bet · FU01JoU50 · 1971-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1971 JoU 1971:50 betänkande i anledning av motionangående utnyttjandet av grundvattentillgångarna. 1 motionen 1971:1027 av herrLarsson i m, fl, (c), har hemställts att i skrivelsetill Kungl, Maj:t måtte anhålla om utredning angående utnyttjande av våragrundvattentillgängar. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , ,, geologiska undersökning (SGU) ochVattenvärnet. Se bilaga till detta betänkande. I föreliggande motionerinras om att den pågående strukturomvandlingen i samhället med koncentrationav befolkningen till vissa storstadsområden bl. a, skapar problem förvattenförsörjningen, eftersom tillgången på sötvatten är begränsad ochgrundvattenbeståndet hotas. Enligt motionärernas mening motiverar bristandekännedom om våra hydrogeologiska förhållanden tillsammans med den livsviktigafrågan om grundvattentillgångarna och ett ökat vattenuttags inverkan päväxtligheten att frågekomplexet om utnyttjandet av våra grundvattentillgängarblir föremål för en översiktlig utredning. Utredningen bör omfatta hela landetmed särskild inriktning på det ökade grundvattenuttaget i debefolknings-koncentrerade områdena. Utskottet vill för sin del understrykagrundvattenfrågornus stora betydelse för vattenförsörjningen, särskilt ilandets mera tättbebyggda delar. a. franihäller isitt yttrande över motionen är det naturligt att man förvattenförsörjningsändumål i första hand söker utnyttja befintligagrundvattentillgängar för att sedan, i den mån dessa är otillräckliga,komplettera med ytvatten ur sjöar och vattendrag. Enligt utskottets mening ärdet emellertid angeläget att frågan om i vilken omfattninggrundvattentillgängarna kan eller bör utnyttjas ägnas stor uppmärksamhet. Enalltför stark exploatering av dessa tillgångar kan välla oberäkneliga skador påväxtlighet och natur. Som framhålls i remissyttrandena över motionen harSveriges geologiska undersökning (SGU) erhållit vissa anslagför grundvatten-undersökningar, nämligen för en försöksorganisation för ettbrunns-och borrarkiv och för regionala grundvattenundersökningar. Under SGU sorteraräven ett stationsnät för grundvaltenständsobservationer. Grundvatten- ochmarkfrågor, sedda ur allmän vetenskaplig synpunkt, handhas även av för internationella hydrologiska dekaden, som bl. a, driver ett antalförsöksområden. 16 saml Nr 50 Utskottet vill i förevarandesanunanhang vidare fästa uppmärksamheten på att geologiutredning isitt avlämnade betänkande (1971:17) "- Jord - Vatten"understrukit grundvattenfrågornas stora betydelse och föreslagit att SGU förframtiden får en fast organisation för grundvattenundersökningar. förslag skall geologisk verksamhet avseende utredningar ochforskning beträffande jordarternas och berggrundens egenskaper samt tillgångarpå råvaror, utom beträffande speciella malmmineral, sammanföras till en enhetvid SGU, Vid denna enhet skall bedrivas grundläggande verksamhet omfattandeuppföljning. Inventering och forskning inom berörda geologiska ämnesområden,varvid särskild vikt luggs vid grundvattenfrågor i samarbete med statens naturvårdsverk.Utredningen fruniliåller att gjorda grundvattenundersökningarvanligen enbart syftat till lösandet av rent lokala problem. Enligt utredningentorde därför större regionala grundvattenundersökningar redan nu kunnaförutses bli synnerligen angelägna. Speciellt gäller detta inventeringar avgrundvattentillgängar i bl. a. rull-stcnsäsar och andra isälvsavlagringar. Vidplaneringen av olika regioners framtida vattenförsörjning kan, anförutredningen, grundvatlenalternati-vens bidrag bättre bedömas, om sådanainventeringar finns alt tillgå och modern teknik för grundvatlenutvinning ochkonstgjord ytvatteninfiltration beaktas. Utredningen understryker i dettasammanhang också att stora insatser torde komma att behövas vad beträffargrundvattnets skydd mot förorening genom infiltration frän markytan.Geologiutredningens betänkande har varit föremal för remissbehandling ochbereds f. n. inom industridepartementet. Den i förevarande motion behandlade frågan har såsomframgår av det föregående aktualiserats i Kimgl. Med hänsynhärtill och då det torde råda allmän enighet om behovet av skärpt uppmärksamheti fråga om grundvaltensituationen i landet förutsätter utskottet alt syftet medmotionen kommer att tillgodoses utan att i nu förevaran-tlesammanhang gör någon särskild framställning i ämnet. att anser motionen 1971:1027 besvarad riied vad utskottetanfört, Vid detta ärendes slutbehandlinghar närvarit: herrar i Skegrie (c), Mossberger (s), i (s), i (s), (), Jonas.son (c), i (s), (), Krönmark (m), (), herrar Lars.son i (c),Tukman (vpk), Berndt.sson i (fp), ) och (). Yttranden över motionen 1971:1027 Bilaga (21.4.1971) anför. Frågan huruvida mera påtagligasänkningar av grundvattenståndet uppkommer genom grundvattenuttag haruppmärksammats . 