bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — En oeftergivlig förutsättning synes därvid böra vara att förseningeni förekommande fall skall ha uppstått till följd av omständigheter varövervederbörande bidragssökande ej kunnat råda. Utskottet utgår från attförevarande fråga bör kunna lösas i samband med utformningen av kommandetillämpningsföreskrifter i ämnet. Därmed skulle enligt utskottets mening ocksåmotionens syfte i allt väsentligt vara tillgodosett. Imotionen 1971: 1521 framläggs förslag om att måtte medge attstatsbidrag får utgå till vatten- och luftvårdande åtgärder inom jordbmket ochträdgårdsnäringen enligt samma grunder som i propositionen föreslås för industrin.I anledning härav vill utskottet erinra om att motionsyrkanden med sammainnebörd vid ett flertal tillfällen prövats av , senast vidinnevarande års vårsession (JoU 1971: 1, p. FiU 1971: 47 107 Yrkandenahar genomgående avslagits av , bl. a. under hänvisning till attstatligt stöd till reningsanordningar inom jordbmket redan lämnsis i form avkreditgaranti såväl för anläggrung som för utrustning. Vidare har skälen förbidragsgivningen till industrin ansetts ha en sådan tyngd att den bordegenomföras utan inskränkningar. Riksdagenhar således haft den uppfattningen att förevarande bidragsgivning börkoncentreras till industrisektom. Utskottet finner i dagens läge ingen anledningför att frångå derma ståndpunkt. Det kan i sammanhanget nämnas attstatsrådet och chefen för jämlikt Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallat särskilda sakkunniga för utredning rörande kostnademaför miljövården. Enligt direktiven för denna utredning bör inom ramen för enkartläggning av de totala miljövårdskostnadema också studeras fördelningen avkostnaderna mellan stat, kommun, näringsliv och enskilda. I de sakkunnigasarbete bör ingå en översyn av inriktningen och omfattningen av de ekonomiskastödåtgärder som kommit till användning för att styra kostnadsfördelningen. Idet sammanhanget anses bl. a. böra prövas frågan om att omfördela ellerutsträcka stödet till andra områden t. ex. avfallshantering. Mot bakgrund avvad nu anförts avstyrker utskottet motionen 1971: 1521. Imotionen 1971: 1532 har hemställts att måtte besluta medge att stödtill åtgärder för bättre arbetsmiljöer inom industrin i fråga om arbetslokaler,maskiner och andra arbetsanordningar får utgå efter samma grunder som enligtpropositionen skall gälla i fråga om vatten- och luftvårdande åtgärder.Motionen kommer enligt vad utskottet erfarit att såvitt avser densocialpolitiska aspekten behandlas av socialutskottet. villför sin del i anslagsfrågan endast hänvisa till vad i föregående stycke sistanförts beträffande en kommande utredning om omfördelning eUer utsträckning avifrågavarande stöd till andra områden. Närvarande:herrar i Skegrie (c), Mossberger (s)*, i (s)*, Antby(fp), (), (), i (s), (),herrar (vpk), i Holmgården (c)*, i (s),(), Leuchovius (m), i Heden (c) och fm (). Ej närvarande vid justeringen. avherrar i Skegrie. (c), Antby (fp), (), i Holmgården(c), Bemdtsson i (fp), Leuchovius (m), i Heden (c) och fm () som anser att det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 1 med »Imotionen» och slutar med »andra områden» bort ersättas med text av följandelydelse: »Imotionen--- (Uka med utskottet)- för industrin. Enligt ut skottets mening kan vägande skäl anföras för en utvidgning av området för ifrågavarande bidragsgivning. Vatten- och luftföroreningsproblem av i princip samma karaktär som inom industrin förekommer nämligen även inom andra näringar, främst jordbruket och trädgårdsnäringen. Det kre ditstöd, som kan utgå tUl reningsanläggningar inom jordbmket och trädgårdsnäringen, torde såvitt utskottet kuimat bedöma inte utgöra till räcklig stimulans till åtgärder utan bör vid behov kunna kompletteras med statsbidrag enligt samma regler som gäller för industrin. Utskottet ansluter sig därför till den uppfattning i frågan som framförts i före varande motion. Imotionen 1971: 1532 har hemställts att måtte