöde på närmare 800 milj. kr. 1970.Denna förändring har skett parallellt med en omfattande kortfristig upplåning iutlandet. Detta avspeglas i restposten, som i betydande utsträckning påverkasav förändringar i de korta kommersiella krediterna och som visar en än störreomsvängning än kapitalbalansen från i runt tal 450 milj. kr. tiU + 1 550milj. Härigenom kom valutareserven enligt de definitiva siffrorna att ökamed närmare 400 milj. kr. efter att ha minskat med ca 1 850 milj. kr. Förbättringarna i dessa avseenden måste dock ibetydande omfattning betraktas som tUlfälliga. Detsamma gäller den förbättringi handelsbalansen som inträffade och som till stor del äratt hänföra tiU en nedgång i lagerinvesteringarna. Denna förbättring kan enUgtfinansministern inte förväntas bli bestående. Utskottet delar dennauppfattning. Vissa statistiska .. . (utskottetstext s. 7, första stycket)... verkstadsindustrins hemmamarknadsorder. Även på arbetsmarknaden hareffekten av konjunkturdämpningen gjort sig gällande. Antaletarbetslöshetsanmälda var 59 700 mot 51 200 . Antalet under arbetsmarknadsutbildning var ca 54 100 mot 40 600vid ; antalet sysselsatta vid beredskapsarbeten ca 18 600mot 16 600 ; antalet anstäUda vid skyddad verksamhet var i mitten avfebruari 12 300 mot 10 500 och antalet arkivarbetare 9 200 mot 7 400förra året. Ca 20 000 fler är alltså föremål för arbetsstimule-rande åtgärderän . Parallellt därmed har antalet obesattaplatser vid arbetsförmedlingarna minskat. Denna försämring avarbetsmarknadsläget jämfört med är desto mer anmärkningsvärd med tanke påden milda vintern. ökade antalet konkurser med 1969 tiU preUminärt 3 750 1970. Antalet varsel om driftsinskränkningar var683 mot 320 och antalet därav berörda anställda 21 028 mot 10 9211969. Av dessa förhållanden framgår det än klarare att deförhandlingar som inledde med affärsbankerna om enförsiktig uppmjukning i sin starkt restriktiva kreditpoUtik dels borde hakommit tUl stånd tidigare och dels borde ha gått längre än vad som blev fallet. . . (utskottets texts. 7, tredje stycket, fr. o. m. andra meningen) . .. normer av konsumtionskredit. Den ekonomiska politiken 1971.Enligt finansplanen . . .(utskottets text, s. 7 - s. 11, tredje stycket) . . .privata konsumtionen. Utskottet är inte främmande för attkompensationstänkande och kompensationsmekanismer av det slag som motionärernaberör spelar en roU i dagens . Såväl lönekrav som enskUt sparandepåverkas av beskattningen och av penningvärdets utveckUng. Det blir vanligareatt oUka grupper av löntagare vid formulerandet av sina lönekrav utgår från"lön efter skatt". Detta skapar speciella svårigheter förfinanspolitiken. långtidsutredning tog upp detta problem och menade(s. 52) att en skattepoUtik som söker håUa nere privat konsumtion och dedisponibla inkomsterna i vissa lägen kan tänkas möta ett effektivt motståndgenom att konsumenterna sänker sitt sparande. UtveckUngen under 1960-taletssenare hälft är därvid ett memento. Möjligheterna att bryta igenom en sådanelastiskt undanglidande försvarslinje hos konsumenterna förefaUer inte varastora. Endast medel som kan ge en effektiv sparstimulans är enUgtlångtidsutredningen användbara därför. Enligt utskottets uppfattning bör ökad uppmärksamhetdärför ägnas åt möjUgheterna att stimulera det personliga sparandet. häng bör den betydelse som penningvärdeförsämringen harbetonas. Den medverkar tUl uppkomsten av ett kompensationstänkande. Utskottetmenar att en indexreglering av skattesystemet skulle motverka tendenser avdetta slag och medverka tUl att öka finanspolitikens användbarhet. Utformningen av .... (utskottetstext, s. 11, femte stycket - s. 13, första stycket).... företagenskreditkostnader. Utskottet vUl tiU en börjanunderstryka att investeringar tar tid och först resulterar i ökadproduktion. Det är därför som också framhålUts i finansplanen angeläget attutbyggnaden av den på export eller importersättning inriktadeproduktionsapparaten kommer tUl stånd utan dröjsmål. För att möjliggöra dennautbyggnad krävs en ökad kreditgivning till industrin. På denna punkt liksom ifråga om finanspoUtikens aUmänna inriktning förefaller det i princip rådautbredd