bet · FU01NU44 · 1971-12-31 00:00:00 — För femårsperiodens första år (1970) redovisar verket ennettovinst om vartUl kommer en ökning av lagerreserven med 7milj kronor. Under detta år har verket således överträffat den framlagdafemårsplanen i betydande utsträckning. En motsvarande grov beräkning redovisas nedanvarvid de ingående posterna justerats enligt verkets bedömning: Resultat före skatt och bokslutsdispositioner ..... Rationaliseringshinder p g a det statliga löne- och anställningssystemet .................................. 10 » » Extra kostnader som remissorg mm ........... 3 » » Resultat före skatter och speciella förpliktelser.... Redovisningen ovan av de speciellaförpliktelser som belastar domänverket är ej fullständig. Verket har dennafråga under uppsikt i syfte att bättre än kunna redovisa de ekonomiskakonsekvenserna av de speciella förpliktelserna. Enligt motionärernas uppfattning är det nödvändigt attinformationen om verksamhetsresultatet utformas så att förräntningskravet iförhållande lill näringslivet i övrigt klart redovisas. Förutom de ovanpåpekade svårigheterna att fastställa skogsbrukets kapitalvärde vill verketframhålla de svårigheter som alltid föreligger vid en jämförelse mellan domänverketoch övriga skogsägare. skogsinnehav omfattar omkring 1/5 avlandets skogar och är fördelat över hela landet, från lill Skåne.Dessutom är huvuddelen av verkets skogar belägna inom områden med sämrebiologiska och tekniska produktionsförutsättningar. För att jämföra resultatenmellan olika skogsägare måste man bi a la hänsyn till differenser i markensproduktionsförmåga, i klimat, i trädslagssammansättning, åldersfördelning,avsättningsförhållanden, integration med skogsindustri m m. Av det anfördaframgår klart svårigheten att göra realistiska jämförelser mellan enskiltskogsbruk och statsskogsbruket. Enligt domänverkels uppfattning måste varjeföretags resultat bedömas mot bakgrund av dess speciella förutsättningar. Bedömningenav domänverkets resultat skall och kan ske med hjälp av den redovisning somverket presenterar. Verket strävar efter att denna redovisning skallvara öppen och klargörande och inför efterhand förbättringar i detta syfte. EnUgt domänverkets mening lämnar verket redan nu sådanoffentlig redovisning av sin verksamhet att det av motionärerna uttalade önskemåletkan tillgodoses. Med hänsyn härtill hemställer verket att lämnarmotionen 1971:1076 utan vidare åtgärd. Verkets förvaltningsberättelse för 1969och 1970, delårsrapport samt statistik bilägges. Näringsutskottetsbetänkiinde nr 1971 NU 1971:48 betänkande i anledning av motion omombildande av förenade fabriksverken till ett aktiebolag. I motionen 1971: 1068 av herrarEricsson i (fp) och () hemställs att förenadefabriksverken skall ombildas till aktiebolag. Nuvarande organisation m. m. Förenade fabriksverken är ettaffärsdrivande verk som har tiU uppgift att tillverka, försälja och underhållakrigsmateriel, tUlverka och försälja civila verkstadsprodukter samt bedrivatvätterirörelse och försäljning av överskottsmateriel från statligamyndigheter m. m. Fabriksverken förvaltar under fabriksverkens fond redovisadefabriker, verksläder och tvätterier samt andra under fabriksverkens fondupptagna kapitaltillgångar. Hit hör aktier och andra ägarandelar i vissa bolag,bl. Fabriksverken uppför anläggningar och byggnader som erfordrasför verket, uppbär och redovisar verkets inkomster samt bestrider verketsutgifter med inkomsterna och andra medel som står till dess förfogande. Förutomhuvudkontor och överskottsförsäljning omfattar organisationen åttanytillverkande fabriker, som producerar bl. a. vapen, ammunition,kylkompressorer, pyroteknisk