bet · FU01SoU20 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971:20 betänkande i anledning av motion om åtgärderför att förbättra epileptikemas situation. I motionen 1971:785 av . (m, c) yrkas att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa att enexpertgrupp tillsättes med uppgift att tillvarataga de epileptiskt sjukasanställningsförhållanden, att 45 § lärarhögskolstadgan ändras så att intyg omantagningslämpUghet från såväl den sökandes läkare som av skolstyrelsens läkaremå vara tUl fyllest för antagning vid lärarhögskola av epUeptiker, attförsäkringsinspektionen får i uppdrag att se över premieberäkningen förförsäkringar med epUeptiker som försäkringstagare i enUghet med vad som stadgasi lagen om försäkringsrörelse 282 § mom. 2, att tUläggsdirektiv utgår tUlhandikapputredningen med begäran att utredningen beaktar de epileptiskt sjukassituation. Epilepsi är ingen enhetUg sjukdomutan en gmpp av likartade symtom vid hjärnskador av olika slag uppkomna vidolycksfall, förlossning, infektion etc. Symtomen orsakas av abnorm elektriskurladdning i skadade nervceller i hjärnan. Den äldre beteckningen fallandesoteller fallandesjuka hänför sig tiU den vanligaste formen av epileptiska anfall,då den sjuke förlorar medvetandet eUer faller omkuU, Det kramptiUstånd somuppträder vid anfallet och som i vissa faU medför andningssvårigheter ochbUdning av fradga i munnen avtar i regel . Ett Undrigareepileptiskt anfaU kännetecknas av tiUfällig sinnesfrånvaro eller medvetslöshet,s, k, absence, EpUepsi behandlas i regel medicinskt, men i vissa faU, framförallt när den orsakats av ärrvävnad, tillgrips operation. Ärftlig epilepsiförekommer men i mindre utsträckning än man tidigare ansett. Förbättraddiagnostik och nya behandlingsmetoder har lett tiU att anfaUsfrekvensen förpatienter med epilepsi kunnat nedbringas, och i många fall har patienternablivit anfaUsfria. Anställningsskydd m, m, I Kungl, Maj:ts cirkulär (1960:553)angående anställningsvillkor m, m, för partieUt arbetsföra inom statlig ochstatsunderstödd verksamhet har angivits riktUnjer beträffande anställande avpartieUt arbetsföra inom det statliga området och inom sådana områden avstatsunderstödd verksamhet där anställnings- eller arbetsvillkoren fastställsunder medverkan av Kungl, Maj :t eller myndighet som Kungl, Maj :t bestämmer.Med partieUt arbetsför avses i cirkuläret person, som har eUer förmodaskunna få särskilda svårigheter att erhålla eller behålla ett förvärvsarbete pågrund av fysiskt eller psykiskt arbetshinder eller social belastning, 1cirkuläret har föreskrivits att myndigheterna inte bör ha en restriktivinstäUning till de partiellt arbetsföra som arbetskraft och att det bör beaktasatt grundlagsstadgandet om tjänstetillsättning efter förtjänst och skicklighetinte tiUdelar de partieUt arbetsföra någon undantagsställning, I finns inga generella lagbestämmelser om förbudmot obefogade uppsägningar. För vissa speciella fall finns lagförbud, nämligenmot avskedande på grund av värnpliktstjänstgöring, havandeskap eUer ingående aväktenskap samt mot avskedande i föreningsrättskränkande syfte eller på grund avverksamhet som skyddsombud, statstjänstemannala-gen (1965:274) fårstatstjänsteman med förordnande tills vidare sägas upp om han har visatbristande lämplighet för tjänsten eller det finns anledning att dra in tjänsteneller uppsägningen av annat skäl är påkallad från allmän synpunkt. Sammabegränsning av uppsägningsrätten gäller enligt stadgan (1965:602) om vissatjänstemän hos kommuner m, fl, för vissa andra offentligt anstäUda tjänstemän,1 övrigt gäller en av arbetsdomstolen uttalad princip att arbetsgivarehar rätt att säga upp arbetstagare utan angivande av skäl, om intekollektivavtal innehåller bestämmelser