enighet. Finansplanen räknar med en uppgång i industriinvesteringen om12 % mot den preUminära nationalbudgetens . Det måste ifrågasättas, om deåtgärder avsedda att stimulera industrins investeringar som föreslås ifinansplanen verkUgen är tUlräckliga för att åstadkomma den erforderligainvesteringsuppgången. En viss uppmjukning av den starkt restriktivakreditpoUtiken har skett genom överenskommelsen mellan ochaffärsbankerna om att slopa utlåningstaket för 'övriga' lån och nya riktlinjerför kreditpolitiken . Enligt utskottets uppfattning är denna lättnadinte tillräckUg för att reaUsera den av alla önskade uppgången av industrinsinvesteringar. YtterUgare lättnader på kreditmarknaden bör komma till stånd.Även det nu förefintUga realekonomiska kapacitetsutrymmet motiverar detta. Påsikt bör även en mer konsekvent sparstimulerande poUtik kunna öka utrymmet påkreditmarknaden. Utskottet viU emellertid också betona, att den nödvändigainvesteringsuppgången inte kan åstadkommas enbart med hjälp av kreditpolitiken.Tillräckliga stimulansåtgärder måste också innebära, att investeringsåtagandenbedöms som lönsamma. Man kan heller inte förbise att industriinvesteringarnakan kräva följdinvesteringar inom andra näringsUvsområden. KreditpoUtiken måstekombineras med regionalpolitiska åtgärder, varigenom även resurserna förexpansion bättre kan tillvaratagas. Enligt utskottets ... (utskottetstext s. 13, fjärde stycket s. 13, femte stycket) .. . förbättra barntUlsynen. Insatser av det slag som senastberörts innebär ökade resursanspråk inom den offentliga sektorn. Det råderenligt utskottets mening ingen motsättning mellan dem och önskemålet att ökaindustrunvesteringarna. Båda slagen av åtgärder är lika viktiga för att lägga engrund för den framtida produktionsutveckUngen. Utskottet anser att ökade frisläpp av investeringsfondernautanför storstadsregionerna nu är påkallade. Dessa frisläpp bör i första handäga rum i de regioner, där tillgången på arbetskraft är god. På det sättet blirfrisläppen av investeringsfonderna ett medel att förbättra den regionalabalansen. Den utomordentligt strama kreditpolitiken har allrahårdast drabbat de mindre och medelstora företagen. Därför krävs det särskildaåtgärder för att tiUförsäkra dem del i det ökade kreditutrymmet. Utskottetnoterar att det i finansplanen förutsatts att såväl AB Industrikredit som ABFöretagskredit bör få möjlighet att öka sin för den mindreföretagsamheten betydelsefulla utlåning. Utskottet vUl betona, att dettaförutsätter att AB Industrikredit och AB Företagskredit från AP-fonden tillförsde för deras kreditexpansion erforderliga medlen. Utskottet delar också denuppfattning som framförts i motion 565 att en ytterligare positivstimulansåtgärd skulle vara att sänka företagens kreditkostnader. Deräntesänkningar som skett utomlands bör göra det lättare att genomföra sådanaåtgärder. Emissionskontrollen har som framhållits i motionen nr 562tUl syfte att dels motverka räntegUdning, dels möjliggöra en viss prioriteringpå kapitalmarknaden. Det är utskottets uppfattning att en sådan styrning avkapital tUl ekonomins olika sektorer t. ex. bostadssektorn även ifortsättningen måste ske efter de riktlinjer varom fattat beslut.Emissionskontrollen har emellertid svagheter som penningpolitiskt instrument, och det finns därför anledning att överse det nuvarande systemet. Frågan om organiserad kapitaUmport från utlandet kommerutskottet att behandla i följande avsnitt. Den yttre balansbristen. . . (utskottets text s. 14, femte stycket - s. 15, andra stycket).. . vara påkaUade. Utskottet delar sålundadepartementschefens uppfattning att en viss kapitaUmport i mer organiseradeformer bör komma tiU stånd för att finansiera en del av den industriellautbyggnaden. En ökad långsiktig upplåning i utlandet behövs enligt utskottetför att vi skaU klara den erforderliga utbyggnaden utan ytterligarepåfrestningar på valutareserven. föreligger enligt utskottetsbedömning ett visst samhällsekonomiskt utrymme i form avoutnyttjade arbetskraftsresurser, varför en sådan upplåning inte behöverbefaras leda tiU någon ekonomisk överhettning. En sådan upplåning lösergivetvis inte det grundläggande