materiel, uniformer och sjukhuspersedlar, tvåcentralverkstäder med fUialer, vilkas verksamhet omfattar reparation ochöversyn av försvarsmateriel, samt femton tvätterier, vilkas största kunder ärlandstingsägda sjukhus och försvaret. Verket fick sin nuvarande organisationefter beslut av 1965 (prop. 1965:119, SU 1965:163, rskr 1965:398;instruktion SFS 1965: 840, ändrad 1969: 411, 1969: 762). Fabriksverken skall enligt gällande bestämmelser tillstatsverket inleverera dels ränta på det i fabriksverkens fond investeradenettokapi-lalet, dels avskrivningsmedel. Eien totala fakturerade omsättningenuppgick /71 tUl 558 milj. kr. framlade1968 i betänkandet »Affärsverken. Ekonomi, konkurrens och effektivitet. Del 1»(SOU 1968:45) ett förslag till riktlinjer för affärsverkens ekonomiskamålsättning och hand- lande,vilket syftade till att likställa de ekonomiska utgångspunkterna i affärsverkenmed dem som gäller för enskilda företag. Utredningen konstaterade att vissaaffärsverk kommit att i högre grad än tidigare konkurrera medenskilda företag. För att konkurrensinslaget, som väntades bli ännu starkare iframtiden, skulle medföra önskvärd effektivitetsstimulans krävdes enligtutredningen att affärsverken skulle få konkurrera med enskilda företag på sålika villkor som möjligt samt att deras redovisning och finansiering utformadesmed tanke på att möjliggöra en meningsfylld effektivitetsjämförelse mellanaffärsverken och deras konkurrenter. En utgångspunkt för utredningens förslagvar att det skulle rymmas inom den konstitutionella formen för affärsverken.Utredningen sade sig emeUertid rent allmänt vilja tillkännage den uppfattningenatt det föreligger anledning överväga en övergång från verksform tillaktiebolagsform för de affärsverk som från marknadssynpunkt är lämpade attarbeta i bolagsform. Motionärerna anser det vara en viktig uppgift attåstadkomma konkurrenslikhet mellan statliga företag å ena sidan samt enskildaoch kooperativa företag å den andra. Det saknas enligt deras uppfattning intefog för påståenden om att statliga företag har vissa konkurrensfördelar.Särskilt antas detta gälla de affärsverk som bedriver sin verksamhet ikonkurrens med enskilda företag. Motionärerna refererar ett uttalande avaffärsverksutredningen om att det finns anledning att överväga en övergångtill bolagsform för sådana affärsverk. De erinrar om den granskning av förenadefabriksverken som genomfört och anför att debrister i redovisningssystem, organisation, struktur, marknadsföring ochsärskilt tillgångsvärdering som härvid uppmärksammats gör det ytterligareangeläget att förenade fabriksverken ombildas till aktiebolag ochunderkastas aktiebolagslagens bestämmelser. I motioner vid riksdag hemställdes om enutredning med syfte att föreslå ombildande tUl aktiebolag av i första handförenade fabriksverken och domänverket (SU 1970: 163). Förenade fabriksverkenframhöll i ett remissyttrande att det som den civila delen av verketsutvecklings- och tillverkningsprogram successivt vuxit hade blivit möjligt atti olika hänseenden modifiera driftsformen inom verksformens ram men att detdock kvarstod besvärande hinder för ett affärsmässigt handlande och för attfabriksverken på helt lika vUlkor skulle kunna konkurrera med motsvarandeenskilda företag. Verket ansåg att frågan om ändring till aktiebolag sett pålängre sikt måste tas upp till prövning i ett större sammanhang. ,som också yttrade sig över motionerna, hävdade å andra sidan att den formellaföretagsformen knappast kunde vara avgörande för de statliga företagensmöjUgheter att arbeta under samma förutsättningar som det icke-statliganäringslivets storföretag. påpekade att affärsverksutredningeni sitt