bet · FU01SoU42 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971: 42 Socialutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition om höjda bostadstillägg förbarnfamiljer, m. m. jämte motioner. Genom en dagtecknadproposition, 1971: 156, har Kungl. Maj:t under åberopande av propositionenbUagt utdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden, föreslagit riksdagenatt 1) godkänna de i statsrådsprotokollet förordadeändringarna i grunderna för statligt bostadstillägg för bamfamUjer, 2) godkänna de i statsrådsprotokollet förordadeändringarna i gmn-derna för statsbidrag tiU kommunala bostadstillägg förbarnfamiljer, 3) godkänna de i statsrådsprotokollet förordadeändringarna i grunderna för statsbidrag tiU daghem och fritidshem, 4) till Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. påtilläggsstat 1 till riksstaten för /72 under femte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag av . I propositionen läggs fram förslag om kraftigthöjda bostadstiUägg för barnfamUjer, särskilt familjer med mänga barn ochfamiljer med höga boendekostnader. Ifråga om de statliga bostadstilläggen föreslås att den nuvarande uppbyggnadenmed grundbelopp och bostadsanknutna tilläggsbelopp ersätts av ett enhetligtinkomstprövat stöd med . för varje barn, oberoende avbostadsstandard. Det innebär en förenkling av systemet och ger ettförstärkt stöd främst tiU familjer med låga inkomster och många bam. Vidareföreslås en kraftig förstärkning av de statsbidragsberättigande kommunalabostadstilläggen. Den andel av hyran . som kompenserasgenom tilläggen föreslås höjd från till , Det betyder en fördubblingav stödet för de familjer som har kommunala bostadstUlägg enligtstatsbidragsnormerna. Dessutom föreslås en uppräkning av de övrehyresgränserna för statsbidragsberättigande kommunala bostadstiUägg. De nyaövre hyresgränserna föreslås bli /män. för familjer med ett eller tvåbarn, /mån. för familjer med tre eUer fyra bam och /mån. förfamiljer med fem eller flera barn. För familjer med hyror som går upp tiU denya gränserna innebär förslaget mer än en fördubbling av det kommunalatill-lägg som utgår enligt statsbidragsreglema. SoU 1911'.A2 2 Förbättringarna föreslås träda ikraft . Kostnadsökningen beräknas tiU ca 300 milj. kr. Denna kostnadsökning bör i sin helhet falla pä staten. Det föreslås ipropositionen att kommunema kompenseras för sina kostnader dels genom enhöjning av statsbidraget för de kommunala bostadstilläggen frän till ,dels genom en höjning av statsbidragen till kommunernas kostnader för driftenav daghem och fritidshem. Statsbidraget för daghem höjs från . per plats och för fritidshem från . I propositionen anges att utredningsarbetet beträffandeett bostads-socialt stöd till låginkomsttagare utan barn bedrivs med sikte påatt det skaU finnas möjUgheter att införa ett sådant stöd , Preliminärtberäknas ett sådant stöd kosta i runt tal 100 milj, kr. 1) I motionen1971: 1556 av m, fl, (s, c, fp) yrkas att vid behandUngav Kungl, Maj:ts proposition 1971: 156 mätte besluta att Kungl, Maj:t gesfuUmakt att efter särskild framställan från kommun medge denna att tiUämpasärskild form för utbetalning av bostadstUlägg. 2) I motionen1971: 1557 av m. fl, (m) yrkas att mätte avslåKungl. Maj:ts proposition 1971: 156 samt att i skrivelse till Kungl.Maj:t hemställer om ett samlat förslag till riksdag om utbyggnad avdet ekonomiska stödet till barnfamiljer. 