bet · FU01TU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1971 : 1 Betänkande i anledning av Kungl. lVlaj:ts istatsverkspropositionen gjorda framställningar rörande utgifterna pådriftbudgeten för /72 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. m. m. m. fl. Maj:ts i propositionen nr 1, bilaga 8, framlagda förslag (punk terna A 1-A 3, s. 21-22 i utdrag av statsrådspro.okollet över kom munikationsärenden för ) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. tillKommunikationsdepartementet ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ett reservationsanslag av , därav hälften attavräknas mot automobilskattemedlen, 3. till Extrautgifter ett reservationsanslag av . Allmän översikt över utvecklingen. Före behandlingen av de skilda anslagen har Kungl. Maj:t (s. 23-54) lämnat en allmän översikt över vägväsendet. Maj:ts förslag tillmedelsanviining för /72 under de skilda väganslagen m. m.innebär att till : Ämbetsverksuppgifter anvisas ettförslagsanslag av 4 430 0;:. (punkt B 1, s. 55), att till Drift av statliga vägar anvisas ettreservationsanslag av . (punkt B 2, s. 55-56), att till Byggande av statliga vägar anvisas ettreservationsanslag av . (punkt B 3, s. 56-57), att till Bidrag lill drift av kommunala vägar och gatoranvisas ett förslagsanslag av . (punkt B 4, s. 57-58), att till Bidrag tUl byggande av kommunala vägar ochgator anvisas ett reservationsanslag av . (punkt B 5, s. 58-59), atttill Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. anvisas ett reser vationsanslagav . (punkt B 6, s. 59-60) och att under /72statlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissaenskilda vägar beviljas intill ett belopp av , atttill Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisas ett reservationsanslag av23 . (punkt B 7, s. 60-61), atttill Tjänster till utomstående anvisas ett förslagsanslag av . (punktBS, s. 61) samtatt till Avsättning till statens automobilskattemedelsfond anvisas ettförslagsanslag av . (punkt B 9, s. 61-62). Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 397 av m. fl. varihemställts att måtte 1. i skrivelse till Kungl. Maj:t uttala som sinmening att vägplaneringen såsom ett instrument i lokaliserings- och regionalpolitikenskall syfta till en positiv befolknings- och näringslivsutveckling i landetsolika delar, 2. till B3'ggande av statliga vägar under sjätte huvudtiteln /72 anvisa ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen, samt 3. till Bidrag till drift av enskildavägar m. m. anvisa ett reservationsanslag av . på i motioninanförda grunder, att avräknas mot automobilskattemedlen, dels motionen 1971: 931 av m. fl. varihemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t måtte 1. uttala att vidavvägningen mellan riks- och länsvägar hänsyn tages till behovet av ett frånnärings-och regionalpolitiska synpunkter väl fungerande länsvägnät, 2. anhållaom ett program för en ökning av väganslagen , dels motionen 1971: 406 av i Gäddvikm. vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtteanhålla att de ordinarie vägbyggnadsramarna i de sysselsättningssvagaregionerna inte minskas med anslagsbelopp motsvarande kostnad för vägprojektsom överföres från ordinarie vägbyggnadsplan till beredskapsarbete. dels motionen 1971: 203 av i Bäckmoram. vari hemställts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalaatt den flerårsplan för vägbyggandet som gäller för måtteomprövas med sikte på en snabbare upprustning och utbyggnad av vägnätet iregioner där det är angeläget att stärka näringsliv och bebyggelse. dels motionen 1971: 966 av varihemställts att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:themställa att åt uppdrages att ompröva principerna för fördelningenmellan länen av anslaget till vägbyggnad med särskild hänsyn till skogslänensbehov, deb motionen 1971:75 av i m.fl. vari hemställts 1. att en fond för anslag till ur lokaliseringssynpunktangelägna vägprojekt tillskapas och 2. att av väganslagen tilldelas dennafond, dels motionen 1971: 933 