besluta medge att stödtiU åtgärder för bättre arbetsmiljöer inom industrin i fråga om arbetslokaler,maskiner och andra arbetsanordningar får utgå efter samma grunder som enligtpropositionen skall gälla i fråga om vatten- och luftvårdande åtgärder.Motionen kommer enligt vad utskottet erfarit att såvitt avser densocialpolitiska aspekten behandlas av socialutskottet. villi förevarande sammanhang för sin del uttala att det från anslagstekniskasynpunkter inte synes finnas något att invända mot en i motionen föreslagenkomplettering av bidragsändamålen. Iöverensstämmelse med det anförda förordar utskottet att anslagsrubriken ändrastill Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin, jordbruketoch trädgårdsnäringen, m. m.» Näringsutskottetsyttrande nr lår 1971 109 FiU1971:47 Yttrandeöver motion om ändring av sysselsättnings-, lokaliserings-och näringspolitiken. Genom beslut harfinansutskottet hemställt om yttrande av näringsutskottet över motionen 1971:1492 av i m. fl. (vpk). Näringsutskottetfår anföra följande. Yttrandet begränsas till att avse frågor som normalt hörtill näringsutskottets handläggning. I motionen, som föranletts av det aktuellakonjunkturläget, framläggs ett program i tio punkter för ökade samhällsinsatserpå olika områden. Motionärema hemställer bl. attriksdagen skall uttala sig för en sysselsättnings-, lokaliserings- ochnäringspolitik i enlighet med vad i motionen anförts, att skall uttala sig för en skyndsamprojektering av de under punkterna 9 och 10 föreslagna statliga basindustriernam, m., attriksdagen i skrivelse till regeringen skall begära förslag till nödvändigalagändringar för att medel ur allmänna pensionsfonden skall kunna användas tilldessa projekt. Det enligt gängse terminologi näringspolitiskainslaget i motiveringen för motionärernas förslag om ett uttalande av riksdagentill förmån för »en sysselsättnings-, lokaliserings- och näringspolitik ienlighet med vad i motionen anförts» är av ringa omfattning, utom såvitt gällerkravet på utvidgad statlig företagsamhet. I huvudsak får motionärernas näringspolitiskaönskemål utläsas ur den kritik som de riktar mot det i tillämpadeekonomiska systemet. Liksom motionärema tillmäter utskottet näringspolitikensutformning stor betydelse för den långsiktiga ekonomiska utvecklingen.Motionen ger emellertid enligt utskottets mening icke tillräckligt underlag fören konkret diskussion-av näringspolitiken i positiva termer. Förslagatt statliga basindustrier skall skapas i avfolkningsområdena -företrädesvis iNorrland - har behandlats av under de senasteåren. vill hänvisa till bankoutskottets av godkändauttalanden härom 1968-1970 (BaU 1968:64, 1969: 30 s. 47 f., 1970: 40 s. 19). Idessa uttalanden har bankoutskottet bl. a. understmkit »önskemålet att ökaduppmärksamhet ägnas åt möjligheterna att genom ytterligare satsning påstatliga företag tillgodose kravet på ett växande antal arbetstillfällen iNorrland» och anfört att FiU 1971: 47 110 ytterligareåtgärder på den statliga företagsamhetens område kan tänkas vara motiveradefrån samhällsekonomisk utgångspunkt. Dessa principuttalanden äger alltjämtgiltighet. Något nytt uttalande i ämnet med anledning av motionen finnernäringsutskottet inte befogat. I detta sammanhang vill utskottet framhålla attdet är uppenbart att en omfattande utbyggnad av den statliga företagssektornmåste vara en långsiktig process och gmndas på ingående planering. Den kansåledes inte, som motionärema tycks fömtsätta, genomföras språngvis och medkort varsel. Finansieringav den statliga företagssektoms utvidgning skulle enligt motionäremas förslagske med hjälp av medel ur allmänna p)ensions-fonden. Det nu gällandeplaceringsreglementet tillåter icke detta. Den tillkallade kapitalmarknadsutredningenhar fått i uppdrag att göra en översyn av reglerna för hur allmännapensionsfondens medel skall utnyttjas. Den skall därvid bl. a. pröva de skälsom kan tala för ett mera direkt engagemang i näringslivet från fondens sida.Med hänvisning härtill avstyrker näringsutskottet motionärernas förslag om enframställning till Kungl. Maj:t rörande en ändring av placeringsbestämmelserna.Utskottet vill i sammanhanget betona att frågor om kapitalinvesteringar istatliga företag torde böra prövas inom ramen för en totalbedömning av statensekonomiska resurser. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), (), i (s). (),i (fp), (), Wååg (s), (), iMalmö (vpk), i (s). Hovhammar (m) och (). haranmälts av i (vpk), som anser att utskottets yttrande bortha följande lydelse: »Dennuvarande ekonomiska krisen är mycket allvarlig. Den är dessutom intetillfällig. Som klarlagts i motionen 1971: 1492 är den en följd av detkapitalistiska produktionssättets lagar. Kapitalisternahandlar med hänsyn framför allt till den egna profiten. De ser sig och sinverksamhet som något privat, men produktionen är inte något privat. Den har ensamhällelig karaktär, företag är beroende av varandra, branscher är beroende avvarandra osv. FiU 1971: 47 111 Under goda år söker varje kapitalist öka sinaprofiter genom att driva upp produktionen, framför allt genom att ökaarbetsintensiteten och produktiviteten. Man investerar för att varje arbetareunder en bestämd tidsenhet skall producera så mycket som möjligt. De ökadeinvestering-ama ökar behovet av arbetskraft. På en viss nivå avhögkonjunkturen kommer dock produktionen att öka snabbare än folkets förmågaatt köpa. Och när säljsvårighetema ökar, minskar investeringarna. Arbetslöshetenökar, tUl dess att lagren börjar tömmas, nyinvesteringar måste göras ochekonomin åter drivs upp mot en ny högkonjunktur. Det kapitalistiska systemetutvecklas i vågor. med denna vågrörelse finns en tendens hos systemetatt skapa en växande armé av arbetslösa. Statensekonomiska roll har ökat i en avgörande utsträckning.Stat och monopolkapital bedriver ett nära samarbete. Denförda samarbetspolitiken har fördjupat krisen. Krisens såväl långsiktiga somkortsiktiga orsaker har förstärkts. Kapitalkoncentrationen med nedläggningaroch sammanslagningar av företag liksom snedlokalisering av landet harfrämjats. Arbetarnas reallöner har drivits tillbaka bl. a. genom en höjdmervärdeskatt. Också dessa omständigheter har klarlagts i motionen. Utskottetvill med motionärerna hävda att närings- och arbetsmarknadspolitiken måste gesen helt ny inriktning. Lokaliserings- och näringspolitiken måste som målsättningha full och effektiv sysselsättning i varje län. Man måste eftersträva att gemänniskorna meningsfulla arbetsuppgifter och garantera rätten till arbete.Därför är det av synnerlig vikt att medel ställs till förfogande förverkställande av de samhällsnyttiga arbetsuppgifter som tecknas i motionenspunkter 1-8. Det måste betecknas som absurt att arbetslösheten ökas samtidigtsom bl. a. dessa viktiga områden försummas. Avfolkningenav vissa landsändar måste stoppas. I stället bör enligt utskottets mening medelställas till förfogande för skyndsam projektering och igångsättande av statligabasindustrier i avfolkningsområdena. Dessa basindustrier skall ha sinproduktion inom expansiva grenar: verkstadsindustri, elektronisk industri,kemisk och petrokemisk industri osv. Gruvprospektering och igångsättande avmalmbrytning i det inre är också nödvändig. Vidare framstår det somangeläget att vidareförädling av skogsprodukter också äger rum i de s. k.skogslänen. Finansieringav den statliga företagssektorns utvidgning bör enligt motionärernas förslagske med hjälp av medel ur allmänna pensionsfonden. Det gällandeplaceringsreglementet tillåter inte detta. Därför bör enligt utskottets meningriksdagen göra en framställning till Kungl. Maj:t om skyndsamt förslag om enändring av placeringsbestämmelsema. tillstyrker således bifalltill motionen 1971: 1492.» Näringsutskottetsyttrande nr 1971 112 FiU 1971:47 Yttrandeöver proposition angående konjunkturstimulerande åtgärder jämte motioner. Genom beslut den 4 och harfinansutskottet hemställt om yttrande av näringsutskottet över propositionen1971: 140 såvitt gäller bilaga 8 punkten 1 och bilaga 10 samt motionema 1971:1527, 