'n förKristianstadsslättens hydrologi anför i sin slutrapport att det efterett omfattande undersökningsarbete klart framgår att någon allmän tendens tillsänkning av grundvattnet inom Kristianstadsslätten inte finns. Denna slutsatstorde dock knappast vara generellt giltig för alla utnyttjade grundvattentillgångar.I varje fall uppkommer regelmässigt en viss lokal avsänkning i anslutning tillvattenuttaget. Uppgifter om grundvattenbeståndets fluktuationer samlas inav geologiska undersökning (SGU), där man för ändamålet bl. a. harett brunnsarkiv. Under SGU sorterar även ett stationsnät förgrundvatten-ståndsobservationer. Grundvatten- och markvattenfrågor, sedda urallmän vetenskaplig synpunkt, handhas även av Svenska kommittén för internationellahydrologiska dekaden (), som bland annat driver ett antalförsöksområden. Såväl inom SGU som inom torde tillfredsställandebevakning av hithörande utländsk litteratur och utländska erfarenheter äga rum. Utredningar och undersökningar om hur växtlighetenpåverkas av eventuella grundvattensänkningar synes närmast ligga inomlantbrukshögskolans verksamhetsfält. Erfarenhet om grundvattensänkningarnasföljder med avseende på marksättningar m. m. torde i tillräcklig omfattningfinnas vid statens geotekniska institut. Beträffande den föreslagna inventeringenav grundvattentillgångarna får hänvisa till verketsutlåtande över motionerna 1:522 och 11:609/ 1970. (JoU1970:47). Enligt uppfattning torde den verksamhetrörande grundvattentillgångarnas utnyttjande, som antytts i det föregående ihuvudsak täcka de frågor motionärerna önskar utreda. Någon särskild utredningsynes därmed obehövlig. Lanfbrukshögskolan (29.4.1971) rektorsämbetetillstyrker att en utredning kommer till stånd för att belysa de problem somsammanhänger med utnyttjandet av våra grundvattentillgångar och anför i sambanddärmed. Den fortgåendebefolkningskoncentrationen till städer och tätorter har på många håll skapatproblem ifråga om vattenförsöriningen. Det är naturligt att man för dettaändamål i första hand söker utnyttja befintliga grundvattentillgångar för attsedan, i den mån dessa är otillräckliga, komplettera med ytvatten ur sjöar ochvattendrag. Som motionärerna framhåller, kan en sänkning av grundvattenytanmedföra tekniska skador i form av sättningar i marken, sprickor i byggnaderetc. Delta har klart framgått bl, a. vid tunnelbyggen och liknande. I princip måste ett grundvattenuttag lokalt medföra ensänkning av grundvattenytan, det bildas en s. k. sänkningstratt. Vid ett visstgrundvattenuttag uppstår ett jämviktsläge mellan grundvattenstånd ochtillrinning. Vad som maximalt kan uttagas ur en grundvattentäkt utan attnågra fortgående förändringar sker, är den mängd som motsvarargrundvattenbildningen inom tillrinningsomrädet. Överskrides denna, innebärandeatt man minskar det tillgängliga vattenförrådet, kommer en successivgrund-vattenståndssänkning att ske såväl vid vattentäkten som inom området iövrigt. En sådan utveckling, vilken är liktydig med en engångstömning av grundvattenmagasinet, bör självfallet undvikas men har kunnat konstateras på mångahåll. Det måste därför anses angeläget att en utredning rörande våra uttagbaragrundvattentillgångar kommer till stånd, i första hand genom en inventering avredan verkställda lokala undersökningar. Vad sedan frågan om skador på vegetationen genomgrundvatten-ståndssänkning beträffar, kan denna icke entydigt besvaras. Påjordar som i de övre skikten har en god vattenhållande förmåga, såsom fallet ärmed jordar med ett mera betydande inslag av ler, torde risken vara ringa ellerobefintlig; dylika jordar kan binda och magasinera stora