betänkande bl. a. uttalat att det fanns anledning övervägaen övergång til! aktiebolagsform för de affärsverk som från marknadssynpunkt ärlämpade att arbeta i den formen. Utskottet ansåg att det inte behövde rådanågon tvekan om att frågan om lämpligaste driftform för bl. a. förenadefabriksverken skulle noga penetreras vid de fortsatta övervägandena inomKungl. Att göra det slutliga ställningstagandet beroende avresultatet av ytterligare särskild utredning syntes inte böra eftersträvas,varför utskottet avstyrkte motionerna, I en reservation anslöt sig folkpartietsoch moderata samlingspartiets företrädare till majoritetens resonemang; deföreslog emellertid att skulle ge Kungl, Maj:t till känna som sinmening att övervägande skäl talade för att ombilda förenade fabriksverken tillaktiebolag. granskning av förenade fabriksverken () har somett led i förvaltningsrevisionen av förenade fabriksverken genomfört enöversiktlig analys av dess verksamhet, redovisad i en revision.5rapport den 8januari 1971, Efter att ha belyst den ogynnsamma resultatutvecklingen vid olikaenheter och därav följande lönsamhetsproblem rekommenderar RRVen precisering av målen för fabriksverken, en anpassning av marknadsfunktionentill de krav en satsning på civila produkter ställer, en målinriktning avproduktutvecklingen, en förbättring av det ekonomiska styrsystemet ochgenomgripande rationaliseringsåtgärder, I yttrande över revisionsrapporten den10 understryker fabriksverkens styrelse verkets begränsadehandlingsfrihet, sammanhängande med att verket är underkastat sammaförvaltningsrättsUga föreskrifter som andra ämbetsverk. Denna begränsadehandlingsfrihet innebär, anförs i yttrandet, att verksamheten ej kan bedrivaspå ett från alla synpunkter rationellt sätt. 1 yttrandet påpekas att förfabriksverkens anställda gäller villkor, bl. a. lägre pensionsålder för denkollektivanstäUda personalen, som innebär avsevärt högre lönebikostnader ijämförelse med den konkurrerande privata industrin. Avslutningsvis anförs attfabriksverkens utveckling och den nuvarande situationen belysernackdelarna för verket att såsom ett konkurrerande industriföretag arbetaunder företagsformen affärsdrivande verk. Frågan om en ändring ellermodifiering av företagsformen bör enligt verkets uppfattning tagas uppsnarast. I en andra rapport, den 30 augusti1971, har RRV granskat den interna kontrollen vid fabriksverken i vad avserfrämst frågor som sammanhänger med bolagsförvärv m. m. RRV anför bl. Enligt RRV mening är det urallmänna synpunkter viktigt att den offentliga verksamhet som bedrivs avaffärsverk och andra myndigheter kan väl kontrolleras av statsmakterna och attden i görligaste mån är öppen för allmänhetens insyn. Därest affärsmässigverksamhet i särskUda fall är av sådan natur att den inte lämpligen kanbedrivas i affUrsverksformen och om det heUer inte är av allmänt intresse attutöva den därmed förenade kontrollen, bör övervägas att överföra den iaktiebolagsform. Det finns emeUertid då anledning understryka att ettsådant överförande till bolagsform inte minskar kravet på en noggrannprecisering av målsättningen för verksamheten. Detta bör komma till uttryck ibolagsordningen på ett sådant sätt att denna avspeglar regeringens ochriksdagens syften med verksamheten. Även det skälet att statlig verksamhetinte bedrives i enbart vinstsyfte gör att det enligt RRV mening finns anledningatt ställa större krav på en precisering av målsättningen i bolagsordningen förett statligt bolag. RRV gör också vissa kommentarerbeträffande de statliga affärsverkens organisationsform; Det förhåller sig utan tvivel såatt de villkor under vilka en statlig myndighet har att arbeta i