3) I motionen1971: 1558 av m. fl. (c) yrkas att vid behandlingen avproposition 1971: 156 a) i skrivelsetill Kungl. Maj:t uttalar sig för en översyn av bostads-tiUäggen förbamfamiljer, i enlighet med vad i motionen anförts, i samband med att ettsamlat förslag till familjepoUtiska stödåtgärder framläggs; b) beslutar höjastatsbidraget till kommunala bostadstiUägg tiU av kommunens kostnader förstatsbidragsberättigande bostadstillägg från ; c) tUlBostadstillägg för barnfamiljer m. m. pä tilläggsstat I till riksstaten /72 under femte huvudtiteln anvisar ett med . iförhåUande tiU Kungl. Maj:ts förslag förhöjt förslagsanslag av . d) beslutar om höjning av statsbidragen till kommunalafamiljedag hem tiU av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter. 4) Imotionen 1971: 1559 av m. fl. (fp) yrkas a) attriksdagen vid behandlingen av propositionen 1971: 156 uttalar att utformningen av bostadstilläggen är provisorisk ochbör underkastas en förutsättningslös prövning i samband med behandlingen av familjepolitiskakommitténs förslag, varvid särskilt de samlade marginaleffekterna avskattesystem och bostadstillägg uppmärksammas, b) att riksdagenbeslutar att statsbidrag till kommunalt bostadstiUägg fr. o, m, den 1 januari1972 skaU utgå av kommunens kostnader förstatsbidragsberättigande bostadstillägg, c) att riksdagentill Bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. på tilläggsstat I till riksstatenför /72 under femte huvudtiteln anvisar ett med ,i förhållande dll Kungl, Maj:ts förslag förhöjt förslagsanslag av 85 000 000kr,, d) att beslutar att statsbidrag för kommunalafamiljedag hem fr. o. m. den skall utgå av kommu nens kostnader för lön och sociala förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter. 5) I motionen 1971: 1560 av i Stockholmm.fl. (vpk) yrkas att i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971:156 måtte besluta a) ati 4 § i KK 1968: 425 »Stadiga bostadstUlägg tillbarnfamiljerj. erhåller följande ändrade lydelse: Förutsättningar för bostadstillägg och tilläggets storlekm. 4 § BostadstUlägg utgår till familjmed bam som helt eller delvis försörjes inom familjen.Fosterbarn som vistas i familjen anses såsom försörjtinom familjen. b) att 2 § i KK 1968: 426 »Kommunala bostadstiUägg tiUbarnfa miljer» erhåller följande ändrade lydelse: Bostadstillägg skall utgå tillfamilj med barn som helt eUer delvis försörjes inom familjen.Fosterbarn som vistas i familjen skall anses såsomförsörjt inom familjen. Utan hinder av första stycket skall hänsyn tagas även tillbam över sjutton är, som åtnjuter förlängt barnbidrag enligt förordningen den 4juni 1964 (nr 400) om förlängt barnbidrag eller studiebidrag enligtstudiehjälpsreglementet (nr 402), under förutsättning attfamiljen uppbar kommunalt bostadstillägg dä barnet fyllde sjutton är; c) att statsbidragen tillkommunala bostadstillägg utgår med 80 pro cent av dessa kostnader; d) att till Bostadstillägg för barnfamiljer ni. m. pätiUäggsstat I tiU riksstaten för /72 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . 1* 1971. 6) I motionen 1971: 1561 av herrKnut i m. fl. (s) yrkas att måtte besluta a) att tillsvidare bibehålla kravet på viss bostadsstandard för att helt statligtbostadstUlägg skall utgå, och b) att anmodaKungl. Maj:t att låta ändra tUlämpningsföreskrifter-na beträffande utbetalningav bostadstillägg så att kommun efter medgivande kan beslutaom annan mottagare av bostadstiUägg än familjen. 7) I motionen 1971: 1562 av i Öskevik m. (c) yrkas att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av gäUande bestämmelser att vid inkomstprövning för bostads tillägg för barnfamiljer den fastställda beskattningsbara inkomsten skaU ökas av den behållna förmögenhet som överstiger . Genom beslut av riksdag genomfördes frånden en familjepolitisk reform som syftade till att bereda barnfamiljermed lägre inkomster och familjer med flera barn ett förstärkt ekonomiskt stöd,vilket utformades så att det också medverkar till att höja familjensbostadsstandard. Det ökade familjestödet fick formen av dels ett statligtbostadstillägg, dels ett kommunalt bostadstillägg för barnfamiljer medsärskilt höga hyror. Det statliga bostadstillägget består av ett grundbelopp,som utgår oberoende av bostadsvillkor, och av bostadsanknutna tUläggsbelopp.Grundbeloppet utgår med . för familjer med ett barn och ökarmed . för varje tillkommande barn. TUl familjer med två ellerflera barn kan ytterligare stöd utgå beroende pä bostadens storlek ochutrustning. För en tväbarnsfamilj kan i statligt bostadstillägg utgå maximalt140 kr. och för en fembarnsfamilj . Statsbidrag utgår till kommun som utger bostadstiUägg tillbarnfamiljer med höga bostadskostnader. Fömtsättning förstatsbidragsberättigande kommunalt bostadstillägg är att bostaden i fråga omutrymmes- och utrustningsstandard uppfyller samma krav som gäller för högstastatliga tillägg. Statsbidrag utgår för kommunala bostadstiUägg som ges åt barnfamiljermed en bostadskostnad som med . Vidberäkningen av statsbidraget beaktas inte den del av bostadskostnaden somöverstiger vissa hyresgränser, nämligen för bamfamiljer med ett eller två barn525 kr. , med tre eller fyra barn . och med fem ellerflera barn . Den andel som berättigar till statsbidrag utgör40 % av hyran som ligger SoU 1971: 42 5 Statsbidrag utgår av kostnaden för det kommunalabostadstillägget. Förbåde statliga bostadstillägg och statsbidragsberättigande kommunalabostadstiUägg finns inkomstprövningsregler. Enligt de regler som gäUer förbidragsgivningen utgår oreducerat bostadstillägg omfamiljeförsörjarens tUl statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst inteöverstiger . proposition som behandlas i detta betänkande läggs fram förslag om kraftigthöjda bostadstillägg för barnfamUjer. Detföreslås att de statUga bostadstiUäggen omkonstmeras till ett enhetligtinkomstprövat stöd med . för varje bam, oberoende avbostadsstandard. Beträffande de statsbidragsberättigande kommunalabostadstUläggen föreslås att den andel av hyran . somkompenseras genom tiUäggen höjs från till . Dessutom föresläs enuppräkning av den övre hyresgränsen, nämligen till . för familjermed ett eller två barn, . för familjer med tre eller fyra bamoch . för familjer med fem eller flera barn. Reformenföreslås träda i kraft . Kostnadsökningen, som beräknas till ca300 milj. kr. , föresläs i sin helhet falla pä staten. Enligt Kungl.Maj:ts förslag skall kommunerna kompenseras för sina kostnader dels genom enhöjning av statsbidraget för de kommunala bostadstilläggen från tiU ,dels genom en höjning av statsbidragen till kommunernas kostnader för driftenav daghem och fritidshem, nämligen från . per plats idaghem och från . per plats i fritidshem. I motionen 1971: 1557 av m. fl. (m) yrkas att riksdagenskall avslå propositionen samt hos Kungl. Maj:t hemställa om ett samlatförslag till nästa års riksdag om utbyggnad av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljer. Motionärerna anför att Kungl. Maj:ts förslag visserligen harvissa förtjänster - bl. a. genom att stödet föreslås bli konsumtionsneutraltoch genom att tyngdpunkten läggs pä stöd till familjer med flera barn och/ellerlåga inkomster - men att den framtida familjepolitiken inte bör slutgiltigtutformas och fastställas förrän man kan ha möjlighet att avväga olikastödformer mot varandra. Detta kan enligt motionärerna ske först sedanfamiljepolitiska kommittén slutfört sitt arbete ochkommitténs betänkande remissbehandlats. Det anförs att vid ett genomförande avförslagen i propositionen kommer, som en följd av de gällande inkomstprövningsreglerna,marginaleffekterna att ytterligare förvärras. Vidare anförs att det - medhänsyn tiU vikten av att bibehåUa ett tillräckligt starkt incitament tillbilligare bostadsproduktion - framstår som äventyrligt att sub- SoU1971: 42 6 ventionerabort en så stor del av toppkostnadema för bostaden som . Kritik framförsäven mot den metod som valts för att kompensera kommunerna för deras ökadekostnader i anledning av reformen. Motionärerna hänvisar till att de imotionen 1971: 1528 i anledning av propositionen 1971: 140 angåendekoiijunkturstimulerande åtgärder föreslagit en provisorisk förstärkning av detekonomiska stödet till barnfamiljer för . De anför attprovisoriet kan utsträckas att gälla ytterligare något eller några kvartal. Imotionen 1971: 1558 av m.fl. (c) yrkas att skall uttalasig för en översyn av bostadstilläggen i samband med att ett samlat förslagtill familjepolitiska stödåtgärder läggs fram. 1 ett sådant förslag bör ensammanvägning ske av barnbidrag, särskilt stöd till låginkomsttagare