av herrar Hyltander ochRichardson vari hemställts att måtte besluta att begära hos Kungl.Maj:t att Kungl. Maj:t i planering för kommande budgetår tillgodoser de behov,som motionen aktualiserar och som tyvärr inte har getts utrymme i föreliggandebudgetförslag, deb motionen 1971:918 av iVikmanshyttan m. fl. vari hemställts att vid behandlingen av anslagettill byggande och uppmstning av länsvägar besluta att tilldelningen av anslagför kommande år för blir av samma storlek som samt attvägplaneringen därefter skall inriktas på en omfattning som erfordras för enpositiv befolknings- och näringsutveckling, dels motionen 1971:975 av m. fl. varihemställts att vid behandlingen av huvudtitelpunkt B 3 Byggande av statliga vägar, uttalar att ökad hänsyn tages till det iJämtlands län akuta nybyggnadsbehovet av vägar samt att ramen för utförande avvägbyggnader som beredskapsarbeten vä sentligen vidgas i enlighet med vad imotionen anförts, dels motionen 1971:952 av m. fl. varihemställts att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställaatt Kungl. Maj:t vidtar kompletterande åtgärder för att de problem som sammanhängermed väganslutningen till E 6 för de nyetablerade industrierna i löses påett tillfredsställande sätt och dämtöver överväger åtgärder för utbyggnad av i sin helhet i snabbare takt än vad som framgår av nuvarande planering, dels motionen 1971: 964 av m. fl. varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla attvägprojektet måtte komma till utförande som temporärersättning ur sysselsättningssynpunkt för den tills vidare uppskjutnamalmbrytningen i Stekenjokk i enlighet med vad i motionen anförts, dels motionen 1971: 974 av m. fl.vari hemställts att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. initiativ till sådan ändring av formerna för tilldelningenav medel till byggande av kommunala vägar och gator att kommunerna bereds möjlighetatt omdisponera i fördelningsplanen upptagna, eller redan beviljade, medeltill projekt som anses fördelaktigare ur miljösynpunkt, deb motionen 1971: 140 av herrEriksson i Bäckmora m. fl. vari hemställts att måtte i skrivelse tillKungl. Maj:t anhålla om en utredning av dels frågan om fullständig täckning medstatsbidrag av kostnaderna för den enskilda väghållningen, dels frågan om formernaför byggande och drift av enskilda vägar, deb motionen 1971: 921 av herrDahlgren m. fl. vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:tmåtte anhålla om skyndsam utredning och förslag beträffande frågan om friaresor vid överfart till fastlandet för på skärgårdsöar bosatt befolkning, deb motionen 1971: 924 av herrarEriksson i Bäckmora och i vari hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående det enskilda vägnätetsstandard med hänsyn till utvecklingens ökade krav på framkomlighet ochtrafiksäkerhet och att förslag förelägges , deb motionen 1971: 405 av herrarPersson i Heden och i Bäckmora vari hemställts att måtteuttala, att delningskostnad för väg, som tas ur allmänt underhåll, må bäras avstaten, dels motionen 1971:962 av fruSundberg vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måttehemställa att och får i uppdrag att vidtaga åtgärderför inrättande av en informationscentral »Fröken », dels motionen 1971: 260 av herrarStålhammar och vari hemställts att uppdrager åt Kungl. Maj:tatt vidtaga åtgärder för att anordna en försöksverksamhet med »vägupplysning»,till vilken vägtraf i kanter kan vända sig för att få upplysningar om väglagetpå bestämda vägsträckor, deb motionen 1971:914 av herrAnnerås m. fl. vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:tanhåller om att lämpliga föreskrifter utfärdas i vissa i motionen berördaavseenden beträffande mitt-och kantmarkeringar av vägar, deb motionen 1971: 404 av herrarNilsson i Agnas och vari hemställts att i skrivelse tillKungl. Maj:t begär att användningen av vägsalt upphör, deb motionen 1971: 940 av herrLarsson i m. fl. vari hemställts att måtte i skrivelse tillKungl. Maj:t uttala att halk-bekämpning med hjälp av salt