bet · FU01TU1 · 1971-12-31 00:00:00 — En prövning från fall till fall borde i ställetäga mm i samband med att frågan om stöd från det allmänna bleve aktuell.Utskottet vill vidare erinra om den planering i vad gäller tillgodoseende avbehovet av väg- och färjtrafikförbindelser som författningsenligt åliggervederbörande väg-myndigheter. I anslutning härtill må också nämnas att åanslaget till enskilt vägunderhåll särskilda medel finns disponibla för bidragtill båt-och färjförbindelser av just det slag motionärerna bl. a. synes åsyfta.Sådana bidrag utgår också f. n. i viss omfattning. Med hänsyn bl. a. till det anförda finner utskottetmotionen inte böra föranleda någon särskild åtgärd från sida ochavstyrker följaktligen densamma. I motionen 1971: 405 har hemställtsatt måtte uttala att delningskostnad för väg som tas ur allmäntunderhåll må bäras av staten. I anledning av motion i samma ämne vid fjolåretsriksdag framhöll tredje lagutskottet (uti. nr 72) att frågan härom förtjänadeövervägas samt att den syntes vara av beskaffenhet att kunna upptas och prövasav utredningen för översyn av lagstiftningen om enskilda vägar. Som följd häravhemställde hos Kungl. Maj:t att motionen jämte utskottsutlåtandetskulle överlämnas till utredningen. Så har enligt vad utskottet erfarit numeraskett. Under hänvisning härtill avstyrks motionen i fråga. I motionen 1971: 974 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om initiativ till sådan ändring avformerna för tilldelningen av medel till byggande av kommunala vägar och gatoratt kommunerna bereds möjlighet att omdisponera i fördelningsplanen upptagnaeller redan beviljade medel till projekt som anses fördelaktigare från miljösynpunkt.Motionärerna synes därvid ha förbisett att enligt gällande kungörelse (SFS1960: 374) om statsbidrag till väg- och gatuhållning i vissa städer ochstadsliknande samhällen redan nu äger att -efter samråd med stadeller samhälle och efter hörande förordna att i fastställdfördelningsplan upptaget företag må utbytas mot annat. Enligt vad utskotteterfarit förekommer också ofta att så sker. Någon särskild åtgärd i ärendet frånriksdagens sida synes sålunda ej påkallad, varför motionen avstyrks. I motionen 1971: 962 har yrkats attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer att statens vägverk och får iuppdrag att vidta åtgärder för inrättande av en informationscentral FrökenVäg». Vidare har i motionen 1971: 260 hemställts att uppdrager åtKungl. Maj:t att vidta åtgärder för att anordna en försöksverksamhet medtvägupplysning» till vilken vägtrafikanten kan vända sig för att fåupplysningar om väglaget på vissa vägsträckor. Utskottet har från inhämtat vissa upplysningar iämnet, varav framgår bl. a. följande. Ett informationssystem om väglaget skulle kommaatt utgöras av rapporter på »historiska» uppgifter som sedan genom olikar- tadeväderleksförhållanden och inträffade förändringar i väderleksläget utmed vägsträckornai fråga lätt skulle bli helt vilseledande. Rapporterna skulle dessutomnödvändigtvis innehålla reservationer för de speciella väglag som råder inomvissa lokalt begränsade områden där också vägamas läge i terrängen m. m. kankomma att påverka vinterväglaget. En sådan information måste ur såvältrafiksäkerhets- som framkomlighetssynpunkt bedömas vara av mycket ringa värdemed hänsyn till de slumpartade och svårbemästrade momenten i helabalkproblemet. Ett informationssystem av föreslagen art skulle vidare kräva ensynnerligen omfattande organisation med bl. a. jourtjänst och knappast varaekonomiskt motiverat med tanke på värdet av detsamma. Vad trafikanterna ärbetjänta av är att få vetskap om hur väglaget kommer att utvecklas till följdav väntade förändringar i väderleksläget. har därför - påvägverkets bekostnad - ()tagit fram prognoser över risken för halka och andra trafiksvårigheter. Dessahar sedan offentliggjorts i samband med väderleksrapporter i radio och överväger att med närmare utreda fömtsättningarna för enutvidgad