1971: 1533 såvitt gäller investeringsstyming, 1971: 1534 och 1971: 1543. Medanledning härav får näringsutskottet anföra följande. Exportfrämjandeåtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetandeglasindustrin I propositionen 1971: 140 bilaga 8 (pimkten B 6, s.50 f.) föreslås att tiU Exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektions-industriema samt den manuellt arbetande glasindustrin påtilläggsstat 1 till riksstaten för /72 anvisar ett reservationsanslagav Imotionen 1971: 1534 av herrar Hovhammar (m) och () hemställs attriksdagen vid behandlingen av denna punkt i propositionen uttalar att 500 000kr. av det föreslagna anslaget skall reserveras för den manuellt arbetandeglasuidustrin. Deti propositionen föreslagna anslaget är avsett endast för TEKO-industrierna.Motionärernas förslag innebär att de medel som ställs till TEKO-industriemasförfogande reduceras med , som i stället används tUl åtgärderavseende den manuellt arbetande glasindustrin. Ett medeltillskott tUlTEKO-industriema är välmotiverat. Utskottet har emellertid också förståelseför motionäremas önskemål. Det finns enligt utskottets mening skäl atttillmötesgå detta i så måtto att uttalar att Kungl. Maj:t, om såvisar sig befogat vid en samlad bedömning av de sysselsättningseffekter som kanuppnås inom de berörda branschema, bör kunna låta medel från det nu föreslagnaanslaget komma även den manuellt arbetande glasindustrin tiU godo. Utbildningsåtgärderför textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetandeglasindustrin I propositionen 1971: 140 bilaga 10 (punkten B 5,s. 59 f.) föreslås att tiU Utbildningsåtgärder för textil- ochkonfektionsindu-striema samt den manuellt arbetande glasindustrin påtUläggsstat I till FiU 1971: 47 113 riksstaten för /72 anvisar ett reservationsanslag av 1 000 000 kr.Utskottet har ingenting att erinra mot förslaget. I motionen 1971:1527 av herrar Annerås (fp) ochLevin (fp) hem-stäUs att anmodar Kungl. Maj:t att framläggaförslag om vidgad rätt tiU och utökad amorteringstid för återlån från allmännapensionsfonden. Motionerom ändrade regler för återlån från allmäima pensionsfonden har tidigare i åravstyrkts av näringsutskottet (NU 1971: 5) och avslagits av riksdagen.Utskottet hänvisade därvid tUl att kapitalmarknadsutredning enligtsina direktiv skaU fömtsättningslöst pröva om systemet med återlån frånallmänna pensionsfonden bör bibehåUas och, om den anser detta, överväga vilkavUlkor som bör gälla fÖr denna utlåningsform. Oavsetti vilka former utredningsarbetet bedrivs kan ett förslag tiU ändrade regler föråterlån från aUmänna pensionsfonden framläggas för tidigast nästa år.Med hänsyn bl. a. härtill kan den åtgärd som motionärema föreslår inte få någonomedelbar konjunkturstimulerande effekt. Utskottet avstyrker motionen. I motionen 1971: 1533 av iStockholm m. fl. (vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga, att iskrivelse till regeringen begär förslag om investeringsstyrning inbegripandekontroll över lagerutvecklingen. Motionärernauttalar, efter en kritik av den politik som förts före och under den nuvarandelågkonjunkturen, att de anser att staten bör använda sin maktapparat för attpåverka produktionens inriktning och investeringamas omfattning och inriktningsåväl på näringsgrenar som geografiskt. De utvecklar emellertid inte dennatankegång närmare. Åtskilligaåtgärder från samhäUets sida, både sådana som vidtas reguljärt och sådana somaktualiseras av det nu rådande konjunkturläget, verkar styrande påinvesteringarna, dock utan att innefatta någon »kontroll» överlagemtvecklingen. Utskottet finner inte skäl att tillstyrka motionäremas kravpå en särskild framställning från rörande investeringsstyrandeåtgärder. I motionen 1971: 1543 av m.fl. (c)hemställs att tiU Investeringsbidrag för maskininvesteringar irörelse, jordbmk FiU 1971: 47 114 ochskogsbruk på tUläggsstat I tUl riksstaten för /72 anvisar ettanslag av . Motionäremasynes räkna med att Kungl. Maj:t skall erhålla ett långtgående bemyndigandeatt fastställa regler för anslagets utnyttjande. Deras förslag bör ställas ire}ation till de förslag som framlagts i propositionen 1971: 140 bilaga 5rörande särskilt investeringsavdrag för maskiner och inventarier och imotionen 1971: 1537 rörande investeringsbidrag med anknytning till uppbörden avmervärdeskatt. Då förslaget sålunda bör ses i ett större sammanhang avstårutskottet från att här redovisa någon närmare granskning av det skisseradebidragssystemet och beröra de tekniska problem, sannolikt utan avgörandebetydelse för bedömningen, som förslaget aktualiserar. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), i (s). (), i (vpk), i (s) och Clarkson (m). haranmälts av i (vpk), som anser att i utskottets yttrandeavsnittet under mbriken Investeringsstyming bort ha följande lydelse: »Imotionen 1971:1533- (= utskottet)- kontroll över lager utvecklingen. Det i propositionen framlagda programmet grundarsig på ett konjunkturpolitiskt betraktelsesätt av samma enkla ochkonventionella slag som förekom . TUlfälligefterfrågestimulans, lössläp-pande av vissa byggnadsinvesteringar samt ytterligarelättnader åt företagen utgör dess huvudsakliga innehåU. Situationen äremellertid en helt annan än mer renodladekonjunkturkris. Dagens kris är samtidigt.produkten av strukturella faktorer avdjupgående natur. Dit hör bl. a. hela problemet med det kapitalistiskasystemets otUl-räckliga tillväxt, uppkomsten av en stadigvarande reservarmé avarbetslösa och undersysselsatta, den regionala krisen samt frågan om produktionenskvalitativa inriktning och sociala prioritering. ViU man i någon mån angripakäman i dagens problem, måste man utgå från en analys av dessa problem. Ipropositionen saknas denna analys helt. En aktiv konjunkturpolitik av i dagkan inte skilja det kortsiktiga från det långsUc- FiU 1971: 47 115 tigaperspektivet på detta sätt. Den kan aUtså inte heller undgå att ta stäUning tiUtillväxtproblemet och investeringspolitiken i stort. Investeringsstyming ochinvesteringskontroll utgör därför oundgängliga delar i varjekonjunkturpolitiskt program som har ambitionen att bekämpa de rådande kris- ocharbetslöshetsfenomenen. Att avstå därifrån är att solidarisera sig med denmaktstmktur vars företrädare utnyttjar den regionala krisen och spekulerar i dettryck på löneutvecklingen som arbetslöshet och undersysselsättning utgör. Motdenna bakgmnd tiUstyrker utskottet motionen 1971: 1533 i här avsedd del.» Inrikesutskottetsyttrande nr 1971 116 FiU 1971:47 Yttrandeöver del av proposition 1971:140 angående konjunkturstimulerande åtgärderjämte motioner. Finansutskottethar hemställt om yttrande av iririkesutskottet över delsden med stöd av 55 § riksdagsordningen väckta motionen 1971: 1492 av herrHermansson i m.fl. (vpk) om ändring av sysselsättnings-,lokaliserings- och näringspolitiken, såvitt angår andra att-satsen, delspropositionen 1971: 140 angående konjunkturstimulerande åtgärder såvitt angårbUaga 9, . Arbetsmarknad m. m., dels ock följande ianledning av propositionen väckta motioner 1971: 1531 av herrEriksson i Bäckmora m. fl. (c), 1971:1533 av i m. fl. (vpk) såvitt angår andra och fjärdeatt-satsema, 1971: 1538 av herrMattsson i m. fl. (c, s, fp, m), 1971: 1541 av . (fp), 1971: 1544 av . (c). Imotionen 1971: 1492 av i m.fl. (vpk) yrkas, såvitt nuär i fråga, att i skrivelse till regeringen begär skyndsamma förslagtiU samhäUsnyttiga arbeten i enlighet med punkterna 1-8 i motionen samt atterforderliga förslagsanslag förelägges . De åtta punkterna harföljande lydelse: Ökade åtgärder för att rädda den yttre miljön -rening av vatten och luft, återställande av skövlad natur, fysisk och socialsanering av stadsmiljöerna osv. Utbyggnad av barnstugor och annan service. Ökade statsanslag för att bekämpa krisen inom vårdsektorn. Ökning och nyorientering av de sociala ochsocialmedicinska insatserna. Åtgärder för att skapa ökad trafiksäkerhet,utbyggnad av den kollektiva trafiken. Ökade anslag för yrkesutbildning, särskilt avkvinnor och ungdom. Ökad satsning på att skapa billiga och