bet · FU01SkU20 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:20 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av motioner om rätten till avdrag vid beskattningen förreklam- och representationskostnader. Idetta betänkande behandlas följande motioner: 1. motionen1971: 313 av i m. fl. (vpk), vari hemställs att beslutar att till anvisningarna till 29 § kom munalskattelagen (1928: 370) foga en ny punkt 19 av nedan angivna lydelse: Avdrag må ej göras för avutgifter för reklam-ändamål. 2. motionen 1971: 582 av m. fl. (s),vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en översyn av reglerna angående avdrag vid beskattningen för representationskostnader. Gällandebestämmelser m. m. Vid beräkning av inkomst av rörelse får enligt 29 §kommunalskattelagen avdrag göras för allt som är att anse som driftkostnader.Reklamkostnader hänförs i praxis regelmässigt tiU sådana kostnader. ISverige beskattas reklam endast inom ramen för mervärdeskatten. Mervärdeskattenskonstruktion gör emellertid att denna skatt inte medför någon kostnad för deföretagare m. fl. som själva är skattskyldiga för sin omsättning. Den ingåendeskatten på dessa kostnader får nämligen dras av från den mervärdeskatt somskall erläggas för den egna omsättningen i likhet med vad som i allmänhetgäller för sådan ingående skatt. Bankföretag, försäkringsbolag, resebyråer,företag i nöjesbranschen och andra som inte själva är skattskyldiga tiUmervärdeskatt drabbas emellertid av den mervärdeskatt som debiteras för derasannonsering. Reklam är föremål förbeskattning i åtskilliga länder. SkU 1971: 20 2 I är sålunda all reklam underkastad skatt.Denna kan utgå antingen med en fix avgift eller med belopp som avvägs medhänsyn till reklamens omfattning och varaktighet. Den kan också bestämmas tillviss procent av reklamkostnaden. Även och har en omfattandereklambeskattning. Den drabbar såväl annonsering som olika former av reklamtjänster.I är reklamuppdrag underkastade omsättningsskatt . Dennabetalas av reklambyrån. All annonsering i tidningar, radio, TV och på film ärunderkastad en reklamskatt om i regel , vilken betalas av annonsören. IEngland beskattas televisionsreklam av kostnaden för sändningstidenoch i och lapan kan avgifter tas ut på utomhusreklam. I Frankrikeslutligen är annonstjänster underkastade skatt med viss procent. avstyrkte (BeU 1970:23)bifall till ett motionsyrkande av samma innehåll som det i motionen 1971: 313framställda. hänvisade därvid tUl att reklamutredningenenligt sina direktiv hade att uppmärksamma den betydelse av positiv och negativart som reklamen hade från hela samhällets synpunkt och att utredningen därvidockså hade ati: ta hänsyn till reklamkostnadernas omfattning och utveckling.Med hänsyn till att reklamutredningen enligt vad utskottet inhämtat därvidockså skulle komrna att undersöka reklamens ställning i beskattningshänseendesaknades enligt utskottets mening anledning biträda motionsyrkandet. beslöt ienlighet med utskottets hemställan. Enhgt punkt 1 av anvisningarna till 20 §kommunalskattelagen är utgifter för representation och liknande ändamål atthänföra till omkostnader i förvärvskälla endast om de har sambandmed verksamheten. Sådant samband kan enligt samma författtiingsrum anses föreliggadå fråga uteslutande är om att inleda eller bibehålla affärsförbindelser ochliknande eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av merabetydande anläggning för verksamheten, stapelavlöp-ning eller jämförligahändelser eller då utgifterna är att hänföra till personalvård. Avdrag får inteåtnjutas med större belopp än som kan anses skäligt. Bestämmelserna om avdragför representationskostnader har kombinerats med regler i 25 a §taxeringsförordningen, enligt vilka det åhgger den som yrkat avdrag förrepresentation att vid självdeklarationen foga noggranna uppgifter om artenoch omfattningen av denna jämte noggrann specifikation hur kostnaderna fördelarsig på olika typer av representation. harmeddelat anvisningar tiU ledning för taxe- SkU 1971: 20 3 ringsmyndigheternaangående avdrag för representation eller liknande ändamål (RN Ser I nr 7/1967p, 2, jfr nr 9/1970 p, 2), Nämnden anför bl. a, följande. 