prognosverksamhet för att om möjligt ge trafikanterna mera ingåendeinformationer om hur förestående förändringar i väderleksutsikterna kan väntaspåverka väglaget. Det anges vara ett klart; önskemål från verkets sida attifrågavarande prognoser ge större utrymme i omnämnda media. I samband medsvåra oväder (snöstorm t. ex.) har vägförvaltningarna, som då under allaförhållanden måste införskaffa en detaljerad rapportering från vägstationernaom tillståndet på vägarna, bistått allmänheten med upplysningar, ofta viapress, radio och TV. har också och alltjämtcentralt en rapportering över framkomligheten upprättats undertjällossningsperioden med avseende på vägarnas bärighet och tjälskador.Rapporteringen offentliggörs bl. a. genom regionalradio, dagstidningar ochmotortidningar. Verket utger också under tjällossningen en karta överframkomligheten på riksvägar och genomgående länsvägar. Den si;>ta kartanför säsongen, som utkommer , upptar även pågående och planeradestörre vägarbeten, som kan innebära nedsatt framkomlighet. Avsålunda angivna skäl ställer man sig från sida avvisande till attett informationssystem med »Fröken » införs. har inteheller funnit sig berett att biträda motionärernas yrkanden i dessa frågor ochavstyrker därför motionerna. I motionen 1971:914 har yrkats att hosKungl. Maj:t anhåller om att lämpliga föreskrifter utfärdas för mitt- ochkantmarkering, av vägar. Härmed sammanhängande frågor är emellertid enligt vadutskottet erfarit föremål för intensiv uppmärksamhet frånvägverkets sida, och omfattande åtgärder har - bl. a. genom tillsältan- detav en särskild arbetsgmpp för att följa upp verksamheten - vidtagits i det avmotionärerna angivna syftet. Någon särskild åtgärd från sida synesdärför ej påkallad och motionen avstyrks följaktligen. I motionerna 1971:404 och 1971:940 har medlikartade motiveringar yrkats att hos Kungl. Maj:t begär attanvändningen av vägsalt upphör. Istatsverkspropositionen (s. 32 och 33) redovisas vissa av lämnadeuppgifter om den pågående försöks- och utredningsverksamheten med saltning avvägarna. Härav framgår bl. a. att försök har gjorts med dels salt blandad medsand, dels enbart salt. I det senare fallet rör det sig om förebyggandeåtgärder i halkbekämpande syfte. har under fyra vintersäsonger prövatden senare metoden med en för och dess klimat speciellt utveckladteknik. För att minska moddbildningen med åtföljande nedstänkning ochslirningsrisker har verket utvecklat utrustning för moddavröjning och anskaffaten omfattande utrustning med speciella skrapningsverktyg. Verket har ävengjort försök med sopning efter skrapningen genom en helt ny sop-konstmktion.Denna vinter bedriver verket omfattande försök med denna metod. - Verketföljer uppmärksamt resultatet av i utlandet pågående försök med andrakemikalier än salt. Verket har också medverkat i forskningsverksamheten påområdet. har även påbörjats ett omfattande försök i syfte att belysaröstningsfrågan och dess samband med olika klimattyper och användning av salt iväghållningen. I dessa frågor har samarbetat med främst statensnaturvårdsverk, , , statensprovningsanstalt och . Riksdagenhar tidigare genom bl. a. motioner, interpellationer och enkla frågoruppmärksammats på det av motionärerna aktualiserade spörsmålet som är avbetydelse ur framför allt trafiksäkerhetssynpunkt. Svårigheterna härvidlag tordefrämst sammanhänga med tillämpandet av saltningsmetoden i förening medanvändningen av dubbade däck och den avslitning av däcks- och asfaltpartiklarm. m. som blir följden därav. Utskottet finner det därför angeläget attvägverkets pågående arbete på området intensifieras i syfte att än merförbättra tillämpade metoder samt den tekniska materielen så att olägenheteroch skadeverkningar i möjligaste mån motverkas. Vidare förutsätter utskottetatt även i fortsättningen informeras om utveckUngen på området samt ianledning härav vidtagna åtgärder. Under hänvisning till vad sålunda anförts avstyrkerutskottet de båda motionerna. 