som inskränker denna rätt elleruppsägningen kan anses strida mot goda seder. Enligt huvudavtalet mellan SAF och LO kan tvist omuppsägning pä grund av "enskild arbetares förhåUande" bringas underskiljenämnds prövning, om den sammanhängande anstäUningstiden är rninst niomånader och den anställde har uppnått . Som skiljenämnd fungerar en avparterna tillsatt nämnd, arbetsmarknadsnämnden. att uppsägninghar skett utan saklig grund, kan arbetstagaren tUldömas skadestånd, I fråga omuppsägning av annat skäl än enskild arbetstagares förhållande, i första handarbetsbrist, fungerar arbetsmarknadsnämnden inte som skiljenämnd utan kanendast rekommendera en lösning i det enskilda fallet. har nämndensrekommendationer emellertid alltid följts av parterna, har inteundertecknat huvudavtalet. Avtalets bestämmelser om uppsägningsskydd gäller avden anledningen inte för t, ex, samtde grafiska förbunden. Överenskommelsen mellan om skydd mot uppsägningutan sakUg grund har varit normbUdande även för de privatanställdatjänstemännens avtal, SAF har sålunda ingått liknande huvudavtal med (), () ochHandelstjänstemannaförbundet (HTF), Också kommunalanställda tjänstemän, påvilka uppsägningsreglerna i den nämnda stadgan (1965:602) inte ärtillämpUga, samt de kommunalanställda och de statsanstäUda arbetarna haravtalsenUgt motsvarande skydd mot obefogade uppsägningar. Tvist huruvida uppsägning strider mot annat kollektivavtalän de ovan nämnda huvudavtalen kan bringas under arbetsdomstolens prövning. annat inte har överenskommits genom koUektivavtalet, kandomstolen vid obefogad uppsägning inte bara döma ut skadestånd utan ocksåförordna att den uppsagde skall återanstäUas, För större delen av arbetsmarknaden har således den friauppsägningsrätten inskränkts genom avtal. Uppsägningsfrågorna härunder senare år vid fleratillfällen behandlats i (2LU 1957:25, 1962:22, 1963:23, 1964:63,1968:67 och 1969:14), bl, a, i anslutning till en av internationellaarbetsorganisationen antagen rekommendation (nr 119) angåendeuppsägning av anställningsavtal på arbetsgivarens initiativ. hardärvid visserligen uttalat förståelse för önskemålen att skapa tryggareanställningsförhållanden, särskilt för sådan arbetskraft som har speciellasvårigheter att få nya arbeten, bl, a, den äldre arbetskraften. Yrkandena omutredning har emellertid avslagits av med motiveringen attlagstiftning inte bör aktuaUseras, förrän det har ådagalagts att det inte ärmöjligt att avtalsvägen nå en godtagbar lösning av frågan. 1969 har emeUertid en utredning påområdet tUlsatts, nämligen utredningen rörande ökad anställningstrygghet ochvidgad behörighet för arbetsdomstolen, 1 direktiven lör utredningen uttalasbl, a, följande. Om anställningstryggheten ökasgenom förlängda uppsägningstider och i synnerhet om därtiU läggs ett särskiltskydd i form av avgångsersättning, blir det ofrånkomligt för de sakkunniga attundersöka om det ökade skyddet skall beredas den anställde också i de faU däuppsägningen har sin grund i hans personliga förhållanden. De sakkunniga bördärför tUl allsidig prövning ta upp också frågan om skyddet mot obefogad uppsägningsamt mot bakgrund av bl, a, huvudavtalen pä den privata arbetsmarknaden ochstatstjänstemannalagen överväga behovet att lagreglera uppsägningsgrunderna ochde rättsliga följderna av obefogad uppsägning. Utgångspunkt för övervägandenabör vara att principen om arbetsgivares rätt att utan skäl avskeda arbetstagareskall ersättas med en huvudregel om skydd mot sakligt ogrundade uppsägningar.Vid överväganden av i vilka faU uppsägning skall anses sakligt befogad måstesamordning ske med bestämmelserna härom i statstjänstemannalagen liksom med lösningarnaav de frågor som omfattas av ämbetsansvarskommitténs uppdrag. I en