brabostäder. Ökad inriktning på ombyggnad och reparationer, vilket snabbt kan ökabyggnadssysselsättningen. Byggande av lokaler för hantverk och småindustrier. FiU1971: 47 117 I motionen 1971: 1533 av herrHermansson i m. fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, att riksdageni skrivelse tiU regeringen begär förslag till samhällsnyttiga arbeten särskiltpå områden som anges i motionen och av en sådan omfattning att man gör slut påarbetslösheten. I motiveringen anförs att det för att effektivt bekämpaarbetslösheten bör finnas en rullande plan för samhällsnyttiga arbeten framförallt på de områden som anges i motionen 1971: 1492. Utskottet noterar att motionen 1971: 1492 väcktes innanKungl. Maj:t lade fram den aktuella propositionen. I denna och i prop. 1971:156 om höjda bostadstillägg för barnfamiljer finns förslag om ökade insatser påså gott som samtliga av motionärerna berörda områden. När det gäller förslagetom en mUande plan för samhällsnyttiga arbeten vUl utskottet framhålla att inomarbetsmarknadsstyrelsen kontinuerligt utförs ett planläggningsarbete av denart motionärerna synes efterlysa. Även inom andra myndigheter liksom i , landstingen och kommunerna sker en planering som har betydelsei aktuellt hänseende. Med hänvisning till det anförda och då utskottet inteanser sig ha anledning att i detalj gå in på de åtta specificerade punktemaavstyrker utskottet de båda motionerna i förevarande delar. Beredskapsarbeten m. m. I propositionen föreslås att till Allmännaberedskapsarbeten m. m. på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 anvisar ett reservationsanslag av ,, varav förslagsvis275 . att avräknas mot automobilskattemedlen. För kommunala beredskapsarbeten utgör den nuvarandestatsbidragsandelen normalt . Denna andel föreslås höjd tUl förarbeten som påbörjas och avslutas juni 1972.Möjlighet till det högre statsbidraget bör också finnas för tidigare underbudgetåret påbörjade arbeten liksom för arbeten som avslutas efter periodensutgång om vissa villkor uppfylles. Till följd av de förordade ändradebidragsreglerna beräknas ytterligare 500 milj. kr. Detta belopp är alltså inkluderat i det begärda anslaget. I propositionen föreslås vidare att tillSärskilda beredskapsarbeten m. m. på tUläggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 anvisar ett reservationsanslag av , varav förslagsvis35 . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen1971: 1531 av i Bäckmora m.fl. (c) yrkas attriksdagen vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 140 FiU 1971: 47 118 bilaga9 måtte uttala att statsbidrag till beredskapsarbeten som utföres på enskildavägar skall utgå avkostnaderna. Imotionen 1971: 1538 av i m.fl. (c, s, fp, m) yrkas attriksdagen måtte bemyndiga Kungl. Maj:t att av de medel som enligt proposition1971: 140, bilaga 9, ställes till förfogande för Allmänna beredskapsarbeten m.m. disponera medel för att minska arbetslösheten hos kantstensindustrin genomstatliga stödbeställningar. Motbakgrunden av sysselsättningsläget är det nödvändigt med kraftfulla insatserinom arbetsmarknadspolitiken. Utskottet hälsar därför med tillfredsstäUelse deföreslagna tilläggsanslagen för allmänna och särskilda beredskapsarbeten omsammanlagt 925 milj. kr. Storleken av denna satsning framgår vid en jämförelsemed de på riksstaten för innevarande budgetår anslagna medlen förberedskapsarbeten, 650 milj. kr. Utskottet tillstyrkeralltså Kungl. Närdet gäller yrkandet om statsbidrag till beredskapsarbeten som utförs påenskilda vägar får utskottet anföra följande. I och för sig är det möjligt attanvända enskilda vägar som objekt för beredskapsarbeten. I sådana fall utgårför de enskilda vägar, som är bidragsberättigade enligt kungörelsen angåendestatsbidrag tiU enskild väghållning, statsbidrag eUer i vissa fall . I övriga fall av beredskapsarbeten på enskilda vägar utgår statsbidrag medbelopp som motsvarar de godkända kostnaderna för arbetet med avdrag för detbelopp av kostnaden som motsvarar värdet för den enskilde av arbetet.