må upphöra. Vid sin behandling av vägfrågorna erinrardepartementschefen - liksom i fjolårets statsverksproposition - om det avvägplaneutredningen framlagda betänkandet Vägplan 1970 (SOU 1969: 56 och 57).Utredningen har efter en kartläggning av det nuvarande väg- och gatunätetsomfattning och standard ingående övervägt principerna för en långsiktigvägplanering och därvid lagt stor vikt vid att utarbeta en planeringsmetodiksom bygger på en samhällsekonomisk värdering av olika insatser på vägområdet.I sistnämnda hänseende har utarbetats en kalkylmodell för lönsamhetsbedömningav trafikprojekt som avses vara ett hjälpmedel vid prioritering av vägföretagoch även vid bestämning av olika tekniska standardkrav på vägnätet. Utredningenhar också gjort prognoser avseende den framtida trafikutvecklingen samt medutgångspunkt från dessa och med anlitande av bl. a. den nyssnämnda lönsamhetskalkylenupprättat behovsplaner med angivande av kostnaderna för väg- och gatubyggandetoch vägdriften . Utredningen harvarit föremål för en omfattande remissbehandling. Medhänsyn till den rad av viktiga frågor inom vägpolitiken som tas upp ibetänkandet - bl. a. planeringsmetodiken och standardkraven -krävs enligtdepartementschefen ingående och allsidiga överväganden och då även medbeaktande av de många synpunkter som anförts av remissinstanserna.Departementschefen säger sig därför inte nu vara beredd att närmare gå in pådessa frågor utan avser att återkomma till dem . Imotionen 1971:931 har under hänvisning bl. a. till innehållet i förenämndabetänkande yrkats att hos Kungl. Maj:t dels hemställer att vidavvägningen mellan riks- och länsvägar hänsyn tas till behovet av ett frånnärings- och regionalpolitiska synpunkter vå7 fungerande länsvägnät, delsanhåller om ett program för en ökning av väganslagen under de närmaste åren.Vidare har i motionen 1971: 397 hemställts att hos Kungl. Maj:t somsin mening uttalar att vägplaneringen såsom ett instrument i lokaliserings- ochregionalpolitiken skall syfta tiU en positiv befolknings- ochnäringslivsutveckling i landets olika delar. Istatsrådsprotokollet framhålls att i nuvarande ekonomiska läge återhållsamhetmåste iakttas även beträffande väganslagen och en ingåendeangelägenhetsprioritering ske av engagemang inom ramen för deresurser som ställs till förfogande. Allmänt bör därvid gälla att de statligainsatserna i första hand inriktas på att genom ändamålsenliga driftåtgärdersäkerställa funktionen hos de olika delarna av det befintliga vägnätet. Vidaremåste de investeringsplaner fullföljas som avser att genom mera begränsadepunktvisa insatser åstadkomma förbättringar som kommer längre sammanhängandevägsträckor tilldel resp. siktar till att avhjälpa påtagliga brister inom de av trafikökningenmera belastade delarna av vägnätet. Inomramen för en sådan allmän inriktning bör sålunda enligt propositionen i frågaom byggnadsanslagen de riktlinjer tillämpas som återspeglas i urvalet avvägföretag i de för av fastställdaflerårs- och fördelningsplanerna. Dessa är huvudsakligen inriktade på huvudvagn ätet. En samordning av planerna har skett med hänsyn till fördelningen avde beräknade transportbehoven. Objektens samhällsekonomiska lönsamhet har iförsta hand varit avgörande för prioriteringen inom planerna. Härvidlag har iflerårsplanema beaktats såväl näringslivets behov av tillfredsställandetransportmöjligheter som behoven av kapacitetsstarka trafikleder inom ochmellan tätortsregionerna. Vid upprättandet av fördelningsplanen harutgångspunkten varit att de kollektiva trafiksystijmen i de större städernaingår som en väsentlig och integrerad del i dessa städers trafiksystem.Tunnelbane-samt viktiga infarts- och genomfartsprojekt har prioriteratsgemensamt. Utskottetansluter sig för sin del till de sålunda angivna riktlinjerna förinvesteringsverksamheten på vägväsendets område. I sammanhanget må ocksåerinras om att Kungl. Maj:t i cirkulär (SFS 1969: 483) anbefallt samtligastatsmyndigheter att vid beslut som rör lokalisering av