vissahänseenden ställer strängare krav än vad som gäller i enskild verksamhet.Tvånget att arbeta i offentlighetens ljus kan ibland vara en nackdel uraffärssynpunkt. Den statliga budgetprocessen är förhållandevis långsam.Bundenheten till det statliga lönesystemet kan också innebära svårigheter attrekrytera t. ex. kvalificerad personal på nyckelposter. A andra sidan vill RRV framhåUa att det inte finnsanledning att överdriva svårigheter av denna art. Den statligaaffärsverksformen erbjuder också betydande fördelar. Ekonomi och likviditet ärförhållandevis säkra, förräntningskravet lågt. I de fall då medverkan erfordras, t. ex. förinvesteringsbeslut, kan beslutsprocessen utgöra hinder för att fatta snabbabeslut. Inte heller enskilda företag har emellertid alltid medel omedelbartdisponibla för att tillfredsställa ett snabbt uppkommande behov som kräverinvesteringar. Finansieringsproblemen kan utgöra minst lika stora hinder i detenskilda företagandet. Uttalande av förenade fabriksverkens styrelse 1971 I sin anslagsframställning /73 anför förenade fabriksverkens styrelse följande: FFV nuvarande verksamhetsform somaffärsdrivande verk har uppenbara nackdelar i jämförelse med t exbolagsformen. Nuvarande regler ger ej samma möjlighet till resultatutjämninginom koncernen, finansiering av dotterbolag etc, som andra företagsformer ger.En förändring härvidlag ter sig nödvändig med tanke på FFV målsättning atttäcka innya marknadsområden med bl a satsning på civila produkter. Nuvarandeverksamhetsform ger heller inte FFV samma möjligheter ifråga omredovisningsregler, revisionsförhållanden och möjlighet till rimlig kommersiellsekretess. Dessutomger gällande regler ej möjlighet till en eljest normal självfinansiering avverksamheten, dvs möjlighet att använda en önskvärd del av avskrivnings- ochvinstmedel i rörelsen. Denkomplicerade och långsamt verkande modellen för beslutsfattande ifinansierings-, organisations- och personalfrågor på de nivåer där FFV, enligtnu gäUande regler, ej kan fatta egna interna beslut minskar avsevärt verketsmöjlighet att bedriva en lönsam verksamhet. FFVräknar för sin del med att de problem som uppstår vid övergång till annanföretagsform är möjliga att lösa i samråd med berörda parter. Inom verket pågårför närvarande utredningar angående dessa förhållanden. Förslag till åtgärderkommer att i särskild ordning underställas Kungl. Maj:t. FFV finner detangeläget att en ny företagsform kan börja tillämpas. I motionen föreslås att förenade fabriksverkenskall ombildas från affärsverk till aktiebolag. Önskemål om en sådan reform hartidigare framförts i motioner vid riksdag, varvid även domänverket inbegreps.Statsutskottet uttalade då att det inte behövde råda något tvivel om att fråganom lämpligaste driftform för bl. a. förenade fabriksverken noga penetreradesvid överväganden inom Kungl. Under det år som gått harnytt material tillkommit, bl. a. genom den granskning av fabriksverken somriksrevisionsverket genomfört. Fabriksverken har i sin anslagsframställningför nästa budgetår anmält att utredningar angående annan företagsform pågår ochatt förslag till åtgärder kommer att i särskild ordning underställas Kungl.Maj:t. Enligt vad utskottet erfarit har arbetet med saken fortgått underinnevarande höst. Då frågan om lämplig organisationsform för fabriksverkensverksamhet sålunda är under prövning och förslag i ämnet bör kunna föreliggai en nära framtid synes inte ha anledning att nu göra någotuttalande. Med hänsyn härtill hemställer utskottet att avslårmotionen 1971:1068. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), i (s), i (c).Rask (s), Wååg (s), i (s), i (c), ().Hovhammar (m), () och ().