1,Allmänna synpunkter På sätt framgår av stadgandet i andra stycket avpunkt 1 av anvisningarna till 20 § kommunalskattelagen är utgifter förrepresentation och liknande ändamål att hänföra tUl omkostnader i förvärvskällaendast under förutsättning att utgifterna har samband med verksamheteni förvärvskällan. Därmed har i lagen markerats, att avdragsrätten icke omfattarkostnader för sällskapsliv av personlig natur, personlig gästfrihet och dylikt. Representationenkan rikta sig antingen utåt gentemot den skattskyldiges affärsförbindelser ochliknande eller också inåt gentemot företagets personal i form av personalfesteroch dylikt (intern representation). Fråga kan också vara om s. k. indirektarepresentationskostnader t. ex, kostnader för underhåll, löner etc. avseendefastighet, inventarier m. m. som helt eller huvudsakligen används förrepresentationsändamål eller liknande. Representationi samband med affärsförhandlingar och liknande För att det i kommunalskattelagen för avdragsrättuppställda kravet på samband mellan representationen ochverksamheten i förvärvskällan skall anses uppfylld, bör dylikt sambandföreligga såväl med avseende å tiden för representationen och platsen fördensamma som med avseende å den eller de personer gentemot vilkarepresentationen riktar sig. Representationen skall för att kostnaden vidinkomsttaxeringen skaU anses såsom avdragsgill ingå såsom ett naturligt ledi affärsförhandlingar; representationen skall med andra ord vara ett uttryckför sedvanlig gästfrihet i form av värdskap vid inledande avaffärs-förhandlingar, under förhandlingarna eller såsom en avslutning å desamma.Till affärsförhandhngar bör därvid hänföras ej blott förhandlingar om köpeller försäljning utan även andra förhandlingar i och för verksamheten, t. ex.förhandlingar med konsulter och experter av ohka slag samt förhandlingarangående kollektivavtal och liknande. För avdragsrätten är det utan betydelseom förhandlingarna i fråga föres med representanter för visst annat företageUer om vederbörande vid ett och samma tillfälle förhandlar med en grupp avaffärsförbindelser, t. ex. då ett grossistföretag i anledning av förändringar imarknadsläget inbjudit sina återförsäljare till gemensamma överläggningarangående verksamhetens fortsatta bedrivande. Vidare är det för avdragsrättenutan betydelse om inledda förhandlingar resulterar i ett avtal eller omförhandlingarna blir resultatlösa. Gästfrihetmot affärsförbindelser utan ett mera direkt samband med affärsförhandlingar bördäremot icke anses såsom en avdragsgill omkostnad i förvärvskällan. Såsom avdragsgillrepresentationskostnad bör icke heller anses kostnad, som hänför sig tillandra personer än dem som har en mera direkt anknytning till affärsförhandlingarnai fråga. Om till en representations-måltid inbjudits även anhöriga eller godavänner till de av förhandlingarna berörda personerna, är kostnaden för dessautomstående icke en avdragsgill utgift i förvärvskällan. Enligt lagtexten och uttalandenunder förarbetena får i det enskilda fallet avdrag icke medgivas med störrebelopp än som kan anses skäligt; detta betyder att i den mån utgiften avserrepresentation, som innebär en mera lyxbetonad livsföring, avdrag regelmässigticke medgives för denna del av utgiften. För att härutinnan vinna en likformiglagtillämpning i olika delar av landet anser riksskattenämnden ehuru nämndenär väl medveten om svårigheterna att fixera några belopp, som ur alla synpunkterär fullt godtagbara det likväl vara nödvändigt att ange vissa prisramar förrepresentationsmåltider, vilka ramar icke får överskridas när ej särskilda skältill annat föranleder. I enlighet