bet · FU01KU41 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:41 betänkande i anledning av motionerangående insyn i kommunala bolag och stiftelser. 1 detta betänkande behandlas motionerna 1971:103 av m.fl. (fp) i den del hemställanavser insyn i kommunala bolag och stiftelser; 1971:114 av m.fl. (m) såvitt avser hemställanunder punkt 7 i den del den omfattar insyn i kommunala bolag; samt 1971:540av m. fl. (fn). Hemställan avser i motionen 1971;103 i nu aktuell del: "att i skrivelse till Kungl. Maj:tanhåller att förslag framläggs till former för vidgadinsyn i de----- kommunala bolagen, liksom i de kommunala stiftelsef öre tagen "; irnotionen 1971:114 i nu aktuell del: "att i skrivelse till Maj:t måtte hemställa att Kungl. Maj;t 7. överlämnar motionentill utredningen om den kommunala demokratin för beaktande i syfte att fördjupaden kommunala demokratin"; samt i motionen 1971:540: "att i skrivelse tillKungl. Maj;t hemställer om förslag till former för en förbättrad insyn i ochkontroll av de kommunala bolagen och stif telsef öretagen". Motionen 1971:103 i här behandladdel har övertagits från näringsutskottet. Vid riksdag väcktes en motion med hemställan om utredning avfrågan om tillämpning på kommunala bolag av interpellationsinstitutet ochreglerna om proportionella val. Motionen behandlades under höstsessionen. Isitt utlåtande över motionen (KU 1969:40) lämnade utskottet en fylligredogörelse för gällande rätt och tidigare reformförslag till vilken härhänvisas. Svenska kommunförbundets styrelse avgav yttrande övermotionen och anförde med hänvisning till kommunalrättskommitténs betänkandeKommunala bolag (SoU 1965:40) - bl. a. följande: Den föreslagna ökade insynen ibolagsverksamheten genom interpellationsinstitutet skulle enligt styrelsensmening endast få ett mycket begränsat värde eftersom de kommunala organensaknar direkt inflytande på sådana avgöranden som i bolagen ankommer på stämmanoch styrelsen. Beträffande förslaget att införa bestämmelser om proportionelltval vid val av styrelse till kommunalt bolag är att märka att bolagets styrelseregelmässigt utses av stämman och att kommunen som aktieägare i bolaget intekan representeras vid stämman av mer än ett ombud. Visserligen medger aktiebolagslagen (77 § andra stycket)att viss annan ordning tillämpas vid val av ledamöter i styrelsen men samtligaledamöter kan aldrig utses i sådan ordning. Det synes under angivnaförhållanden inte vara möjligt att på ett meningsfullt sätt genomföra förslagetom införande av proportionella val vid val av bolagsstyrelse. Då vidare de avmotionären berörda frågorna torde böra lösas i ett större sammanhang, lämpligenpå grundval av de synpunkter och förslag som framlagts ikommunalrättskommitténs ovannämnda betänkande, anser sig styrelsen böraavstyrka motionen. Utskottets yttrande, bakom vilketstod tio ledamöter (4 fp, 3 c, 3 m), var av följande lydelse: verksamhet genom särskildajuridiska personer aktiebolag, stiftelser m, m. - har fått ökad omfattningoch betydelse. Genom att verksamheten drivs i sådan form sker enavkommunalisering av den. Kommunens inflytande över finansieringen minskas ochsambandet med den kommunala ekonomin i övrigt försvagas. De kommunala organenfår försämrade insyns- och kontrollmöjligheter. Detta gäller trots att bolagensoch stiftelsernas styrelser i de flesta fall uteslutande består av kommunalaförtroendemän. Dessa är funktionärer hos de särskilda rättssubjekten och idenna egenskap inte kommunala förtroendemän. är ett viktigt medel förfullmäktige i kommunerna att vid sidan av revisionen kontrollera nämndernasförvaltning och få information om denna. Det tramstår som otillfredsställandeatt de delar av kommunens verksamhet som drivs genom särskilda rättssubjekt ochsom ofta är av stor ekonomisk betydelse nästan helt skall falla utanförfullmäktiges kompetens och därigenom vara i motsvarande mån oåtkomliga förinterpellation och debatt i fullmäktige. Ledamöter i styrelser för kommunala bolag och stiftelserutses ofta på proportionella grunder. Undantag förekommer emellertid. 1 dekommunala nämnderna representeras de pohtiska partierna i överensstämmelse medstyrkeförhållandena i fullmäktige. Detsamma bör vara regeln för de särskildajuridiska personernas styrelser. Med hänsyn till vad nu anförts anser utskottet att denutredning varom hemställs i motionen bör komma till stånd. Utredningen bör ävenavse kommunala stiftelser. Utskottet hemställde att riksdagenskulle anhålla hos Kungl. Maj;t om utredning av frågan om på vilket sättinterpellationsinstitutet och reglerna om proportionellt val skulle kunna görasfillämpliga på kommunala bolag och stiftelser. Tio ledamöter (alla s) ansåg i en reservation attutskottet bort avstyrka motionerna med följande yttrande: verksamhet genom bolag ochandra särskilda rättssubjekt är vanligt förekommande. Vid sådanaverksamhetsformer minskar kommunens formella insyns- och kontrollmöjligheter. 