nederbördsmängder somsedan under inträffande torrperioder kan upptagas av växterna. Lätta jordar däremot, med sand och mo som dominerandeinslag är betydligt mera känsliga för en grundvattenståndssänkning; dels ärmängden bundet vatten mindre än i styvare jordar och dels är bindningen mindrestark och vattnet därför mera påverkbart. Pä dylika jordar kan därför engrundvattenståndssänkning ha en ogynnsam inverkan på vegetationen. (30.4.1 97 1) understryker att den iföreliggande motion föreslagna utredningen angående utnyttjandet av våragrundvattentillgångar är i hög grad motiverad. Problemen påvattenförsöriningssidan är speciellt markerade i landets södra regioner. Deväsentliga vattenförbrukarna inom , nämligen , ,, , med en sammanlagd vattenförbrukning av ca 60Mm'/år, täcker till större delen sitt vattenbehov med ytvatten frän Vombsjönoch , ca 48 Mm3/är, och endast till en mindre del med grundvatten fråni huvudsak Alnarps-strömmen, ca 12 Mm-'/år. Några planer på att exploateraytterligare grundvattentillgångar föreligger ej för dessa städer. Däremot måsteredan 1979 ny ytvattentäkt tas i anspråk, nämligen inom Lagansavrinningsområde. Ytvatten frän kommer fram att bliden väsentliga vattentäkten ej bara för utan jämväl för störredelen av . 1 avvaktan på en anslutning till måstevissa andra delar av , exempelvis , med ochKristianstad, exploatera ytterligare grundvatten. kommer grundvattnet i att vara avunderordnad betydelse för vattenförsörjningen. Behovet måste täckas medytvatten antingen det används för tillverkning av konstgjort grundvatten ellerefter behandling direkt kommer till användning. För vissa medelstora och mindretätorter kommer däremot grundvattnet att utgöra en värdefull tillgång. Förglesbygden är grundvattnet den enda tillgången. Alltför stora grundvattenutiag för vattenförsörjning kanmedföra betydande konsekvenser. Härpå finns en mångfald exempel utomlands. Förvårt vidkommande har med de regler som tillämpas vid grundvattenexploateringinga katastrofer inträffat. Speciellt allvarliga effekter av grundvattenuttag pålandsbygden är den minskning av ytavrinningen som äger rum, vilket förorsakaren minskad vattenföring i våra vattendrag. Ett belysande exennpel pådetta ger en undersökning (och 1969) om förhållandena påöstra , se nedanstående tabell. Värden på vattenbalansen för olika avrinningsområden påöstra . nr nam n \ 1/s. Avrinningsområden berörda av större grundvaltemittag 1 Frederiks- 77 dal 7 Kattingc- 189 verket A vrinningsområden icke berörda av större j Stora uttag ur kustnära områden kanmedföra en saltvatteninträng-ning. Problemen med sättningsskador vid grundvattensänkningar ärbetydande särskilt i tättbebyggda samhällen såsom , , ,, , och , där det sker engrundvattensänkning och där inträffade sättningar har förorsakat stora skadorpå omgivande bebyggelse. Grundvattensänkningen förorsakas främst genombortpumpning av grundvattnet men även byggandet av tunnlar och djupa schakt kanförorsaka en avsevärd grundvattensänkning, som kan sträcka sig över storaområden och förorsaka skador på betydande avstånd från den punkt där sänkningenäger rum. Det bör i detta sammanhang påpekas att en hel delsättningsskador är att hänföra till alltför tätbelagda ytor inomstadsregionerna och samtidig kraftig dränering. Det är ofta mycket svårt att återställa en sänktgrundvattenyta. Det kan ske genom att man försöker täta runt en läckande tunneleller leda tillbaka det vatten som pumpas ur t. ex. en schaktgrop. Sådanainfiltrationsbrunnar slammar emellertid lätt igen. De kräver kontinuerligtunderhåll som både är omständligt och dyrbart. Den allmänna landhöjningen bidrar även till en relativsänkning av grundvattenytan. Denna är av storleksordningen 1/istockholmstrakten och I -I 1/längs Norrlands kustland. Här sker såledesen relativ grundvattensänkning av upp till I 1/2 m/. Ansvarsfrågan vid uppkomna skador är mycket besväriigattfastställa. I detta sammanhang krävs det en grundlig översyn av denlagstiftning som existerar på området. Inom tättbebyggda områden är det angeläget att fortlöpandeobservationer göres av grundvattenytans nivå och dess variation med årstiden.Vid regelbundna observationer kan man då fastställa om en onormal sänkning harägt rum i samband med exempelvis ett