jämviktsproblemet - underskottet ibytesbalansen - men bör kunna vara en väg ut ur det tvångsläge som vi nubefinner oss i, delvis tiU följd av tidigare försummelser i den ekonomiska politiken. Utskottet delar departementschefens uppfattning, attInvesteringsbankens verksamhet bör kunna utvidgas inom givna ramari samma takt som . Det finns emellertid inte någon anledningatt särskilt favorisera Investeringsbanken, när det gäller formerna för dennaupplåning. För att undvika skevhet i kreditgivningen måste affärsbankernaberedas samma möjlighet att medverka tiU upplåning utomlands somInvesteringsbanken. Utskottet viU i detta sammanhang också betonaangelägenheten av att insatser vidtas för att underlätta exportkreditgivningen. En annan .. . (utskottets text s.15, fjärde stycket - s. 16, första stycket . . . höstsession. En annan post som diskuterats ibetalningsbalanssammanhang är det offentliga biståndet tiU u-länderna.Riksdagen har här antagit en plan enligt vilken detta bistånd /75skall uppgå tiU av bruttonationalprodukten. I linje med denna plan har iårets statsverksproposition föreslagits en ökning av anslagen förinternationellt utveckUngsbistånd med 200 milj. kronor eUer . mening är detta liksom målsättningen /75 förenligt medsträvandena att förbättra den svenska betalningsbalansen. Den nödvändigaförbättringen av vår yttre balans bör som departementschefen framhålleråstadkommas på varusidan genom ökad export. m. m. 1fråga om mer . . . (utskottets text s. 16, tredje stycket - s. 16, femtestycket) . . . främja kostnadsbesparingar. Utskottet delar den uppfattning,som kommer tiU uttryck i motionerna nr 562, 565 och 566, att också meralångsiktiga åtgärder måste sättas in för att göra stabiliseringspoUtikeneffektiv. Det är vidare angeläget att de svåra avvägningsproblem på detekonomiskt-politiska området, som kan väntas , kan lösas isamförstånd meUan olika grupper. Detta aktualiserar i sin tur kraven påfortlöpande gemensamma överläggningar meUan regeringen, de poUtiska partierna,parterna på arbetsmarknaden och ekonomisk expertis. Ett institutionaliseratsamråd på bredare bas än vad som förekommer inom t. ex. det ekonomiskaplaneringsrådet skuUe vara ägnat att öka förtroendet för statsmakternasekonomiska poUtik. Utskottet tUlstyrker därför att ett ekonomiskt-sociaU rådinrättas med företrädare för regeringen, de politiska partierna,arbetsmarknadens parter, näringslivets organisationer och ekonomisk expertis. Ett ekonomiskt-socialt råd skulleäven kunna medverka tUl att få till stånd StabUiseringspoUtiska konferenser.Inte minst utvecklingen av årets avtalsrörelse visar med aU tydlighet angelägenhetenav att sädana konferenser kommer tiU stånd före de störreavtalsrörelserna. Liksom motionärerna beklagar utskottet att regeringenhittills inte velat utnyttja detta instrument i den ekonomiska poUtiken. .. (utskottets text s. 17, andra stycket). Som betonats ... (utskottets text s. 17, tredje stycket - s. 17, fjärde stycket) . . . skildalägen. Utskottet delar den syn påkonjunkturläget, som motionärerna ger uttryck för. Ett tecken på ökadavmattning är som redan nämnts det förändrade arbetsmarknadsläge, som harredovisats . Mot denna bakgrund är som utskottetbetonat ytterligare lättnader i kreditpolitiken befogade. Förändringarna iarbetsmarknadsläget Och vissa mera svårbedömbara förhållanden, som t. ex.verkningarna av nedgången i lagerinvesteringarna, gör det nödvändigt att underde närmaste månaderna håUa en mycket hög konjunkturberedskap. Inte minstUtveckUngen på arbetsmarknaden måste följas med största uppmärksamhet och oUkaåtgärder måste planeras för att kunna sättas in med kort varsel. 1 finansplanen ...