härmed bör, om utgift för representationenligt det förut sagda över huvud är avdragsgill, avdrag i regel icke medgivasmed högre belopp än nedan sägs: a) förrepresentation utom hemmet i form av middag eller supé bör avdrag medges medhögst per person; b) förrepresentation utom hemmet i form av lunch bör avdrag medges med högst 40 kronorper person. De angivna beloppen avser pris inklusive serveringsavgiftmen exklusive mervärdeskatt. För den som icke är redovisningsskyldig enligtförordningen om mervärdeskatt utgör prisramarna resp. ökatmed beloppet för mervärdeskatt. I de fall, då representationenriktas mot i utlandet bosatt person, vilken besöker i egenskap avrepresentant för ett stort utländskt företag, bör ovan angivna prisramar icketillämpas. Icke heller bör i sådana fall gälla den i det föregående angivnainskränkningen, att avdrag icke medgives för representationskostnader avseendeanhöriga till de av förhandlingarna direkt berörda personerna. Beträffande representation, som förlägges till denskattskyldiges hem och där kostnaden sålunda icke kan verifieras genomrestaurangnota (jfr vad nedan under avdeln. VI sägs), bör förenämnda prisramar icke hellertillämpas utan bör avdrag medgivas med belopp, som på grundval av företeddutredning framstår som skähgt. Högre avdrag än enligt förenämnda prisramar böricke medgivas. Representation i samband med jubileum, invigning avanläggning, stapelavlöpning och jämförliga händelser För att jubileumskostnad skallkunna anses såsom avdragsgill bör fråga vara om en mera betydande milstolpe i företagets verksamhet så som 25-, 50-, 75- och 100-årsjubileum etc.------------------------ Den formav jubileumsfesthghet, som sedvanemässigt förekommer i här avsedda sammanhang,riktar sig merendels inte enbart mot företagets huvudsakhga affärsförbindelserutan har även ett vidare syfte såsom en form av personalvård eller såscm ettled i företagets publicrelationsverk- I jubileumsfestligheterna brukar därför deltagaföretagets anställda, eventuellt jämte fruar, samt representanter förmyndigheter och pressen. Även den del av kostnaden, som hänför sig till dessautomstående personer, bör regelmässigt anses såsom avdragsgill. Kostnad för representation i samband med invigning avanläggning bör anses som avdragsgill endast under förutsättning att fråga är omen anläggning, som med hänsyn tUl det ifrågavarande företagets storlek ochomfattning är att anse som mera betydande. Förhållandena med avseende å jubileer, invigningar ochstapelavlöp-ningar torde vara så växlande, att några prisramar här icke börangivas. Självfallet gäller emellertid den allmänna regeln, att avdrag börvägras i den mån fråga är om utgifter för en mera lyxbetonad livsföring. II angivna prisramarna bör härvidkunna tjäna till viss ledning. Till representation av under dennarubrik hänförUg karaktär får även anses höra representation i samband medindustrivisningar och liknande. Det förekommer också att, ianslutning till ett företags publicrelations-verksamhet, gästfrihet utövas mott. ex. riksdagsutskott, till landet officiellt inbjudna utländska journalisterm. som besöker företaget i studiesyfte. Exportföretag torde vidare haanledning att, i anslutning till diskussioner med svenska diplomater på besök iSverige eller med svenska handelsdelegater och liknande, utöva representationgentemot dem. Kostnader för dylik representation bör såsom regel anses såsom eni förvärvskällan avdragsgill utgift. Beträffande prisramar bör härvid gälla vadovan under avdeln. Representation gentemot anställda isamband med personalfester, in formationsmöten och dylikt I begreppet personalvård ingår bl.a. personalfester t. ex. jul- eller nyårsfester och informationsmöten föranställda. Hit hör även representation gentemot företagsnämnder i samband mednämndsammanträden. Avdragsrätt för dylika kostnader föreUgger i princip oavsettomfattningen av den verksamhet som den skattskyldige