1. att /72 anvisar a. till : Ämbetsverksuppgifterett förslagsanslag av . att avräknas mot automobilskattemedlen, b. tillDrift av statliga vägar ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1971: 397,nämnda motion såvitt nu är i fråga, tiU Byggande av statliga vägar /72 anvisar ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen, 3. att riksdagenför /72 anvisar a. tillBidrag till drift av kommunala vägar och gator ett för slagsanslag av , att avräknas mot automobilskatte medlen, b. tillBidrag till byggande av kommunala vägar och gator ett reservationsanslag av , att avräknas mot auto mobilskattemedlen, a. medbifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å mo tionen 1971: 397, nämnda motion såvitt nu är i fråga, till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. för /72 anvisar ett reservationsanslag av 54 :), att avräknas mot auto mobilskattemedlen, b. medgeratt under /72 statlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa en skilda vägar beviljas intill ett belopp av , 5. attriksdagen för /72 anvisar a. tillBidrag till byggande av enskilda vägar ett reservations anslag av , att avräknas mot automobilskatte medlen, b. tillTjänster till utomstående ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, c. tillAvsättning till statens automobilskattemedelsfond ett för slagsanslag av , 6. att riksdagenavslår motionen 1971:931 samt 1971:397, sistnämnda motion i vad den avserskrivelse till Kungl. a. avslårmotionen 1971:203, b. avslårmotionen 1971: 406, c. avslårmotionen 1971:75, a. avslårmotionen 1971:966, b. avslårmotionen 1971: 933, c. avslårmotionen 1971: 918, d. avslårmotionen 1971: 975, e. avslår motionen 1971: 952, f. avslår motionen 1971:964, 9. att a. avslårmotionen 1971: 140, b. avslårmotionen 1971: 924, c. avslårmotionen 1971:921, d. avslårmotionen 1971: 405, 10. att riksdagenavslår motionen 1971: 974, 11. att riksdagenavslår motionerna 1971:962 och 1971:260, 12. att riksdagenavslår motionen 1971:914, 13. att riksdagenavslår motionerna 1971: 404 och 1971: 940. : Förvaltningskostnader m.fl. anslag. Ut skottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna C 1-C4, s. 63-72) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av 10 918 000kr., att avräknas mot automobilskattemedlen, 2. till : Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av ,att avräknas mot automobUskatte-medlen, 3. tillRegistrering av motorfordon ett förslagsanslag av , 4. till Bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande. Maj:t har (punkt C 6, s. 73-76) föreslagit att till Bidrag till för /72 anvisa ett anslag av , att avräknas mot automobil skattemedlen. I detta sammanhang har utskottet behandlat deb motionen 1971:393 av herrBohman m. fl. vari, såvitt nu är i fråga, yrkats att i skrivelse tillKungl. Maj:t måtte hemställa att anslaget tiU NTF höjes med , dels motionen 1971: 958 av m. fl. varihemställts att statligt stöd till nationalförenin.gen för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF) för /72 måtte utgå med ett belopp om 2,6 milj.kr. Maj:ts förslag under förevarande punktinnebär en oförändrad medelsanvisning orn 2,2 milj. kr. Ianledning härav har i motionerna 1971: 393 och 1971: 958 hemställts om enökning av anslaget med 300 000 respektive . Deav motionärerna därvid föreslagna anslagshöjningarna finner utskottet i ochför sig välmotiverade. Med hänsyn dock till den planerade omorganisationen m. m. samt i avvaktan på resultatethärav har utskottet ansett sig kunna godta Kungl. Maj:ts anslagsberäkning ochavstyrker följaktligen motionerna. Ilikhet med departementschefen förutsätter utskottet att NTF:s verksamhetplaneras och bedrivs i nära samarbete med . att med bifall till lECungl. Maj:tsförslag samt med avslag å motionerna 1971: 958 och 1971: 393, sistnämnda motionsåvitt nu är i fråga, till Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande för /72 anvisar ett anslag av , att avräknasmot automobilskattemedlen. 5.Kostnader för nytt bilregister ni. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkten C 7, s. 76-77) och hemställer att tiU Kostnader för nytt bilregister m.m. för /72 anvisar ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. 6.Allmän översikt över utvecklingen. Anslagen till verksamhet.Före behandlingen av de skilda anslagen har Kungl. Maj:t (s. 78-100) lämnat enallmän översikt över sjöfarten m. m. Kungl.Maj:ts förslag tiU medelsanvisning för /72 under de skildaanslagen innebär atttill Farledsverksamhet, exkl. isbrytning anvisas ett förslagsanslag av . (punkt D 1, s. 100-101), att till Isbrytning anvisas ett förslagsanslag av27 . (punkt D2,s. atttUl Fartygs verksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkt D 3,s. atttill Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkt D 4,s. I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971: 960 av m. fl. vari hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t begär att vad som anförts i motionen beaktas vid utarbetandeav den aviserade ändringen av instruktion. I förevarande sammanhang har istatsverkspropositionen erinrats onl att redovisat sinaanslagsbehov i programtermer. Den indelning av programmen som tidigarefastställts föreslås dock bli justerad främst till följd av det nyaavgiftssystem som gäller fr. o. m. . Det nuvarande programmetAllmänna Sjövägar föreslås sålunda benämnas Farledsverksamhet. Det nuvarandeprogrammet Säkerhet på fartyg anses böra tillföras delprogrammen registreringav fartyg, sjöteknisk utredningsverksamhet m. m. samt skeppsmätning frånprogrammet övrig verksamhet och i fortsättningen benämnas Fartygs-verksamhet.Det återstående programmet föreslås behålla namnet övrig verksamhet. ProgrammetFarledsverksamhet avses finansieras med två anslag benämnda Farledsverksamhet,exkl. isbrytning, resp. Isbrytning. Anslagen för de två övriga programmenkommer till omfattningen att överensstämma med dessa. AnslagenFarledsverksamhet, exkl. isbrytning och Fartygsverksamhet äravgiftsfinansierade medan anslagen Isbrytning och övrig verksamhet ärskattefinansierade. framlagda förslag om en sammanlagd medelsanvisning underdriftbudgeten av . har av Kungl. Maj:t godtagits med endastsmärre korrigeringar. Detta innebär att anslagen tas upp med 84 100 000 ki. tiUFarledsverksamhet, exkl. isbrytning, . till Isbrytning, 8 120 000kr. till Fartygsverksamhet och . till övrig verksamhet. UtskottettUlstyrker de sålunda gjorda anslagsberäkningarna samt vad departementschefen isamband därmed anfört och förordat. I statsrådsprotokollet har vidare avdepartementschefen lämnats en redogörelse för hur han ser på den fortsattabehandlingen av hamnutredningens framlagda delbetänkande De svenskahamnarna (SOU 1969: 22 och 23). Departementschefen har därvid erinrat om hurSveriges traditionella beroende av utrikeshandeln och utrikeshandelns växandevolym har medverkat till att ge hamnväsendet en central roll i lan- En successiv anpassning av hamnväsendet tiU efter handändrade förutsättningar i transportmönster och hanteringsformer etc. angesvara en grundläggande förutsättning för att hamnarna på ett ändamålsenligt sättskaU kunna fullgöra sina terminalfunktioner. skiss tillindelning av kustområdena i ett antal hamnregioner anses rimlig med hänsyntill framväxande transport- och godsströmmar. Vidare har visats behovet avökad interkommunal samplanering och samordning i frågor rörande hamnarslokalisering och utbyggnad m. m. Departementschefen anser i likhet medutredningen att tillskapandet av regionalt avgränsade kommunalförbund iåtskilliga fall bör vara ägnat att säkra den nödvändiga samverkan men förklararsig uttryckligen inte vara beredd att biträda utredningens förslag om befogenheteratt i särskilda fall framtvinga ett samgående i kommunalförbundets form. Detsägs också vara en uppgift för att följa utvecklingen och vidbehov stå till förfogande för samråd och konsultation i fråga om den lämpligahanteringen och bedömningen från mera ingripande regionala synpunkter