avgivenproposition (1971:107) har Kungl, Maj:t föreslagit vissa åtgärder för attförbättra den äldre arbetskraftens sysselsättningsmöjUgheter, Dessa åtgärderbestår dels i en lag om anstäU-ningsskydd för vissa äldre arbetstagare, dels ien lag som ger arbetsmarknadsmyndigheter och fackliga organisationer möjUghettiU insyn i och inflytande över företagens personalpoUtik, Krav beträffande hälsotillståndet hos sökande tillutbildning vid lärarhögskola Enligt 45 § stadgan (1968:318) förlärarhögskolorna skall den som vUl vinna tillträde till lärarutbildningslinjevara fri från sjukdom eller handikapp som medför olämpUghet för lärartjänst.Motsvarande bestämmelser \*-1971. finns i 23 § stadgan (1961:433) för seminarierna förhuslig utbUdning, 12 § stadgan (1960:511) för slöjdlärarseminariet och i 8 § avbestämmelserna av rörande förskoleseminarierna. Enligt 46 § lärarhögskolestadgan antas studerande pålärarutbUd-ningslinje av (), Antagning som SÖ beslutar ärpreUminär, Beslut om definitiv antagning meddelas av rektor vid lärarhögskolan.För att sökande, som preliminärt antagits till utbildningen, skaU kunna blidefinitivt antagen, måste rektor pröva att vederbörande även uppfyller de i 45§ lärarhögskolestadgan angivna aUmänna behörig-hetsviUkoren, Till ledning för rektorerna vid lärarhögskolorna har SÖ isamråd med utfärdat anvisningar för bedömning avhälsotillståndet hos utbildnings- och anstäUningssökande. anvisningar skall tjäna till ledning vidbedömning av läkarintyg som skaU företes före intagning tilllärarutbUdningsanstalt och vid tiUsättning av lärartjänst. Utgångspunkten tordehärvid ha varit att en person som på grund av sjukdom eller handikapp inte kanantas erhålla eller utöva en lärartjänst, inte heller bör intas tiU sådanutbildning. Anvisningarna ger dels allmänna rekommendationer i fråga om bedömningenmed hänsyn tiU den skolform och det stadium eUer ämnesområde som utbildningeneller tjänsten avser, dels specialregler för vissa angivna sjukdomar ellerhandikapp vilka i regel utgör hinder för intagning till utbildning eller erhållandeav tjänst som lärare. Bland sådana sjukdomar nämns "sjukdom med krampereUer absencer då anfallsfri tidsperiod med eller utan behandling eller om undersökningen utvisar förekomst av grövre psykiskrubbning". Under vissa angivna förutsättningar krävs intyg av specialist. Sedan förenämnda anvisningar utfärdats är 1968 har ettantal ärenden avseende allmän behörighet att antas tUl lärarutbildning prövatsav Kungl, Maj:t i statsrådet avseende även epUeptiker, Genom ett beslut i januari 1971medgav Kungl, Maj:t inträde vid lärarhögskola för en sökande, som har epilepsioch som inte uppfyllde de i SÖ:s anvisningar angivna normerna. ,som i yttrande i ärendet tillstyrkte att den sökande skulle få genomgåutbildningen, föreslog en översyn av anvisningarna. Med anledning av detta har Kungl, Maj:t genom beslut den29 uppdragit åt SÖ att i samråd med göra enöversyn av anvisningar om bedömning av hälsotillståndet hosutbUdnings-och anställningssökande. Kungl, Maj:t har därvid föreskrivit att nyaanvisningar bör föreligga , 1 lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse har bestämmelser meddelats för enskilda försäkringsbolagsverksamhet i syfte att skapa garanti för att verksamheten bedrivs på ett förförsäkringstagarna betryggande sätt. När det gäller Uvförsäkring har engaranti för försäkringstagarnas intresse av en skäUg kostnad för försäkringeninskrivits i lagen på det sättet att i 263 § föreskrivs att grunderna förförsäkringsbolags verksamhet som bl, a, skall avse beräkning avförsäkringspremier och som skall underställas Kungl, Maj:t för fastställelse skall avse att trygga bolagets förmåga att dels fuUgöra sina förpUktelserenligt ingångna försäkringsavtal, dels