bedriver, och utanavseende på om representationen vänder sig till en större eller mindre krets.Fråga får dock inte vara om sällskapsliv eller gästfrihet av personlig art. För att kostnaden skall ansesavdragsgill bör representationen sålunda regelmässigt avse endast enklareformer av traktering därvid kostnaden per person icke bör överstiga tvåtredjedelar av det högsta avdragsbelopp, som för bjudning av motsvarande slagmedgives enligt de i avdeln. Såsom avdragsgillrepresentationskostnad bör icke räknas kostnad för måltider i samband medstyrelsesammanträde, revision, bolagsstämma eller föreningsstämma. Dettauttalande syftar dock ej på s. k. arbets-luncher av enklare beskaffenhet utanvin- eller spritförtäring. V. Representation i form av gåvor Reklamgåvorna är såsom regel artiklar av förhållandevis ringavärde, SkU 1971: 20 6 somöverlämnas till ett större antal personer och som antingen har direktanknytning tiU givarens produktion eller utgöres av enklare s. k. presentartiklarsåsom almanackor, pennknivar, plånböcker o. s. v. Kostnaden för dylikareklamgåvor bör anses som avdragsgill. Representationsgåvanär en i kommersiella sammanhang förekommande gåva från ett företag till annatföretag eller representant för detsamma, avsedd att bidraga till godapersonliga förbindelser mellan företagen. Även beträffande representationsgåvor gäller, attavdrag icke bör i det enskilda fallet medgivas med större belopp än som kananses skäligt. Detta innebär då avdrag icke får ske för utgifter för meralyxbetonad Uvsföring att avdrag icke bör medges för dyrbarare gåvor. Utanhinder av det sagda bör emellertid med hänsyn till de särskildaförhållanden som förehgger i fråga om sjösättningssmycken avdrag medgivas fördylik gåva, dock endast i den mån kostnaden för smycket icke uppgår till störrebelopp än som är skäligt i förhållande till bl. a. det avtalade fartygspriset. Kostnadför gåvor av sådana konsumtionsvaror som t. ex. rökt lax, renkött, starköl,sprit, klädespersedlar eller dylikt, som icke har samband med givarensverksamhet, bör i intet fall anses såsom en vid taxeringen avdragsgill utgift. Representationsgåvortill affärsförbindelser vid eller personliga högtidsdagar bör icke ansessorn avdragsgill omkostnad i förvärvskälla. Ej heller bör kostnad för kransareller blommor i samband med dödsfall anses avdragsgill. Representationsgåvor,varom nu sagts, får nämligen anses ha ett sådant inslag av personUg natur, somutesluter avdragsrätt. avvisade i enhghet medbevillningsutskottets hemställan i betänkande 1970: 23 ett motionsyrkande avinnebörd att rätten till avdrag för representationskostnader skulle slopas.Bevillningsutskottet framhöll vid sitt bemötande av motionsyrkandet bl. a. följande. Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattningatt rätten till avdrag för representation bör upphävas. Sådan representationsom från affärsmässiga synpunkter ter sig naturiig och berättigad bör enligtutskottets mening vara avdragsgill. Utskottet är inte av den uppfattningen attavdragsrätten är föremål för något utbrett missbruk eller att skattedomstolarnasgränsdragning mellan vad som i skattehänseende skall betraktas som avdragsgillrepresentation eller icke avdragsgill levnadskostnad kännetecknas av någotpåtagligt godtycke. Det ligger i sakens natur att representationsutgifter medniidvändighet måste innefatta också levnadskostnader. kan bedöma innebär kommunalskattelagens regler i förevarandehänseende i förening med de möjligheter till effektiv kontroll avrepresentationsavdrag som taxeringsförordningen numera erbjuder jämte denoggranna anvisningar i ämnet som utfärdats av riksskattenämnden en garantiför att rätten till avdrag för representation inte i någon större omfattningkan användas i skatteundandragande syfte. SkU 1971: 20 7 De motioner utskottet behandlar i detta betänkandetar upp frågor om avdrag vid beskattningen för