avaktuella lokaliserings- och utbyggnadsprojekt på hamnområdet. Verket ansesböra kunna ta initiativ till sådant samråd. En ändring av sjöfartsverketsinstruktion i sådant syfte planeras. Härutöver betonas vikten av att frågorsammanhängande med hamnväsendets utveckling och anpassning bedöms inom ramenför en vidare övergripande trafikplanering samt erinras om det utredningsarbetesom inom kommunikationsdejpartementet inletts i syfte att utarbeta enmodellplan med preliminära riktlinjer för en sådan regional trafikplanering. Utskottetvill för sin del särskilt understryka vad i sistnämnda hänseenden anförts menansluter sig även i övrigt till de av departementschefen anförda synpunkternai frågan. Genom utskottets sålunda intagna ståndpunkt torde även syftet med deti motionen 1971: 960 framställda yrkandet - berörande den fortsattahandläggningen av berörda spörsmål - vara i allt väsentligt tillgodosett.Någon särskild åtgärd från sida synes sålunda ej erforderlig varförmotionen avstyrks. Vaddepartementschefen under förevarande punkt i övrigt anfört har ej gettutskottet anledning till erinrEin eller särskUt uttalande. 1. för budgetåret1971/72 anvisar a. till Farledsverksamhet, exkl. isbrytning ett förslagsanslag av , b. till Isbrytningett förslagsanslag av , c. tillFartygsverksamhet ett förslagsanslag av , d. till Övrigverksamhet ett förslagsanslag av , 2. avslår motionen1971: 960. Handelsflottans pensionsanstalt m. fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna D5-D8, s. 104-106) ochhemställer att för /72 anvisar 1. tillHandelsflottans pensionsanstalt ett anslag av , 2. till Bidrag till vissa resor av sjöfolk ett förslagsanslag av 365 000kr., 3. tillAvsättning till handelsflottans välfärdsfond ett förslagsanslag av 650 000kr., 4. till Understödåt skärgårdsrederier m. m. ett förslagsanslag av . Institut m. m. m. fl. Maj:ts förslag (punkterna E 1-E 7, s. 107-118) och hemstäUer att för /72 anvisar 1. tiUTransportnämnden ett förslagsanslag av , därav tre fjärdedelar attavräknas mot automobilskattemedlen, 2. tiU Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Förvaltningskostnader ettförslagsanslag av , 3. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Underhåll av materiel m. m. ettförslagsanslag av , 4. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Nyanskaffning av instrument m. m.,ett reservationsanslag av , 5. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Uppdragsverksamhet ettförslagsanslag av , 6. till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut: Väderlekstjänst för luftfarten ettförslagsanslag av , 7. till Bidragtill väderleksstationer i och på m. m. ettförslagsanslag av . : Förvaltningskostnader m.fl. anslag. Ut skottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna E 10-E 12, s. 119- 122) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. tillStatens geotekniska institut: Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. tUl : Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3. till : Utrustning ett reservationsanslag av . Maj:t har (punkten E 13, s. 123) före slagit att till för /72 anvisa ett förslagsanslag av 500 CiOO kr. I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971:262 av m. fl. vari hemställts att i skrivelse tillKungl. Maj:t uttalar att fraktbidragsnämndens kansli bör flyttas tUl . Den av Kungl. Maj:t föreslagna medelsanvisningen om500 000 ler. tillstyrks av utskottet. Imotionen 1971: 262 har hemställts att nämndens kansli bör flyttas tillÖstersund. Vid sin behandling av en likartad motion vid förra årets riksdagerinrade statsutskottet (SU 105) om att kansliet personalmässigt beräknas få enmycket begränsad omfattning, varför dess stationering från lokaliserings- ochregionalpolitiska synpunkter inte torde bli av nämnvärd betydelse. Dessutom ärdess arbetsuppgifter av sådan karaktär att de måste fullgöras i niira kontaktmed vederbörande departement och myndigheter. Vad statsutskottet sålundauttalat äger alltjämt giltighet. vill därutöver understryka attfraktbidragsgiv-ningen är en ny verksamhet av försökskaraktär, vilket motiveraren nära uppföljning från departementets sida. Utskottet förutsätter dock attefter försöksperiodens slut och sedan slutgiltig ställning tagits tilltransportstödet frågan om förläggningen av nämnden tas upp till förnyadprövning. Under hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. 