bereda försäkring tiU en med hänsyn tiUförsäkringens art skäUg kostnad. Enligt 282 § 1 mom, åligger det styrelsen ochverkstäUande direktören för försäkringsbolag som meddelar livförsäkring att,såvitt angår Mvförsäkringsrörelsen, till försäkringsinspektionen insända delsårliga redogörelser i vad mån det verkliga förloppet av rörelsen avvikit frångrunderna, dels för varje femårsperiod statistisk-ekonomisk utredning angåendeverksamhetens förlopp och bolagets stäUning, Där så finns påkallat, fårinspektionen även för annan tid infordra sådan utredning. Garantin för försäkringstagarna beträffande en skäligpremiesättning för annan försäkring än livförsäkring är inskriven i 282 § 2mom, 1 detta lagrum åläggs styrelsen och verkställande direktören iförsäkringsbolag att med hjälp av fortlöpande statistik eller på annat sättövervaka att premiesättningen är skäligt avvägd med hänsyn tiU den risk, somförsäkringen är avsedd att täcka, nödiga omkostnader för försäkringen samtomständigheterna i övrigt. Det åligger vidare styrelsen och verkställandedirektören att till försäkringsinspektionen för tidsperioder som inspektionenbestämmer insända redogörelser för den metod som använts för övervakning avpremiesättningen och för erfarenheter av övervakningen, I lagen om försäkringsrörelse stadgas inte någonskyldighet för försäk-ringsinspektionen att ingripa i frågor rörandepremiesättningen. Inspektionen är emellertid oförhindrad att under hand upptaämnet till diskussion med vederbörande bolag. De utpräglade fallen av för högeller för låg premie torde falla under en bestämmelse i 288 § i lagen, varistadgas att inspektionen skall ingripa med föreläggande där allvarlig anmärkningmot försäkringsbolags verksamhet föreligger. Från försäkringsinspektionen har inhämtats att denfortlöpande granskningen hos inspektionen av skäligheten hosförsäkringsbolagens avser skäligheten hos premienivån för helaförsäkringsgrenar, såsom allmän egendomsförsäkring, olycksfallsförsäkring m,fl. Någon granskning av skäligheten av för försäkringstagare som tiUhören viss riskgrupp i sjukdomsavseende sker inte. Utskottet har beträffande de för enskilda personer vanligaindividuella försäkringarna livförsäkringar, olycksfaUsförsäkringar ochansvarsförsäkringar inhämtat att förhöjda med hänsyn till sjukdomendast förekommer vid livförsäkringar, där premiesättningen bygger pådödlighetsstatistik. Inskränkning i försäkringens giltighet med hänsyn tillepUepsi förekommer endast vid olycksfallsförsäkringar och är av innebörd attförsäkringen inte omfattar skada där det får antas att den skadevållandehändelsen föranletts av epilepsi, slaganfall eller mental- sjukdom hos den försäkrade. Förhöjd premie ellerinskränkning i försäkringens giltighet förekommer inte alls vidansvarsförsäkring. När det gäUer gruppförsäkringar är reglerna generösare.För deltagande i grupplivförsäkring gäller i allmänhet krav på att vederbörandeskall ha varit fullt arbetsför , I fråga omgruppolycksfallsförsäkring, som brukar vara anknuten tiU grupplivförsäkring,har de på marknaden dominerande försäkringsbolagen numera slopat en tidigareför epUeptiker gällande inskränkning i försäkringens giltighet. har prövat ett förslag till lag omförbud mot otillbörliga avtalsvillkor (prop, 1971:15, NU 7), Den nya lagen, somföreslås träda i kraft , ger marknadsrådet möjlighet attförbjuda företagare att använda kontraktsvillkor som med hänsyn till vederlagetoch övriga omständigheter måste anses otillbörligt mot konsumenten. Enligt 2 §skaU emeUertid lagen ej gälla i fråga om verksamhet som står under tillsyn avbankinspektionen eller försäkringsinspektionen. Föredragande departementschefenhar härom anfört att det är naturligt att behovet av kontroU- ochövervakningsmöjligheter