offentligainvesteringar eller som på annat sätt har betydelse för den regionala utvecklingenbeakta det prognosmaterial m. m. som utarbetats inom länsplanering 1967 samtvad Kungl. Maj:t och i anslutning därtill uttalat (SU 1969:57 ochBaU 1969:30, rskr. 188 och 309). Utskottetfinner det vidare angeläget att förslag från Kungl. Maj:ts sida i anledning avförenämnda Vägplan 1970 föreläggs så att en Ingåendeprövning av investeringsfrågorna för vägväsendets del kan ske. I avvaktanhärpå är utskottet inte nu berett att ta ställning i frågan om avvägningenunder mellan väginvesteringarna och anslagen för andraändamål. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av vad som i det föregåendeanförts avstyrks motionen 1971: 931 samt motionen 1971: 397 i vad den avservägplaneringen såsom ett instmment i lokaliserings- och regionalpolitiken. I motionen 1971: 203 har yrkats att hosKungl. Maj:t begär att den flerårsplan för väglDyggandet som gäller måtte omprövas med sikte på en snabbare upprustning ochutbyggnad av vägnätet i regioner där det är angeläget att stärka näringsliv ochbebyggelse. Utskottet får i anledning härav erinra om att flerårsplanema förnämnda period numera till alla delar fastställts - i vissa fall efter prövningav Kungl. Maj:t. Revidering av planerna skall dock - jämlikt gällandeförfattningsregler - ske att avse .. Underhänvisning till det anförda finner sig utskottet inte kunna tillstyrka motioneni fråga. Ej heller anser sig utskottet kunnatillstyrka det i motionen 1971: 406 framförda yrkandet att hos Kungl.Maj:t anhåller att de ordinarie vägbyggnadsramarna i de sysselsättningssvagaregionerna ej minskas med anslagsbelopp motsvarande kostnad för vägprojekt somöverföres från ordinarie vägbyggnadsplan till beredskapsarbete. I anslutninghärtill må erinras om att enligt statsrådsprotokollet de statligainvesteringarna i vägar och gator utgjort ca 17,3miljarder kr. prisnivå, varav drygt 3,5 miljarder utgörberedskapsarbeten. Dessa har i huvudsak utförts i och skogslänen iövrigt varigenom långtidsplaner för dessa län i stort sett kunnattillgodoses medan för landet i övrigt stora eftersläpningar föreligger. Somberedskapsarbeten utförs normalt projekt som planeras komma till utförande inomlångtidsplanen. Någon ändring av principerna härför bör enligtdepartementschefen ej ske. Utskottet delar denna uppfattning. Av samma anledning avstyrksyrkandet i motionen 1971: 75 att en särskild fond för anslag till vissa frånlokaliseringssynpunkt angelägna vägprojekt skapas samt att av väganslagentilldelas denna fond. Ett genomförande av detta förslag skulle f. ö. enligtutskottets uppfattning omöjliggöra en rationell användning av anslagsmedlenoch en riktig fördelning av desamma samt medföra avsevärda olägenheter inteminst från administrativa synpunkter. I motionen 1971: 966 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att åt uppdras att omprövaprinciperna för fördelningen mellan länen av anslaget till vägbyggnader medsärskild hänsyn till skogslänens behov. I motionen 1971: 933 har begärts attKungl. Maj:t vid planeringen för kommande budgetår tillgodoser de behov som imotionen aktualiseras beträffande väganslagen till och imotionen 1971:918 att gör vissa uttalanden beträffande medelstilldelningenoch planeringen med avseende på vägbyggandet i . Slutligen hari motionen 1971: 975 begärts ökade insatser av olika slag för byggande av vägari . Utskottet får i anledning av de således framställdayrkandena hänvisa till vad i det föregående anförts rörande inriktningen avvägbyggandet samt om den verkställda revideringen av flerårs- ochfördelningsplanerna , m. m. De för väg- och gatubyggandetgällande flerårs- och fördelningsplanerna upprättas i enlighet med vägstadgansbestämmelser för femårsperioder och förnyas . Fördelningen avinvesteringsmedel de skilda landsdelarna och väggmpperna emellan sker därvid pågmndval av en noggrann angelägenhetsgradering och efter vederbörande regionalaoch lokala vägmyndigheters hörande -allt i syfte att åstadkomma