bet · FU01TU2 · 1971-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker jämväl departementschefensförslag att SJ, i likhet med vad som skett , ävenför nästa budgetår i bokföringen inom värdeminskningskontot tillåts föra överhögst 30 milj. kr. från delkontot för pensionsförpliktelser tillslop-ningskontot i den mån behov därav föreligger. Vidare får SJ:s bokfördastatskapital per skrivas ned med 123 milj. kr. ochför-räntningsplikten fr. o. m. innevarande budgetår sättas ned med ett be- loppsom motsvarar räntan eUer ca 8 milj. kr. Dessutom får inrättas vid en ordinarie tjänst i C 4. I motionen 1971: 969 har hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om sådan ändring av principen i SFS 1952: 523 attvalfri resebyrå kan anlitas för resor som bekostas av statsmedel. Enligtnämnda kungörelse har den som finner sig böra anlita resebyrå vid resa i statensärenden eUer i verksamhet, för vilken kostnaderna helt eUer tiU övervägande delersätts av statsmedel, att vända sig till någon av statens jämvägarsresebyråer, där detta kan ske utan olägenhet. Denna bestämmelse ansermotionären strida mot rådande princip om konkurrens på Uka viUkor och vUldärför ha den ändrad. Enmotion i samma syfte behandlades senast av tredje lagutskottet idess av godkända utlåtande nr 69. Utskottet framhöll därvid att det -eftersiDm statens företagsamhet bör ses som en enhet - vore naturligt attstatsverkets egna resebyråer i första hand anlitas för resor som bekostas avstatsmedel. Trafikutskottetansluter sig tU] denna uppfattning och avstyrker därför motionen. Även den i motionen 1971: 968 aktualiserade fråganom omorganisation av SJ:s resebyråverksamhet till aktiebolag behandlades vidfjolårets riksdag. framhöll därvid i sitt av sedermeragodkända utlåtande nr 144 att vissa skäl talade för ett överförande av SJ:sresebyråverksamhet till aktiebolagsform eller i vart fall till en form som vorebättre anpassad tiU %erksamhetens karaktär och syften än den nuvarandeverksformen. Härmed sammanhängande frågor syntes dock böra bedömas i ett störresammanhang såsom ju också skett inom affärsverksutredningen. I avvaktan på denprövning av dess förslag som påginge inom Kungl. fann sigutskottet inte böra göra något uttalande i frågan och kunde inte heUer finnanågon särskild utredning av den art motionären föreslagit vara påkallad. Trafikutskottetfinner för sin del anledning inte föreligga att nu frångå tidigaredeklarerade uppfattning i frågan och avstyrker följaktligen motionen. I motionen 1971: 929 har yrkats att hosKungl. Maj:t begär att bestämmelser utfärdas som ålägger SJrenhållningsskyldighet av järnvägsområden. I anledning härav viU utskotteterinra om att tredje lagutskottet vid höstsessionen av riksdag bl. a.behandlade frågan härom. Utskottet förklarade sig sålunda deladepartementschefens i prop. 157 deklarerade uppfattning att åtgärder motnedskräpning av järnvägsområden finge öven'ägas i annat sammanhang. Samtidigtframhölls av utskottet att prov påginge med slutna toalettsystem förjärnvägsvagnar, varför det bes\ärligaste problemet i fråga om ned-slcräpningenutefter järnvägslinjerna kunde antas bli löst inom en inte Allmänna beredningsutskottet hade tidigare (uti.nr 19) erinrat om nämnda försöksverksamhet och under-stmkit angelägenheten avatt arbetet härmed påskyndades. Under hänvisning tUl sålunda redan gjordauttalanden från sida och då utskottet anser sig kunna förutsätta attKungl. Maj:t följer utvecklingen på området samt låter vidta i anledning häravlämpliga åtgärder synes någon särskild framställning i ämnet från sidaf. n. ej erforderlig. Ej heller finner utskottet anledning föreligga att frånriksdagens sida göra en framställning om att vissa skyltar i SJ:s personvagnarändras i enlighet med motionärernas önskemål. Motionen avstyrks däi för även idenna del. 1. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och medavslag å motionen 1971: 399 tiU Järnvägar m. m. för /72 anvisarett investeringsanslag av , 2. bemyndigar Kungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefeni statsrådsprotokollet förordat behållningen på fonden för oregleradekapitalmedelsförluster får anlitas för att täcka nedskrivning av statensjärnvägars statskapital med , 3. bemyndigar Kungl. Maj:t att vid statens järnvägarinrätta en ordinarie tjänst i C 4, 4. avslår motionen 1971:969, 5. avslår motionen 1971:968, 6. avslår motionen 1971:929. Kungl, Maj:t har(s, 190-206) föreslagit att för /72 underluftfartsverkets fond anvisa i statsrådsprotokollet angivet investeringsanslagav . Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971:934 av m. fl. varihemstäUts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att luftfartsverketfår i uppdrag att utreda möjligheterna för ett tidigareläggande av byggandetav , delsmotionen 1971:920 av m. fl. vari hemställts att 1 skrivelsetill Kungl. Maj:t måtte anhålla om sådana åtgärder från luftfartsverkets sidaatt banbelysningen vid flygplatser lydande under detta hålles tänd mellansolens nedgång och uppgång, delsmotionen 1971: 919 av och fm vari hem- stäUtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om utredningangående allmänflygets vidare utveckling, deb motionen 1971: 411 av m. fl. variyrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om förslag ombildande av ett bolag för i enlighet med vad som i motionenanförts, deb motionen 1971:917 av m. fl. varihemställts att Kungl. Maj:t måtte tillsätta en utredning med uppgift attutarbeta förslag till etablerande av statligt-kommunala bolag för , deb motionen 1971: 208 av i Agnas variyrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemstäUa om översynsyftande till en statlig passageraravgift för resenärer flygsträckan den som gäller Danmarksresenärer . Under förevarande punkt har departementschefeninledningsvis erinrat om att luftfartsverkets rörelseresultat bedöms komma attutvecklas i sådan riktning att något statligt driftbidrag inte behövs fr. o. /72. Något anslag för ändamålet har således inte längre upptagits.Riksdagen har också - redan tidigare - beslutat att de kommuner som lämnarinvesteringsbidrag till de statliga trafikflygplatserna fr. o. m. budgetåret1971/72 skall få ersättning för sina bidrag omfattande både ränta ochavskrivning (prop. 1970: 200, SU 225, rskr. /72 har luftfartsverket räknat med en total investeringsomslutningom 124,5 milj. kr. varav 102,9 milj. kr. för arbeten som förutsätter medverkanfrån kommuner enligt de normer för vilka redogjorts i prop. 1967: 57 (s. 48).Efter avdrag för kommunernas andel av kostnadema uppgår statens del av dettotala investeringsbeloppet tiU 85,8 mUj. Departementschefen har ansettsig böra förorda en investeringsram av 71,4 milj. kr. Detta motsvarar denstatliga andelen av en investeringsvolym av sammanlagt 103,3 milj. kr. Denberäknade investeringsvolymen medger en planenlig fortsättning av arbetena medden nya flygplatsen i (Malmö-Stump). I investeringsvolymen ingår18 milj. kr. a. fortsatt utrednings- och projekteringsarbetebeträffande samt 10,6 milj. kr. för arbeten på den särskildaanläggningen för chartertrafik, som skall avlasta nuvarande stationsbyggnadtills det nya stationsområdet blivit färdigt. För fortsatt utrednings- ochprojekteringsarbete avseende ny flygplats i har också medelberäknats. Utskottet kan för sin del godta den av Kungl. Maj:tförordade investeringsomslutningen för luftfartsverkets del. Likaledesrillstyrker utskottet den föreslagna fördelningen på olika utgiftsändamål samtan- slagsberäkningen.Vad departementschefen under förevarande punkt i övrigt anfört beträffande deskilda investeringsobjekten under nästa budgetår samt den nya trafikledarskolani Stump har inte gett utskottet anledning tUl erinran eller särskiltuttalande. I statsrådsprotokollet erinras också om den ifjolårets statsverksproposition redovisade preliminära överenskommelse somträffats med berörda kommunala intressenter om aweckUng av flygplatssamt anläggande av en ny allmän flygplats i trakten av . Under hand haren sammanfattande redovisning av utarbetats inomkommunikationsdepartementet (stencil K 1970: 3) och remissbehandlats. Motbakgmnd av de positiva synpunkter på förläggning av den nya flygplatsen somdärvid framkommit förklarar sig departementschefen -om inte har någotatt erinra - ämna begära Kungl. Maj:ts godkännande av föreliggande preliminäraöverenskommelse i ämnet. Utskottet tiUstyrker för sin del att så sker samt fåri anledning av motionen 1971:934 om tidigareläggandet av byggandet av Härrydaflygplats anföra följande. Motionärerna har bl. a. framhållit att - med denutveckling som såväl passagerarantal, flygfrakt och flygplanstyper beräknas få- inte kommer att kunna klara av trafiklängre än tiU ungefär 1975 medan planerna för byggandet av Härrydastorflygplats siktar tiU ett färdigställande av huvudbanan 1977 och tvärbananförst . Dyrbara kortsiktiga investeringar torde därför bli nödvändiga föratt kunna uppehålla erforderlig trafik på . Även utskottet anser riskföreligga att så blir fallet. För undvikande härav och för att det förutseddatrafikbehovet på de båda flygplatserna skall kunna tillgodoses på ett rimligtsätt finner utskottet det vara angeläget att Kungl. Maj:t låter undersöka ochtar tiU vara de möjligheter som kan föreligga att tidigarelägga utbyggnaden avHärryda flygplats. härom anfört bör av ges Kungl. Maj:t till känna. I motionen 1971: 920 har hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t måtte anhålla om sådana åtgärder från luftfartsverkets sidaatt banbelysningen vid flygplatser lydande under verket hålles tänd mellansolens nedgång och uppgång. Enligt vad som upplysts utskottet har härmedsammanhängande frågor tidigare ingående behandlats inom verket och även mellanverket och allmänflygets representanter. Som följd härav utfärdadeluftsfartsverket /70 bestämmelser innebärande attflygplatsbelysningen på de av verkets flygplatser, där trafikledning intekontinuerligt är i tjänst, kan beställas i förväg i samband med förberedelsernaför en flygning. Särskilda kostnader härför debiteras f. n. ej. Värdet av entänd, lågintensiv flygplatsbelysning såsom navigerings-hjälpmedel förallmänflyget anses av flera skäl inte böra överdrivas. sida har sålunda den uppfattningen uttalats attdet f. n. från flygsäkerhetssynpunkt inte synes motiverat att hållabanbelysning tänd i större omfattning än vad nu är fallet. Under hänvisning tiU detanförida avstyrker utskottet motionen i fråga. I anledning av yrkandet i motionen 1971: 919 omutredning angående allmänflygets vidareutveckling får utskottet anföraföljande. Iskrivelse tiU Kungl. Maj:t (nr 351) gav riksdag till känna vadstatsutskottet i dess utlåtande nr 159 anfört rörande en översiktlig plan förinrikesflygets fortsatta ui:byggnad m. m. Utskottet framhöll därvid att vidprövningen av de i utlåtandet berörda spörsmålen även de med allmänflyget ochdess utveckling sammanhängande frågorna borde beaktas. Maj:t harsedermera uppdragit åt luftfartsverket att -i huvudsaklig överensstämmelse med eninom utarbetad promemoria - utarbeta normer ochanvisningar till grund för flygplatsplaneringen ävensom i anslutning härtillverkställa översyn av vissa författningsbestämmelser på luftfartsområdet. Ifråga om bedömningar som sammanhänger med trafikbehovens omfattning ochinriktning samt med arbetsfördelningen meUan olika trafikmedel i fråga omtillgodoseendet av tra:Fikbehoven erinras i promemorian om detutredningsarbete, som genom en särskild arbetsgmpp inom kommunikationsdepartementetinletts; för att skapa bättre betingelser för en övergripande trafikplaneringp.i det regionala planet. Dåäven de av motionärerna aktualiserade frågorna torde komma att prövas ianslutning härtiU synes någon särskild framstäUning i ämnet från ejpåkaUad, varför motionen avstyrks av utskottet. I motionen 1971: 411 har yrkats att hosKungl. Maj:t hemställer om förslag om bildande av ett bolag för Arlandaflygplats. Vidare har i motionen 1971: 917 yrkats att hos Kungl.Maj:t begär att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta förslag tilletablerande av statligt-kommunala bolag för och