(utskottets text s. 18, andra stycket - s. 18, fjärde stycket). ..ekonomisk-politiska medlen. För att trygga en sådanhandUngsfrihet måste som redan framhålUts balansen i de utrikes betalningarnaåterställas. Detta ställer i sin tur stora krav på resurser när det gäller denfortsatta utbyggnaden av produktionsapparaten. Investeringar i industrin ochandra sektorer av näringslivet, som kan bidra till ökad export och tiU att görasåväl export- som hemmamarknadsinriktade företag mer motståndskraftiga i deninternationella konkurrensen, måste sålunda få prioritet vid fördelningen avdet ökade samhällsekonomiska utrymme, som kommer att stå tiU förfogande denärmaste åren'. Därigenom skapas ökade förutsättningar för en fortsatt högproduktionsökning och för full och jämn sysselsättning på . SkaU denna målsättning kunna uppnås ter sig en ytterligareuppmjukning av kreditpoUtiken nödvändig. Särskilda åtgärder måste vidtas föratt säkerställa kreditförsörjningen för de mindre och medelstora företagen,vilka drabbats specieUt hårt av de senaste två årens hårda kreditrestriktioner. Frisläpp ur företagens investeringsfonder bör medges i större utsträckning vid investeringar utanför storstadsområdena.Den avmattning i konjunkturen, som gjort sig gäUande ,understryker angelägenheten av sådana åtgärder. För att en investeringsökning verkligen skall komma tUlstånd är det emeUertid inte tillräckligt med att skapa det samhällsekonomiskautrymmet för denna ökning. Det gäller också att se till att de incitament, somgör det lockande för företagen att bygga ut, är tillräckligt starka. SamhäUetkan här genom bl. a. sin näringspolitik och räntepoUtik bidra tiU ett meraproduktionsvänligt klimat. Finanspolitiken bör likaså utformas så att denfrämjar arbetsvUja och enskilt sparande. Ett viktigt led i ansträngningarna attbromsa det senaste årets mycket snabba pris-och kostnadshöjningar måste vidarevara, att bl. a. genom lokaliserings-poUtiska och arbetsmarknadspoUtiskaåtgärder söka tUlvarata befintliga arbetskraftsreserver och andraproduktionsresurser. prövning av de olika utgiftsförslagen /72 måste mot denna bakgrund bU restriktiv. Den ekonomiskatillväxten ger dock även förutsättningar för en fortsatt reformverksamhetpä oUka områden. Det förtjänar också att understrykas att alla poster ibudgeten inte har samma realekonomiska verkningar. En utbyggnad av exempelviskommunikationsväsendet, den exportfrämjande verksamheten och kreditstödet tiUden mindre företagsamheten kan således mycket väl förenas med kravet på enstram finanspolitik. Budgetunderskottet för /72 kan som redanframhålUts väntas öka inte obetydUgt i förhåUande tiU vad som anges ifinansplanen till följd av bl. a. ökade statstjänarlöner. Detta inskärperytterligare nödvändigheten av att utgiftsprövning bUr restriktiv,särskilt med hänsyn tUl pris- och kostnadsutveckUngen och de krav på denekonomiska politiken, som ett återställande av utrikesbalansen ställer. . . (utskottets text s. 18, sjunde stycket) ... istatsbudgeten, Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att a. beträffande utredning ominrättande av ett ekonomiskt- socialt råd med uppgift att belysa de samhällsekonomiska problemen med bifaU till motionen nr 566, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. Maj t anhåller om utredning i enlighet med vad utskottet anfört, b. beträffande överläggningarrörande den ekonomiska poU tiken och stabiliseringspolitiska konferenser i anledning av motionerna nr 562, 565 och 566, samtUga såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört. 2. beträffande enöversyn av systemet med emissionskontroU och i övrigt metoderna för styrning avkreditmarknaden i konjunkturpolitiskt syfte i anledning av motionen nr 562,såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vad utskottetanfört, 3. beträffandeuttalande av om omedelbara åtgärder för att åstadkomma en lättnad påkreditmarknaden med bifaU tUl motionen nr 562 och i anledning av motionen nr565, båda såvitt nu är i fråga, som sin mening uttalar att åtgärder måttevidtas för att åstadkomma en lättnad på kreditmarknaden i enUghet med vadutskottet anfört, 4. beträffandeSveriges verksamhet i anledning av Kungl. Majits förslagoch motionen nr 562, såvitt nu är i fråga,som sin mening ger Kungl. Majrt tUl känna vad utskottet anfört beträffandeupplåning utomlands och Investeringsbankens uppgifter i samband därmed, 5. beträffande de aUmännariktUnjerna för den ekonomiska poUti ken och för statsregleringen i anledning av vad som förordats i statsrådsprotokollet och med bifall tiU motionerna nr 562 och 565, båda såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. tUl känna vad utskottet anfört."