en likformigoch rättvis fördelning av väg-medlen. Även om de i motionerna framställdayrkandena i och för sig kan framstå som välmotiverade vill utskottet dockframhålla att bl. a. förhållanden av de slag motionärerna åberopar konstituerarde faktorer vägmyndigheterna har att beakta vid det förenämndaplaneringsarbetet samt vid medelsfördelningen. Under hänvisning till det anförda och då utskottet sålundaanser de av motionärerna aktualiserade frågorna böra prövas i den för handläggningav vägärenden stadgade ordningen avstyrks motionerna i fråga. Av samma skäl avstyrker utskottetyrkandet i motionen 1971: 952 att hos Kungl. Maj:t begär att åtgärdervidtas i syfte att åstadkomma en snabbare utbyggnad av 6. Vadbeträffar det av motionärerna upptagna spörsmålet rörande väganslutningen tillE 6 för de nyetablerade industrierna i vill utskottet dock understrykadet angelägna i att denna fråga av framför allt trafiksäkerhetsskäl får entillfredsställande lösning i samband med överläggningarna mellan berördaparter. I motionen 1971: 964 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t begär att vägprojektet snarastmåtte komma till utförande som temporär ersättning från sysselsättningssynpunkt.Enligt vad utskottet inhämtat har numera medel i viss utsträckning ställts tillförfogande för ändamålet. Med beaktande härav och då utskottet förutsätter attfrågan om genomförandet av projektet i dess helhet kommer att avvägmyndigheterna och arbetsmarknadsverket i vederbörlig ordning närmare prövastorde någon åtgärd i ärendet från sida f. n. ej vara erforderlig. Vid sin behandling av frågan ommedelstilldelningen till väg- och gatubyggandet redogör departementschefen bl.a. för utfallet av investeringarna inom denna sektor under perioden 1965-1969samt de beräknade kostnaderna . Vidare erinras om dekrav som ställs på vägdriften och till vikten av att vidmakthålla standarden pådet statliga vägnätet, ökade medel bör enligt departementschefen ställas tillförfogande för detta ändamål under nästa budgetår. I anslutning härtillerinras också om de ytterligare åligganden i fråga om renhållning som åvilarvägverket efter . För nästa budgetår (avseende kalenderåret1972) beräknar departementschefen därför en ökning av anslaget med 53 milj.kr. Totalt skulle således för nämnda ändamål disponeras 827 milj. kr. Utskottetfinner den föreslagna anslagshöjningen välmotiverad och tillstyrker densamma. Anslagstilldelningen till det statliga vägbyggandet börenligt departementschefen bibehållas på nuvarande nivå. I enlighet härmedförordas för /72 (avseende ) ett anslag om ca685,47 milj. kr. Härav avser 375,5 milj. kr. byggande av riksvägar, 31,2 milj.kr. byggande av tunnelbanor, 140,0 milj. kr. byggande av länsvägar, 54,4 milj.kr. byggande av storbroar samt resten central och regional administration m. m. Utskottet har vid sin prövning av denna fråga funnit sigböra godta Kungl. Maj:ts förslag och avstyrker följaktligen den i motionen1971: 397 yrkade medelshöjningen om 8,2 milj. kr. avseende posten till byggandeav länsvägar. Nämnda anslagspost anses av motionärerna böra upptas med det avvägverket begärda beloppet om 148,2 milj. kr. Kostnadsramarna för för anslagen Drift av statligavägar respektive Byggande av statliga vägar bör såsom departementschefenföreslagit bestämmas till samma belopp som anslagen. Anslaget till bidrag till drift av kommunala vägar ochgator bör i enlighet med Kungl. Maj:ts förslag tas upp med ca 122,1 milj. kr.,innebärande en ökning i förhållande till innevarande budgetår med ca 15 milj.kr. Utskottet tillstyrker också att anslaget till byggande av kommunala vägaroch gator tas upp med ett belopp av oförändrat 331 milj. kr. Till bidrag till drift av enskilda vägar m. m. har ipropositionen föreslagits ett anslag av 54,55 milj. kr. I anledning härav hari motionen 1971: 397 yrkats en höjning av anslaget till 62,55 milj. kr. Utskottet har för sin del funnit sig böra godta Kungl.Maj:ts förslag innebärande i det närmaste oförändrad medelsanvisning