flygplatser. Utskottetvill i anledning av nämnda yrkanden erinra om det av riksdag fattadebeslutet, angående riktlinjer för luftfartsverkets verksamhet och organisation(prop. 57, SU 107, rskr. Detta beslut kompletterades vid genom godkännande av Kungl. Maj:ts förenämnda prop. 200 angåenderiktlinjer för ersättning till kommuner för bidrag till investeringar iprimärflygplatser. De nämnda besluten får i sin tur ses som ett fullföljandeav riksdagsbeslut rörande den statliga trafikpolitiken. Ettförverkligande av morioniiremas intentioner skulle uppenbarligen innebära ettfrångående av de sålunda antagna principerna för luftfartens finansiering ochkostnadstäckning, vilket trafikutskottet för sin del inte kan tUlstyrka. Debåda motionerna avstyrks därför. Under hänvisning till innebörden av de förenämndaprinciperna avstyrks jämväl yrkandet i motionen 1971: 208 att hosKungl. Maj:tbegär en översyn syftande till en ändring av passageraravgiften förflygresenärer på sträckan . 1. till Flygplatser m. m. för /72anvisar ett investeringsanslag av , 2. i anledning av motionen 1971: 934 som sin meningger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffande utbyggnaden avHärryda flygplats, 3. avslår motionen 1971:920, 4. avslår motionen 1971:919, 5. avslår motionerna 1971:411 och 1971:917, 6. avslår motionen 1971:208. Statens lånefond för den mindre skeppsfarten.Kungl. Maj:t har (s. 207-231) föreslagit att dels godkänna istatsrådsproto-koUet förordade riktlinjer för det framtida stödet till denmindre skeppsfarten, deb under statens utlåningsfonder anvisa istatsrådsprotokoUet angivet investeringsanslag av . I statsrådsprotokollet har departementschefen - ianslutning till det av småskeppsfartsutredningen avgivna betänkandet - tagitupp frågan om formerna för ett fortsatt stöd till den mindre skeppsfarten ochde aUmänna viUkor som bör förknippas härmed. I anslutning härtill konstaterasatt en successiv ökning av fartygsstorleken skett i takt med kraven på ökadproduktivitet inom näringen. Departementschefen, som finner att vägande skältalar för en fortsatt på den mindre skeppsfarten inriktad långivning, föreslåratt en sådan långivning ges en i viss mån ändrad utformning, så att den på ettbättre sätt än kompletterar det kreditstöd som lämnas skeppsfarten iandra former, och att den byggs ut med en till näringens behov anpassadrådgivning och konsultverksamhet. I enlighet härmed förordas bl. a. attdräktighets-gränsen för lån nu slopas. I stället bör långivningen mera aUmäntinriktas på den mindre företagsamheten inom rederinäringen, varvidav-gränsningen får ske utifrån en sammanvägd bedömning av olika faktorer sommotiverar ett kreditstöd. Vidare bör lånebestämmelserna utformas så atthuvudinriktningen klart blir mot de högre risklägena med en därtillmarknadsanpassad ränta och en lånetid som i princip begränsas tiU . Utskottet har vid sin prövning av berörda frågorfunnit de uppdragna riktlinjerna för det framtida stödet tiU den mindreskeppsfarten kunna godtas samt tillstyrker vidare att det föreslagnaInvesteringsanslaget av . anvisas för /72. 1. godkänner de riktlinjer för det framtida stödettill den mindre skeppsfarten som departementschefen förordat i statsrådsprotokollet, 2. till Statens lånefond för den mindre skeppsfartenför /72 anvisar ett investeringsanslag av . Garanti till Aktiebolaget för1970/71. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (s. 232) och hemställer att till Garanti till AktiebolagetAerotransport /71 för /72 anvisar ett investeringsanslagav . Vägmaskiner m. m. Kungl. Maj:t har (s. 233-238)föreslagit att dels under statens vägverks förrådsfond /72 anvisa i statsrådsprotokoUet angivet investeringsanslag av56 , dels medge att statens vägverk lämnas i statsrådsprotokolletangivet beställningsbemyndigande. För investeringarna i statens vägverks förrådsfondföreslår departementschefen för /72 en medelsförbrukningsram av56,2 milj. kr. vilket i förhåUande till förslag innebär en minskningmed 30,6 milj. kr. Utskottettillstyrker det sålunda framlagda förslaget rörande investeringarna iförrådsfonden för /72. Vad departementschefen därvid anfört ochförordat har inte gett utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. Utskottet tillstyrker vidare att statens vägverk erhåUer ett iförhållande tiU innevarande budgetår oförändrat beställningsbemyndigande om 30milj. för leveranser till maskincentralförrådet under /75. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. tiU Vägmaskiner m. m. för /72anvisar ett investeringsanslag av , 2. medger att statens vägverk lämnas istatsrådsprotokoUet förordat beställningsbemyndigande. Sjöfartsmateriel m.m. Kungl. Maj:t har (s.238-243) föreslagit att deb under fond för budgetåret1971/72 anvisa i statsrådsprotokollet angivet investeringsanslag av 12 200 000kr., deb medge att lämnas i statsrådsprotokollet angivnabe-ställniagsbemyndiganden. Idetta sammanhang har utskottet behandlat deb motionen 1971: 951 av i Akersbergam. vari yrkats att hemställer hos Kungl. Maj:t om förslag tillorganisation av räddningstjänst på enligt de riktlinjer som anges i motionen, deb motionen 1971: 955 av i Gäddvikm. vari hemställts att vid behandlingen avkommunikationsdepartementets huvudtitel måtte beträffande förstärkning avisbrytarservicen beakta vad i denna motion anförts. För investeringarna i fond föreslårdepartementschefen för /72 en ram för medelsförbmkningen om12,8 milj. kr. Härav belöper 9 milj. kr. på objektgmppen sjösäkerhet och 2,4 milj.kr på utrustning för sjökarteläggning. Under objektgruppen isbrytarfartyg tasupp ett belopp av 1,4 milj. kr. avseende en ny isbrytare. Utskottethar funnit sig kunna godta den förordade ramen om 12,8 milj. kr, förmedelsförbmkningen under nästa budgetår samt anslagsberäkningen. Vidaretillstyrker utskottet att erhåller beställningsbemyndigandenavseende dels ny isbrytare, dels leveranser av sjöfartsmateriel /74. Utskottet lämnar också utan erinran vad departementschefenanfört rörande den av vattenfallsverket förordade utbyggnaden av Trollhättekanal. I statsrådsprotokollet redovisas i korthet ett avsjöfartsverket avgivet förslag till en begränsad utbyggnad av kanal.Enligt departementschefen har det framlagda utredningsmaterialet inteövertygat honom om att projektet har den säkra lönsamhet, att det - vid enpriOrite- ringmed andra angelägna investeringsändamål - f. n. bör komma tiU stånd.Departementschefen förklarar sig med hänsyn härtill inte beredd att tillstyrkanågra investeringsmedel för ändamålet. I motionen 1971:496 har i anledninghärav hemställts att hos Kungl. Maj:t begär att frågan om Mälarledensfördjupning tas upp till behandling enligt förslag.Några anslagsmedel för nästa budgetår begärs dock inte. Utskottet återkommerframdeles till berörda fråga i samband med behandlingen av förenämnda motion. I motionen 1971: 951 har föreislagits att riksdagenhos Kungl. Maj:t begär att den tillsatta utredningen för översyn avsjöräddningens organisation m. m. får i uppdrag; att skyndsamt utreda ochföreslå en räddningstjänstorganisation på . Utskottet kan i och för sigansluta sig tiU de i motionen anförda synpunkterna. I utredningens uppdragtorde dock ingå att ta upp frågor av just det slag motionärerna aktualiserat,varför någon särskild framställning i ämnet från sida ej syneserforderlig. Motionen avstyrks därför. I motionen 1971:955 har hemstäUts att riksdagenbeträffande förstärkning av isbrytarservicen besiktar vissa av motionärernaframförda önskemål. Maj:ts förslag beträffande nytt isbrytarfartyg tordeemellertid innebära bifall till framställning i berörda delsamt därmed enligt vad utskottet erfarit även ett tillgodoseende av motionärenssyften. Någon särskild åtgärd i ämnet från sida synes sålunda ejheller i detta faU påkaUad, varför motionen avstyrks. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. till Sjöfartsmateriel m.m. för /72anvisar ett investeringsanslag av , 2. medger att lämnas de istatsrådsprotokoUet förordade beställningsbemyndigandena, 3. avslår motionen 1971: 951, 4. avslår motionen 1971:955. Stockholmden 23 febmari 1971 Närvarande:herrar i (fp), (), i (s),(), (), (), (), i Heden (c),(), (), Rosqvist (s), (), (), () och i (vpk). 