1. till för /72 anvisar ett förslagsanslag av 500 OfiO kr., 2. avslår motionen 1971: 262 Ersättningtill för drift av icke lönsamma järn vägslinjer m. m. Kungl. Maj:t har (punkten , s. 125-127) föreslagit att till Ersättning till för drift av icke lön samma järnvägslinjer m. m. för /72 anvisa ett anslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971:401 av i m.fl. vari yrkats att hos Kungl. Maj:t hemställer att åtgärder vidtagesså att även änkepensionärer enligt lagen om allmän försäkring och som uppnått60 års ålder kan erhålla det s. k. dels motionen 1971: 950 av herrar ochAdolfsson vari yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställeratt nuvarande inskränkningar i 67-kortets användningstider måtte avskaffas, dels motionen 1971: 941 av fröken m. fl.vari yrkats 1. att hos Kungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:t måtteanmoda SJ att utvidga 67-kortsförmånen till att omfatta resa även i förstaklass tågkupé fr. o. m. samt 2. att för /72under i bilaga 8 till statsverkspropositionen anslås , dels motionen 1971: 923 av variyrkats att hos Kungl. Maj:t hemställer att Kungl. Maj:t måtte anmodaSJ att utreda hur stor kostnaden skuUe bU om alla förtidspensionärer fingemöjlighet att utnyttja 67-kortet, i syfte att låta ta ställning eventuell subventionerlng via statskassan. Till förevarande ändamål har SJ för nästa budgetårhemställt om en medelsanvisning av 264,3 milj. kr. varav oförändrat 4 milj. kr.för det inkomstbortfall som uppkommer genom att man vid nedläggning av järnvägövergångsvis tillämpar reducerad taxa för styckegodssändningar i samtrafikjärnväg-billinje. Vidare ingår i det yrkade beloppet dels ersättning med 0,1milj. för bibehållande av olönsamma järnvägsanstalter, dels ersättning med1,6 milj. kr. för resultatförsämringen till följd av 67-kortsrabattensutvidgning att gälla förtidspensionärer m. fl. Departementschefen har funnitanslaget böra tas upp med 256,7 milj. kr., vilket innebär en ökning iförhållande tiU innevarande budgetår med 25,5 milj. kr. Imotionen 1971: 941 har hemstäUts att SJ anmodas att utvidga 67-kortsförmånenatt omfatta resa även i första klass tågkupé fr. o. m. samt attifrågavarande anslag upptas med 257,7 milj. kr. Vid sin behandling av motioneri samma syfte vid fjolårets riksdag konstaterade statsutskottet (SU 6) att SJefter utredning funnit den föreslagna reformen ej vara företagsekonomisktmotiverad. Om den ändock påfordrades måste SJ kompenseras med minst 1 milj. kr.per år. Trafikutskottetfinner i och för sig vissa skäl tala för motionärernas yrkande inte minst medhänsyn till önskemålet att uppnå nordisk enhetlighet på området. Isammanhanget bör beaktas att problemet främst torde avse resa i sovvagn. i sitt nyssnämnda utlåtande anfört pågår dock en kontinuerligöversyn av tillämpningsområdet m. m. för rabattsystemet i dess helhet inom finner det för sin del vara av värde om denna fortlöpande översynkunde resultera i en samlad bedömning av härmed sammanhängande frågor. härpå och då utskottet inte nu funnit sig beretttillstyrka den förordade anslagshöjningen avstyrks den nu aktuella motionen. I motionen 1971: 401 har yrkats att åtgärder vidtas så attäven vissa änkepensionärer som uppnått kan erhåUa det s. k. 67-kortet.Utskottet utgår från att också frågan härom kan komma att beaktas i sambandmed den fortsatta översynen av rabattsystemet och finner därför motionen inteböra föranleda någon åtgärd från sida. Yrkandet i motionen 1971:950 att nuvarande inskränkningari 67-kortets användningstider måtte avskaffas anser sig utskottet inte kunnatillstyrka.