tunnelbygge. Ett sådant permanent observationshät skulle även medverka till att man säkrare än förut kunde fastställa vem som har varitvållande till en grundvattensänkning. En ändring av grundvattennivån inverkar otvivelaktigt påväxtligheten. Särskilt i sådana områden där jorden huvudsakligen består av sandoch mo. Det är angeläget att det görs en samordning av forskningen på dettaområde vilken bedrivs vid Geologiska Undersökning. Lantbrukshögskolani , Tekniska högskolan i samt vid , ochLunds universitet. finner det utomordentligt angeläget att enöversyn av våra grundvattentillgångar samt fortlöpande observationer av deninverkan på sättningar, ytavrinning, växtlighet etc, som kan bli följden av enexploatering, kommer till stånd. En sådan översyn bör inledas med en sammanställningav det ur vissa synpunkter mycket rikhaltiga material som finns att tillgå påolika lokala plan. Som exempel bifogas några mera officiellt prägladeutredningar, som utförts - kristianstadsslättens hydrologi(1969). Grundvattentälgångar i sydvästra (1970), Al-narpsströmmen(1969). geologiska undersökning (SGU) (26.4.1971) geologiska undersökning (SGU) anför. Motionen berör ett förvattenförsörjningen väsentligt frågekomplex. Motionärerna synes främst avse denegativa effekterna av grundvattenuttag. De skadeverkningar som främståberopas, har dock ej aktualitet inom de närmast åsyftade regionerna med storagrundvattenuttag (t. ex. sydvästra ). Det bör vidare beaktas, att fråganäven haren positiv sida. Grundvattnet kan i många fall erbjuda den bästa ochekonomiskt fördelaktigaste lösningen av vattenförsörjningen, särskilt förmindre och medelstora samhällen. Kännedom om grundvattentillgångarnas storlek,utvinningsmöjliglieterna och eventuella skadeverkningar är i själva verketolika aspekter av samma problem. Pä grund av skilda hydrogeologiska förhållanden i olikadelar av landet är förutsättningarna för stora grundvattenuttag i djupare jord-eller berglager växlande. Största likheten med de åberopade förhållandena påSjälland och i återfinns i delar av , Även andra områden, t. ex.Öland och kan uppvisa särskilda förhållanden. Men även i övriga delarav landet förekommer betydande grundvattentillgångar, t. ex. i många rullstensåsar. För SGU, som instruktionsenligt har att bl, a, företaundersökningar i hydrogeologiska syften, har en närmare kännedom om Sverigesgrundvattentillgångar framstått som en alltmera betydelsefull fråga, SGU harunder senare är erhållit vissa anslag för grundvattenundersökningar, nämligenför en försöksorganisation för ett brunns- och borrarkiv, för regionalagrundvattenundersökningar samt för ett grundvattenobserva-tionsnät m, m. Brunns- och borrarkivet avser registrering,sammanställning och bearbetning av observationer från utförda brunnar, främstborrbrunnar, inom vissa försöksområden, däribland , , ochÖrebro län. 1 anslutning till brunnsarkivets arbeten har SGU lämnat ensammanfattande redogörelse för hydrogeologi och deltagit i utredning avKristianstadsslättens grundvattentillgångar. De regionala grundvattenundersökningarnaavser större sammanställningar, i första hand kartor övergrundvattenförhållandena inom vissa regioner, främst Närke.Genom brunnsarkivets och de regionala grundvattenundersökningarnas försorg ärför närvarande hydrogeologiska kartor under utar- * Här ej bilagda. betande dels över , dels över sydvästraSkåne, SV bilägges som exempel på kartorna över ,* Deförsta kartbladen (SV NV samt SV) är för närvarandetryckfärdiga respektive under tryckning. Arbetena fortsätter bl, a, inomkartbladet SO NO, som omfattar ett ur grundvattensynpunktsynnerligen betydelsefullt avsnitt av sydvästra , Grundvattenobservationsnätet avser undersökningar sombelyser den naturliga grundvattenbildningen och grundvattentillgångarna i olikageologisk mäjö. Genom sädana observationer skall man exempelvis kunna besvarafrågan om förändringar i grundvattenståndet har naturliga orsaker, t, ex,klimatiska. Observationerna utgör en fortsättning på det undersökningsprogram,som startades som ett internationellt projekt av Internationella HydrologiskaDekaden (IHD), Andra aspekter av vattenomsättningen inom vissa försöksområdenutreds bl, a, av SMHl. En konsekvens av ovan nämnda arbeten är att SGU deltar iutarbetandet