ochvårdnadsbidrag. En samordning mellan familjepolitiska och skattepolitiskaåtgärder måste komma till stånd. I motionen anförs att genom det nu framlagdareformförslaget, som inte remissbehandlats, det familjepolitiska reformarbetetfortsätter med dellösningar och provisorier. Det finns inte någraredovisningar av verkningarna av förslaget, och ett accepterande av förslagetinnebär inte någon lösning för framtiden i fråga om konstmktionen av stödettill låginkomstfamiljerna. Imotionen 1971: 1559 av m. fl. (fp) framställs ett likartat yrkande.Där hemställs att skall uttala att utformningen av bostadstilläggenär provisorisk och bör underkastas en förutsättningslös prövning i samband medbehandlingen av familjepolitiska kommitténs förslag, varvid särskilt de samlademarginaleffekterna av skattesystem och bostadstillägg uppmärksammas.Motionärerna anför i väsentliga avseenden samma synpunkter som ovan redovisatsbeträffande motionen 1971: 1558. Motionärerna framhåller härutöver särskUt attendast omkring hälften av samtliga barnfamiljer berörs av Kungl. Maj:ts förslagoch att för den stora grupp bamfamiljer i inkomstskikten ovanför demsom får bostadstillägg är verkningarna av prishöjningar och av skattesystemetsprogressivitet särskilt kännbar. Denbetydelsefulla reform på det familjepolitiska området som beslöts år 1968innebar att man genom selektiva åtgärder satte in en förstärkning av detekonomiska stödet till de bamfamiljer som har de största ekonomiskasvårigheterna på grund av barnens försörjning. förbättrades stödettill aUa barnfamiljer genom att barnbidraget med giltighet från iår höjdes med . per barn och år. Vidare höjdesbidragsförskotten från till av basbeloppet. Ytterligare resurser kannu ställas till förfogande för familjepolitiska åtgärder. Enligt utskottetsmening är det ytterst angeläget att dessa resurser sättsin för att förbättra de ekonomiska villkoren för i huvudsak samma grupper somvid reform, nämligen barnfamiljer med låga inkomster, särskUt familjermed många SoU 1971: 42 7 barnoch familjer med höga boendekostnader. kanvisserligen beräknas lägga fram sitt slutbetänkande med förslag tillutbyggnadslinjer för familjestödet och avvägning av olika stödformer motvarandra. Ett avvaktande av kommitténs förslag skulle emellertid i realiteteninnebära en inte obetydlig försening av det ytterligare stöd till de sämstställda barnfamiljerna som uppenbarligen är erforderligt. Utskottet noterarockså att förslagen i propositionen bygger på en arbetspromemoria fränkommittén, även om kommittén för upprättandet av promemorianinte hade hunnit ta stäUning tiU avvägningen mellan olika stödformer. En reformmed den inriktning som angetts i propositionen behöver enligt utskottets meninginte försvåra de ställningstaganden till olika familjepolitiska frågor somaktualiseras i anledning av kommitténs slutbetänkande. Med hänsyn till detanförda förordar utskottet att en reform redan nu genomförs med den inriktningsom föreslås i propositionen. Beträffandeden i motionen 1971: 1557 framförda kritiken mot att den föreslagna reformenförvärrar marginaleffekterna vill utskottet framhålla att en så angelägenreform, som här är i fråga, inte bör fördröjas i avvaktan på den översyn avinkomstprövningsreglerna som utförs inom familjepolitiska kommittén. Inte heUervad som i övrigt anförs i motionen beträffande den föreslagna utformningen avett utbyggt barnstöd motiverar enligt utskottets bedömning ett uppskov medreformen. Utskottet anser därför även att reformen i huvudsak bör få detinnehåll som föreslås i propositionen. I det följande går utskottet närmare inpä frågan om bostadsvillkoren bör slopas samt övriga frågor som tas upp imotionerna. Avdet sagda följer att utskottet inte kan biträda motionen 1971: 1557, såvittdäri yrkas avslag pä propositionen. har ett mycket omfattande uppdrag. Med utgångspunkt från att deallmänna barnbidragen alltjämt skall bilda stommen i konsumtionsstödet ätbarnfamiljerna skall kommittén överväga samhällets totala stöd