när det gäller viUkoren i de avtal som banker ochförsäkringsbolag erbjuder allmänheten också i fortsättningen anförtros desärskilda inspektionsmyndigheterna. Departementschefen vill inte utesluta attden granskningsverksamhet som sker kan behöva byggas ut och intensifieras.Departementschefen har vidare anfört, att en svaghet i det nuvarande systemetnär det gäller villkorsövervakningen på bank- och försäkringsområdena är attinspektionsmyndigheterna inte har några tvångsmedel tUl sitt förfogande,HittUlsvarande erfarenheter visar emellertid att banker och försäkringsbolaglojalt följer de anvisningar som lämnas dem av inspektionsmyndigheterna.Skulle utvecklingen göra det påkaUat att samhället får starkaremaktmedel till sitt förfogande synes det i varje fall Ugga närmast tiU handsatt problemet blir löst inom ramen för det nuvarande inspektionssystemet. m, m. tillkalladesår 1965 för att utreda frågan angående omvårdnaden om handikappade, varmedavsägs "personer, som av fysiska eller psykiska skäl möter mera betydandesvårigheter i sin dagliga livsföring". Enligt direktiven av är 1965 avsågutredningsuppdraget frågor om hjälpmedel, frågor om stöd till anskaffning avmotorfordon och om andra åtgärder för att bryta handikappades isolering,frågor om samordning av åtgärder för handikappade och om information ochrådgivning samt frågor om utbUdning, har under årens lopp-avgivitbetänkanden om oUka frågor, som utredningen har att behandla, I det följandeanges betänkandena samt uppgift om Kungl, Maj;ts och behandling avdesamma. Betänkandet "Kommunerna och den socialaomvårdnaden" (SOU 1967:53) avsåg frågan om samhällets ansvar för denenskUdes omvårdnad och behandlades i prop, 1968:74 och i andra lagutskottetsutlåtande Betänkandet "Bättre hjälpmedel för handikappade"(SOU 1967:60) avsåg frågor om hjälpmedel och behandlades i prop, 1968:41 och istatsutskottets utlåtande 1968:88, Betänkandet "Bättre utbUdning för handikappade"(SOU 1969:35) omfattade utbildningsfrågor och behandlades i prop, 1970:1, bU,7, s, 193-197 och i statsutskottets utlåtande 1970:5, s, 25, I ett betänkande "Bättre socialtjänst förhandikappade" (SOU 1970:64), som är föremål för Kungl,Maj:ts prövning, har handikapputredningen behandlat frågor om resor ochtransporter för handikappade, om samordning, samverkan och information ihandikappfrågor samt om statsbidrag tUl handikapporganisationer. Genom beslut har Kungl, Maj:t uppdragit åthandi kapputredningen att i samråd med utreda och inkomma med förslag i frågan om en utvidgning av tillämpningsområdet för invalidbostadsbidrag till att omfatta även andra handikappade än som anges i gällande bidragsbestämmelser. Utredningsuppdraget har föregåtts av att statsutskottet i sitt yttrande 1970:50 förordat en sådan utredning, Invalidbostadsbidrag utgår enligt bestämmelser iräntelånekungörelsen (1967:553) för sådan inredning av bostadslägenhet och ivissa fall sådant extra lägenhetsutrymme som rörelsehindrad invalid ellerperson med starkt nedsatt synförmåga behöver, dock i regel med högst ,för varje lägenhet. uttalade, att bidragsgivningen borde inomramen för vad som är tekniskt lämpligt och anknutet till bostadsbyggandet kunnatillgodose behov som föranleds av skilda handikapp och ansluta sig till detområde som täcks genom särskUda bidrag till handikapphjälpmedel. 