av en hydrogeologisk karta över , geologiutrednings betänkande "-Vatten" (SOU 1971:17) har utkommit. Geologiutredningenunderstryker grundvattenfrågornas stora betydelse och föreslår, att SGU förframtiden får en fast organisation för grundvattenundersökningar. Det förtjänari detta sammanhang nämnas, att inom de geologiska statsinstitutionernaexempelvis i , och , utgör grundvattenavdelningarnaen av de största och viktigaste enheterna, SGU får sammanfattningsvis framhålla, att grundvattenfrågorna,särskilt i landets mera tättbebyggda delar, har blivit alltmerabetydelsefulla, särskilt för vattenförsöriningen i mindre och medelstora orter.Självfallet måste därvid även eventuella skadeverkningar beaktas. Av väsentligbetydelse även för de praktiska aspekterna är vattenbalansen, dvs. dennaturliga grundvattenbildningen i förhållande till grundvattenuttagen.Samarbete bl. a. med är därvid av stor betydelse, när det gällerförhållandena i sydvästra . Undersökningar och inventeringar avgrundvattenresurserna bör komma till utförande i större omfattning än förnärvarande. SGU är beredd att medverka i sådana undersökningar, och avser attframlägga förslag i anslutning till geologiutrednings synpunkter.Vattenvärnet (30.4.1971) Vattenvärnet tillstyrker att denbegärda utredningen kommer till stånd och anför i anslutning härtill. Vattenvärnet instämmer imotionärernas uttalande om grundvattentillgångarnas stora betydelse förvattenförsörjningen. Ungefär hälften av kommunernas vattenbehov tillgodosesgenom grundvatten. Att en tredjedel av grundvattenuttaget möjliggjorts päkonstlad väg genom infiltration i särskilda bassänger får ses som en följd avotillräckliga grundvattentillgångar. Otillräckligheten kan i sin tur bero på sänkning av dennaturliga grundvattennivån genom för stora uttag. Ingrepp i grusåsar, sänkningav sjöar för att utvinna mer jord, reglering av sjöar och vattendrag förkraftproduktion, utdikning m. m. är andra former av exploatering som i varierandegrad medverkat till förändringar i grundvattennivän. Väsentlig är också denhårdgöring av mark som sker i samhällen, på industriområden, flygfält,landsvägar m. m. Eftersom omsorgsfull dränering alltid föregår hårdgöringen, såmåste även här en bestående negativ inverkan på grundvattenförrädena äga rum. *Här ej bilagt. Man får heller inte bortse ifrånatt grundvatten ibland förorenas, något som kan ha allvarUga följdverkningarför vattenförsörjningen, särskilt har då oljeutsläpp, t. ex. från läckandeoljecisterner, varit orsaken. Tyvärr nödgas man utgå ifrån att sådana skadorkommer att bli allt vanligare innan kommunerna äntligen får kontroll överbeståndet av oljecisterner. Allt talar för att detta inte är gjort förrän omåtskilliga år. Som motionärerna framhåller och ger exempel på finns detäven andra negativa effekter förknippade med ökande grundvattenuttag. Sådanabelyses i - Jord - Vatten (SOU 1971:17), betänkandet som 1964 årsgeologiutredning överlämnat till industriministern. a. vikten av en samordning av alla tillgängliga resurser ochen planmässig inventering av landets vattentillgångar, åtgärder som äroundgängligen nödvändiga om allvarliga och svårreparerade skadeverkningar skallkunna undvikas. Vattenvärnet har i olika sammanhang företrätt en liknandeuppfattning. Föreningen finner det ytterst angeläget att samhället skaffar sigkunskap om såväl grundvattentillgångarna som övriga vattenresurser och att alltgörs för att hushålla med dem och skydda dem med sikte . Som utredningen framhåller i sitt betänkande måste man t.ex. räkna med stigande uttag av grus, vilket kommer att hotagrundvattentillgångar inom aktuella områden. Det finns olika anledningar tillvarför exploateringen av grusförekomsterna måste ske med stor försiktighet ochframsynthet. Skyddet av grundvattnet torde vara en av de viktigaste. Geologiutredningenpåpekar att det nu inte finns något centralt organ för handläggning av ärendenrörande sand-, grus- och stentäkt. Skulle ett sådant inrättas - vilketutredningen synes föreslå - är det självklart att ett nära samarbete måste skemed beträffande bl. a. grundvattenfrågorna. Som framgår av ovanstående finns det synnerligen starkaskäl för motionärernas förslag att låta utreda utnyttjandet av landetsgrundvattentillgångar.