åtbarnfamiljerna. Huvuduppgiften skall därvid vara att undersöka effektivitetenav olika stödformer och pröva deras inbördes sammansättning och avvägning inomramen för vissa alternativ för det totala stödet. Det anges i kommitténsdirektiv att familjepolitiken bör differentieras så att stödet sättes in näroch dar behovet är störst. Kommittén skall i sitt arbete beakta det direktasamband som råder mellan stödet till barnfamiljema och skattesystemetsutformning. Somtidigare antytts innebär den omständigheten att bostadstUläggen nu höjs och ivissa avseenden omkonstrueras inte något hinder för att sedan familjepolitiskakommitténs slutbetänkande i fråga om det ekonomiska familjestödet framlagts -vilket beräknas ske -både inriktningen och den närmareutformningen av hela stödsystemet till barnfamiljerna övervägs. Med hänsynhärtill är det inte motiverat att SoU 1971: 42 8 riksdagennu gör ett särskilt uttalande om en översyn eller omprövning av reglerna ombostadstillägg eller om att utformningen av dessa endast skall varaprovisorisk. Inte heller finns det enligt utskottets mening anledning attbegära ett samlat förslag om barnstödets fortsatta utbyggnad. Med hänsyn tillvad som ovan redovisats om familjepoUtiska kommitténs uppdrag kan man räkna medatt kommitténs slutbetänkande kommer att ge en samlad bild av olikautbyggnadsmöjligheter på området. Med utgångspunkt härifrån får statsmakternamed beaktande av kommande remissyttranden och under hänsynstagande till de resursersom kan ställas till förfogande ta ställning till vilka av förslagen som kangenomföras. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet modonerna 1971: 1557, 1971:1558 och 1971: 1559 i här aktueUa delar. Bostadsvillkoren.För det högsta statliga bostadstUlägget tillämpas en trångboddhetsnorm sominnebär att bostaden skall vara minst så stor ätt antalet boende per mm, köketoräknat, är högst tvä personer. Större bostad än och kök krävs dockinte. De utmstningskrav som härjämte uppställs för att högre bostadstiUägg ängrundbeloppet skall kunna utgå tar sikte på om bostaden är försedd med vatten-och avloppsledningar och om familjen har tillgång till badrum eller duschmm idet hus där bostaden är inrymd. En förutsättning för statsbidragsberättigande kommunaltbostadstiUägg är att samma bostadskrav uppfylls som gäller för högsta statligatiUägg. Somframgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen för propositionen föreslåsatt kraven på bostadens utrustning och utrymme som villkor för del av det statligatUlägget inte skall bibehåUas. Även motsvarande krav för de kommunala tiUäggenföreslås bli upphävt. Imotionen 1971: 1561 av m.fl. (s) yrkas att kravet på vissbostadsstandard för helt statligt bostadstillägg skall bibehållas tiUs vidare. Ipropositionen redovisas en undersökning som visar att andelen bi-dragstagaresom inte uppfyller villkoren för högsta statliga tillägg är liten, avhela den aktuella gruppen. Möjligheten att fä ett större statUgt bostadstillägggenom flyttning till en större eller modernare lägenhet gäller endast ca 23000 familjer. De som inte uppfyller bostadsviU-koren har lägre inkomster än desom uppfyller kraven. De gmpper som nås med ökat stöd om bostadstillägg utgårtiU aUa oberoende av bostadsvillkoren är således familjer med. flera barn ochlåga inkomster, dvs. de grupper som det är mest angeläget att ge ökat stöd.Till detta kommer att stimulansen för barnfamiljerna att skaffa sig bättrebostäder alltmer har kommit att ligga i de kommunala hyresanknutna tilläggen.Mot den nu angivna bakgmnden och dä en kraftig förstärkning sker av de nämndatilläggen biträder utskottet Kungl. Maj:ts förslag om slopande av bostadsvillkorenför såväl det statliga som det kommunala bostadstillägget. SoU 1971: 42 9 tionenavstyrks i här aktuell del. Utskottet vill dock understryka att slopandet avbostadsvUlkoren inte får medföra att kommunerna minskar sina ansträngningar attbereda barnfamiljerna bra och rymliga bostäder. Kommunerna har sombostadsplanerare och