1 motionen 1971:785 tas upp en radproblem som kan möta personer med epilepsi. Motionärerna pekar på svårighetersom kan uppstå på arbetsmarknaden, vid antagning tiU utbUdning vidlärarhögskola, beträffande privata försäkringar och beträffande utrustningen ibostäder, I fråga om svårigheterna på arbetsmarknaden pekas dels påatt det kan uppstå problem för epUeptikerna att erhåUa anställning, dels på attepileptikerna riskerar att bU avskedade på grund av sin sjukdom. Mot dennabakgrund yrkar motionärerna att en expertgrupp tillsätts med uppgift atttillvarata de epileptiskt sjukas anställningsförhållanden. En sådan expertgruppskulle också kunna biträda vid utredningen i fall där obefogad uppsägningskett. Motionärerna framhåUer vidare att de nuvarande bestämmelserna omhälsoprövning vid antagning tiU lärarhögskola i regel utgör hinder förantagning av epUeptiker, Det yrkas på en UberaUse-ring av bestämmelserna. Närdet gäUer försäkringar anförs att vid olycksfalls- och ansvarsförsäkring finnsviss inskränkning i försäkringens giltighet för epUeptiker men att dessa likvälmåste betala förhöjd premie. Motionärerna yrkar att försäkringsinspektionen fåri uppdrag att se över premieberäkningen för försäkringar med epUeptiker somförsäkringstagare. Slutligen görs i motionen gäUande att epileptikerna pågrund av olämpligt utformade bostäder ofta drabbas av fysiska skador som hadekunnat undvikas. Mot denna bakgrund yrkas att handikapputredningen itiUäggsdirektiv skall få i uppgift att beakta de epUeptiskt sjukas situation. Under senare är har på en radområden vidtagits åtgärder för att normalisera tUlvaron för handikappade. FörepUeptiker har denna utveckling underlättat genom nya behandlingsmetoder, somlett tUl att anfaUsfrekvensen kunnat nedbringas eller, i många faU, attpatienterna blivit anfaUsfria. Det är angeläget att den pågående utvecklingenmot en normalisering så långt möjligt underlättas på alla områden. Detta gälleralla handikappade. Frågor om ökad anstäUningstrygghet behandlas förnärvarande av en särskUd utredning. Denna utredning avser hela arbetsmarknadenoch därmed också de grupper som av oUka skäl, bl, a, handikapp, kan hasärskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Utskottet kan mot denna bakgrund inteförorda inrättande av en särskild expertgrupp för behand-Ung av epileptikersanställningsförhållanden. Utskottet avstyrker motionen i denna del. Efter beslut av Kungl, Maj:t har en översyn nyUgen satts igång av de regler som finns i fråga om bedömning av hälsotillståndet hos bl, a,utbildningssökande vid lärarhögskolorna. Någon åtgärd är därför intepåkaUad i detta avseende, EnUgt vad utskottet inhämtat tillämpas i fråga omansvarsförsäkring inte högre eller strängare vUlkor för epUeptiker änför andra försäkrade. Inte heller beträffande olycksfallsförsäkring gäUersärskUda för epUeptiker, Däremot gäUer vid individueUolycksfaUsförsäk-ring en inskränkning i giltigheten av försäkringen, nämligendå skada som drabbat den epileptiskt sjuke har samband med yttring avsjukdomen, I samband med den nyUgen beslutade lagstiftningen mot otUlbörUgaavtalsvillkor betonades försäkringsinspektionens, uppgift att vara kontroll-ochövervakningsorgan beträffande de villkor som uppställs för försäkringar somerbjuds allmänheten. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det intekan vara motiverat att försäkringsinspektionen erhåller uppdrag att se överpremieberäkningen för försäkringar med epUeptiker som försäkringstagare. arbete och hittillsvarande förslagavser alla handikappade. Utredningen uppmärksammar således även de särskildaproblem som möter personer med epilepsi. Av direkt betydelse för epileptikemasboendeförhåUanden är ett åt utredningen lämnat uppdrag att i samråd med behandla frågan om enutvidgning av till-lämpningsområdet för invalidbostadsbidrag. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motionen även i den här aktuella delen. attmotionen 1971:785 inte föranleder någon åtgärd, Närvarande: herrar i (c), iKungälv (s)*, (). (), (), (),(), herrar (), i (s)*, (vpk), herrar i (c), (), i (s) ochfröken i (c), *Ej närvarande vid betänkandets justering. , Sthim 71,196 S