1. vidpunkten 1 (Investeringsplan för kommunikationsverken m.m.) beträffande minskning av medelsanvisningen avherrar () och Bmndin (m) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 3 börjar med »Utskottet vill» och pås. 4 slutar med »i fråga» bort ha följande lydelse: »Ilikhet med motionärerna finner utskottet den av Kungl, Maj:t vidanslagsberäkningen föreslagna marginalen om obehövlig och lu:budgettekniska synpunkter olämplig. Skulle mot förmodan ett trängandeanslagsbehov uppstå bör detta i stället tillgodoses genom förslag påtiUäggsstat, varigenom får möjligheter att i sedvanlig ordning prövade ifrågasatta anslagens behövlighet. På sålunda anförda skäl och med beaktandei princip jämväl av vad motionärerna i övrigt anfört tillstyrker utskottetmotionärernas yrkande om en sammanlagd minskning med 114 milj. kr. av anslagenunder här ifrågavarande fonder.» deb utskottets hemstäUanbort ha följande lydelse: »att med bifaU tiU motionen 1971: 946 somsin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört beträffande investeringsplanför kommunikationsverken m. m.» 2. vidpunkten 4 (Statens järnvägars anslagsbehov) a. beträffande SJ:s investeringar under nästahudgetår av herrar i (fp) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 11 som börjar med »Vid sin» och slutarmed »rullande materiel» bort ha följande lydelse: »Vidsin prövning av frågorna rörande SJ:s investeringar under nästa budgetår harutskottet funnit en höjning av ramen för medelsförbrukningen böra ske ienlighet med de yrkanden som framförts i motionen 1971: 399. Det är sommotionärerna därvid framhållit otiUfredsställande att SJ fått avstå frångodstransporter på grand av den brist på godsvagnar som rått de senaste åren.En eftersläpning av kapacitetsutbyggnaden i förhåUande till trafikefterfrågan ifråga om den rullande materielen innebär att SJ:s möjligheter att hävda sig ikonkurrensen med andra transportmedel försämras. Det torde emellertid sommotionärerna framhållit stå klart att spårbunden trafik har storakonkurrensmöjligheter vid godstransporter på längre avstånd. Utskottet delaruppfattningen att transporterna på järnväg bör stimuleras i syfte att minskaträngseln på vägarna och därmed också olycksriskerna. Med hänsyn härtill ochunder hänvisning jämväl till vad i motionen i övrigt anförts finner utskottetmedelsförbmkningen för nästa budgetår böra höjas tUl 365 mUj. ochinvesteringsanslaget till 374,6 mUj, kr. Fördelningen i övrigt på de olikainvesteringsändamålen anser sig utskottet kunna godta.» delsutskottets hemställan under 1. bort ha följande lydelse: i aiUedning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifaU tiU motionen 1971: 399 till Järnvägar m. m. för /72 anvisarett investeringsanslag av ,» b. beträffande rätt att anlita valfri resebyrå avherrar () och () som anser att debden del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med »En motion» och slutarmed »därför motionen» bort ha följande lydelse: »Utskottetvill inledningsvis erinra om att konkurrensbegränsningslagen har tiU syfte attfrämja en från aUmän synpunkt önskvärd konkurrens inom näringslivet. Denbakomliggande tanken är att konkurrensen i sig innebär en viss garanti för enfrån allmän synpunkt förmånlig utveckUng av priser och verkningsförmåga inomnäringslivet. Denna tankegång är också bärande för den statliga upphandlingsverksamheten.Sålunda åligger det myndigheterna att vid upphandling för statens behov antadet anbud som är att anse såsom för staten förmånligast. Det förhåUandet attdet bland anbudsgivarna förekommer ett statligt företag skall inte inverka påden affärsmässiga bedömningen. Anlitande av resebyrå vid resa i statens ärendenfår anses utgöra en form av statlig upphandling. Enligt utskottets mening bördärför den princip om konkurrens på lika villkor som gäller vid statligupphandling i allmänhet också gälla vid anskaffning av resor.