förändamålet samt avstyrker följaktligen motionen 1971: 397 i berörda del. De av Kungl. Maj:t i övrigt framlagda anslagsberäkningarnahar inte gett utskottet anledning till erinran. Detta innebär bl. a. attutskottet biträder Kungl. Maj:ts förslag att - på samma sätt som skett för innevarandebudgetår - 40 milj. kr. av det statliga vägbyggnadsanslaget och 20 milj. kr. avdet statliga vägdriftanslaget tilldelas , , ,, , och att användasunder särskilt beaktande av arbetsmarknadspolitiska synpunkter. De sammanlagda utgifterna under de olika väganslagen m. m.för /72 uppgår enligt departementschefens beräkningar till 2056,5 milj. kr. För trafiksäkerhet och vissa bidrag m. m. beräknas under andraanslag under sjätte huvudtiteln sammanlagt 78 milj. kr. att avräknas motautomobilskattemedlen. Under andra, femte, ättonde, nionde och elftehuvudtitlarna föreslås därjämte 511 milj. kr. att avräknas mot nämnda medel. Det totalbelopp som avses skola täckas avautomobilskattemedlen skulle därmed uppgå till ca 2 646 milj. kr. I förhållandetill motsvarande på riksstaten för innevarande budgetår uppförda anslaginnebär detta en ökning med ca 196 milj. kr. Då inkomsterna av automobilskattemedlenberäknas till ca 3 343 milj. kr. skulle överskottet på vägväsendetsspecialbudget, vilket per uppgick till ca 1 796 milj. kr.komma att under budgetåret öka med ca 697 milj. kr. I motionen 1971: 140 har yrkats att hos Kungl.Maj:t måtte 1* 1971.15 saml. anhållaom utredning av dels frågan om fullständig täckning med statsbidrag avkostnaderna för den enskilda väghållningen, dels frågan om formerna förbyggande och drift av enskilda vägar. Vidare har i motionen 1971:924 yrkatsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning angående det enskildavägnätets standard med hänsyn till utvecklingens ökade krav på framkomlighetoch trafiksäkerhet samt att förslag föreläggs . Vidbedömningen av de med bidragsgivningen till de enskilda vägarna sammanhängandefrågorna måste, såsom framhållit,hänsyn tas till det enskilda vägnätets betydelse för näringsHvet ochkommunikationerna i allmänhet. De av motionärerna upptagna frågorna har dockutretts senast av vägsakkunniga som avgav ett särskiltbetänkande om statsbidrag till enskild väghållning m. m. (SOU 1962: 6). Maj:t i anledning härav framlagda förslag prövades av riksdag,som beslutade avsevärda förbättringar i bidragsgivningen på förevarande område.Den i olika sammanhang aktualiserade frågac: om ett förstatligande av denenskilda väghållningen eller - i liknande syfte - en samordning mellan statligoch enskild väghållning har därvid av såväl organisatoriska som ekonomiskaskäl inte befunnits möjlig att genomföra. Isammanhanget må dock erinras om att vägförvaltningarna under vissa villkor ochi den mån resurserna medger åtar sig att mot särskild ersättning biträda deenskilda väghållarna med väghållningen. Vidare pågår, enligt vad som framgår avstatsrådsprotokollet, redan genom försorg en inventering ochstandardbedömning av det enskilda vägnätet, som väntas främst komma att påvisabehov av vissa för trafiksäkerhetens höjande erforderligaiståndsättningsarbeten m. m. I avvaktan på resultatet härav och då utskottetfömtsätter att den enskilda väghållningens problem ytterligare uppmärksammasavstyrks motionerna i fråga. Såsom i motionen 1971:921 - rörande fria resor vidöverfart till fastlandet för bofast befolkning på skärgårdsöar - erinratsbehandlades frågan om att tillgodose trafikbehovet i glesbygder ochskärgårds-eller öområden i samband med riksdagsbeslut om riktlinjernaför den statliga trafikpolitiken. I den proposition (nr 191) som låg till grundför beslutet fömtsattes sålunda särskilda insatser från samhällets sida såvidanämnda områden ej på annat sätt kunde erhålla en tillfredsställandetransportförsörjning. Med hänsyn till de skiftande befolknings- ochnäringsförhållandena i olika delar av landet ansågs det enligt propositionenvara ogörligt att på förhand fastställa vilken underskottstrafik, som vorenödvändig från allmän synpunkt.