bostadsbyggare ett ansvar härvidlag, som de inte fårsvika. Detstatliga bostadstillägget får genom borttagandet av bostadsvillkoren karaktärav ett allmänt konsumtionsstöd till barnfamiljerna. Denna omständighetaktualiserar frågan humvida benämningen på bostadstUläggen skall bibehållas.Frågan bör dock inte tas upp i detta sammanhang. Inkomstprövningsreglerna.De regler som gäller för inkomstprövningen av bostadstillägg innehåller enbestämmelse om att den inkomst, som skaU läggas till grund för reduktionen avbostadstillägget, skaU ökas av den behållna förmögenhet som överstiger50 . Imotionen 1971: 1562 av i Öskevik m. fl. (c) framställs ett yrkandesom syftar till att ökningsfaktorn skall sänkas frän "till 10 %.Motionärerna anför att redan en mindre rörelse kräver tillgångar på inteobetydliga belopp, som utgör en behållen förmögenhet vid inkomstberäkningen,trots att familjens ekonomiska standard är låg. Förraårets riksdag beslöt mot bakgrund av de höjda fastighetstaxeringsvärdena vid1970 års aUmänna fastighetstaxering att höja förmögenhetsgränsen när detgäller bostadstillägg från . Utskottet, som villerinra om att familjepolitiska kommittén behandlar frågor rörandeinkomstprövningsreglerna, är inte berett att nu förorda en sänkning av denökningsfaktor som skall tillämpas beträffande förmögenheter som överstiger . Utskottet avstyrker således motionen 1971: 1562. Åldersgränsen.Bostadstillägg utgår till famUj med barn som helt eller delvisförsörjs inom familjen. Imotionen 1971: 1560 av i m.fl. (vpk) framställsyrkanden om att åldersgränsen skall sättas vid för såväl statliga somkommunala bostadstillägg. Detingår i familjepolitiska kommitténs uppdrag att göra en översyn av deåldersgränser som finns för olika familjepoUtiska förmåner. Med hänsyn härtiUoch tiU att en ändring av åldersgränsen för bostadstUlägg skulle fä ingripandeverkan för det studiesociala stödet bör kommitténs slutbetänkande avvaktas.Utskottet avstyrker därför motionsyrkandena. Enligt nuvarande regler kan de statsbidragsberättigande kommunalabostadstiUäggen beräknas kosta ca 165 milj. kr. för är 1972. Kostnadsökningenför förbättringen av dessa tillägg har beräknats tUl ca 190 milj. kr. Häravfaller med nuvarande statsbidragsregler eller ca 95 milj. kr. SoU 1971: 42 10 kommunernakompenseras så att kostnadsökningen helt faller på staten. Kompensationenföreslås få formen av dels en höjning av statsbidraget tiU kommunalabostadstillägg frän tUl , dels en höjning av statsbidragen tillkommunernas kostnader för driften av daghem och fritidshem. Sistnämnda höjningkan beräknas kosta 65 milj. kr. Höjningen av statsbidragenföreslås gälla redan frän , trots att förbättringarna avbostadstilläggen skall träda i kraft först . Imotionen 1971:1558 av m.fl. (c) och motionen 1971: 1559 av herrHelén m. fl. (fp) yrkas att statsbidraget till kommunala bostadstillägg skallhöjas till i stället för tiU som föreslagits av Kungl. Maj:t. Imotionen 1971: 1560 av i in. (vpk) föreslås attnämnda statsbidrag skall bestämmas tiU . Detta förslag är delvis betingatav yrkandena i samma motion om höjning av åldersgränsen från 16 till 17 år.Dessa yrkanden har i föregående avsnitt avstyrkts av utskottet. mening är den av Kungl. Maj:t föreslagna metoden att täckakommunernas ökade kosnader för kommunala bostadstUlägg inte till fyllest.Metoden ger nämligen inte någon garanti för att den enskilda kommunen får sinaökade kostnader för kommunala bostadstillägg täckta. Det torde i mänga fallvara sä att de kommuner, som får störst nytta av de ökade driftbidragen tilldaghem och fritidshem, får förhåUandevis begränsade kostnadsökningar för bostadstUläggen.Detta beror på att ju bättre barntillsynen är tillgodosedd desto högre är frekvensenav förvärvsarbetande kvinnor, vilket i sin tur medför högre familjeinkomsteroch färre bostadstiUägg. Med hänsyn till det anförda anser utskottet att statsbidragettiU kommunala bostadstUlägg bör bestämmas så att det i huvudsak helt täckerden ökade kostnaden för till-läggen.