reklam- ochrepresentationsutgifter. Motionärerna i motionen 1971: 313 anser en omedelbarbegränsning av reklamvolymen nödvändig och föreslår i sådant syfte i avvaktanpå resultatet av reklamutredningens arbete en provisorisk skatteregel avinnebörd att utgifter för reklamändamål skall vara avdragsgilla endast tillhalva beloppet. I motionen 1971: 582 kritiseras från olika synpunkter rättentUl avdrag för representationskostnader. Motionärerna framhåOer bl. a. att detav ekonomiska, kontrolltekniska, rättvise- och andra skäl kan vara motiveratatt helt avskaffa rätten till avdrag för representationskostnader. De haremellertid, av hänsyn bl. a. till exportindustrin, begränsat sitt yrkande tillatt avse en översyn av de regler som gäller i fråga om avdrag förrepresentationsutgifter. Avden inledningsvis lämnade redogörelsen framgår att reklamutredningen (1967 K:43) enligt sina direktiv har att uppmärksanmia den betydelse av positiv ochnegativ art som reklamen har från hela samhällets synpunkt och att utredningendärvid också skall ta hänsyn till reklamkostnademas omfattning och utveckling.Enligt vad utskottet erfarit pågår f. n. inom utredningen undersökningarrörande reklamens ställning i skattehänseende och möjligheterna att genom enbeskattning åstadkomma en begränsning av reklamvolymen. Utredningen väntaslägga fram ett betänkande rörande bl. a. dessa frågor . Utskottetförordar att resultatet av den pågående utredningen avvaktas och avstyrkersåledes bifall till lagstiftningsyrkandet i motionen 1971:313. De bestämmelser om avdrag förrepresentationskostnader vaka redovisats i det föregående tDlkom i syfte attbegränsa rätten till avdrag för representationsutgifter. Målsättningen var attsöka komma till rätta med det tidigare missbruket av avdragsrätten utan attförsvåra den verksamhet som från kommersiella och andra utgångspunkterframstod som motiverad. Såvitt utskottet kan bedöma har bestämmelserna omavdrag för representationskostnader i huvudsak tillgodosett detta syfte. Utskottetkan således i princip ansluta sig till den av bevillningsutskottet vid gjorda bedömningen (BeU 1970: 23) att avdragsrätten numera inte ärföremål för något utbrett missbruk. De skattskyldiga och de tillämpandemyndigheterna är inte längre hänvisade tiU en godtycklig bedömning av frågan ivad mån en utgift kan anses avdragsgill eller ej utan har förhållandevisfasta, av lämnade normer att hålla sig tiU. uppfattning torde flertalet företag lojalt följa dess normervid beräkning av sina i beskattningshänseende avdragsgillarepresentationskostnader. Den omständigheten attrepresentationsutgifter med nödvändighet SkU 1971: 20 8 måsteinnefatta också levnadskostnader är emellertid enligt utskottets mening enomständighet som ger beskattningsmyndigheter och skattedomstolar särskädanledning att kontrollera riktigheten av lämnade uppgifter om arten ochomfattningen av ett företags representation. Om så inte sker kan avdrag isärskilda fall komma att medges i en omfattning som inte varit avsedd vidbestämmelsernas tillkomst. Enav det nyinrättade huvuduppgifter är att följaskattelagstiftningen och dess tillämpning. Det kan enligt utskottets meningförutsättas att verket kommer att följa utvecklingen på förevarande område ochvidta de ändringar i anvisningarna som kan visa sig motiverade. Pågrund av det anförda och med utgångspunkt i uppfattningen, att rätten tiUavdrag för sådan representation som från affärsmässiga synpunkter ter signaturlig och berättigad bör bestå, avstyrker utskottet bifaU tillutredningsyrkandet i motionen 1971: 581. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att avslår 1. motionen 1971: 313 2. motionen 1971: 582. Stockhohn den 30 mars 1971På skatteutskottets vägnar Närvarande:herrar (), i (m), (), (),herrar (). Josefson i Arrie (c), (), i (fp),Carlstein (s), i Trobro (m), (), (), ().Björk i * (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. K L BeckmaniTryckorlerAB.