1praktiken är dock kommunens inflytande i de särskilda rättssubjekten betydande.Det görs blott gällande i andra former än vid nämndförvaltning. i bolagsordningen och stiftelseurkunden eller genom avtal med desärskilda rättssubjekten kan kommunen dessutom öka sitt formella inflytande iviss utsträckning. Möjligheterna att använda det kommunalainterpellationsinstitutet är starkt begränsade, när det gäller verksamhet sombedrivs genom särskilt rättssubjekt. En vidgning av institutets tillämpningsområde skulle medföra omfattande förändringar i gällande lagstiftning,som inte skulle stå i proportion till de fördelar som skulle utvinnas. Ledamöter i styrelser för kommunala bolag och stiftelserväljs ofta proportionellt. Som kommunalrättskommittén framhållit i ovannämndabetänkande kan man knappast införa en direkt bestämmelse om alt sådanafunktionärer i olika hänseenden skall anses som förtroendemän. Den skullegenombryta och splittra systemet med särskilda rättssubjekt. Frågor, som anknyter till kommunernas formella inflytandeoch möjligheter till insyn och kontroll vid verksamhet genom särskildarättssubjekt, förtjänar uppmärksamhet. Utskottet anser emellertid inte de imotionen anvisade vägarna vara ägnade att i någon nämnvärd utsträckning ökakommunens inflytande i de särskilda rättssubjekten. 1 likhet med anser utskottet, att det inte är lämpligt att, pä sätt föreslåsi motionen, utreda två delfrågor inom denna omfattande problematik särskilt.Dessa måste ses i ett större sammanhang. Efter voteringar i båda kamrarnabiföll reservationens hemställan om avslag på motionen. Även vid riksdag väcktesmotioner med likartat syfte angående styrelseval till och insyn i kommunalabolag och stiftelser. Innan motionerna behandlades av tillkalladesenligt bemyndigande utredningen om den kommunala demokratin,1 direktiven för utredningen tas särskilt upp bl. a. formerna för insyn ochinflytande i kommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt. I denna delanförs följande: En kartläggning av hithörandeproblem har gjorts av kommunalrättskommittén i betänkandet Kommunala bolag(SOU 1965:40) och i remissyttrandena över detta. Denna kartläggning bör tjänasom utgångspunkt för nya överväganden i belysning av erfarenheter som vunnitssedan betänkandet avgavs. Åtgärder som har berörts torde i allmänhet kunnavidtas utan lagändringar. De sakkunniga bör emellertid oavsett förslagenskaraktär göra en fullständig redovisning av åtgärder som enligt de sakkunnigasuppfattning lämpligen bör komma i fråga. En sådan redovisning bör kunna blivärdefull för den allmänna debatten och för överväganden i kommunerna i frågorom stärkandet av den kommunala demokratin i den egna kommunen. anförde isitt utlåtande (KU 1970:28) motioner: Sedan förevarande motioner väckteshar regeringen meddelat direktiv för en beslutad utredning om översyn av denkommunala demokratin. Utredningens huvuduppgift blir att undersökamöjligheterna till ett vidgat och fördjupat medborgerligt engagemang i denkommunala verksamheten. Direktiven tar särskilt upp bl. a. formerna för insynoch inflytande i kommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt. Det kanförutsättas alt de frågor som aktualiserats i motionsyrkandena kommer att bliföremål för utredningens överväganden utan att något särskilt initiativ från riksdagenssida behöver tas. 1 detta läge finner utskottet ej skäl till någon riksdagensåtgärd i anledning av förevarande motioner, såvitt nu är aktuellt. Utskottet hernställde enhälligt attriksdagen skulle anse motionerna besvarade med vad utskottet anfört. Motionen 1971:103 hänvisarbeträffande motiveringen till motionen 1971:86, vari anförs att själva valet avjuridisk form för verksamheten inte kan tillåtas fungera som en genväg förbiden centrala frågan om medborgarnas effektiva inflytande. Motionärerna föreslårnågra av följande lösningar: En restriktivare praxis i fråga omtillkomsten av kommunala bolag och stiftelser. Ett uttryckligt e;rkännande avoffentlighetsprincipens giltighet, preciserat i bolagsordningen för dekommunala företag där vägande hinder inte kan resas, En tredje företagsform,avsedd för kommunala företag, av ungefär den modell som kommunalrättskommitténskisserade i sitt betänkande . - Tillträde till bolagsstämmorna förkommunfullmäktiges ledamöter, pä fylligare offenthg redovisning. Även de stiftelseägda kommunalaföretagen bör enligt motionärerna underkastas en prövning från sammautgångspunkter. I motionen I 97 1 ;114 anförs under ; Ett annat allt vanligare sätt attundandra viktig verksamhet offentlighetens ljus är att överförakommunal verksamhet i bolagsform. Det kan inte vara rimligt att göra aktiebolagav kommunala elverk, vatten- och avloppsverk och andra verksamheter av allmänservicekaraktär, 1 kommunallagen bör stadgas antingen att sådana inrättningarinte får göras till aktiebolag eller också att kommunägda bolag medmonopolställning och allmän servicekaraktär skall vara underkastade sammaoffenthg-hetsregler som statliga och kommunala myndigheter. 1 motionen 1971:540 belyses deproblem som tas upp i motionen 1971:86 ytterligare. För att ökakommunfullmäktiges insyn i bolagens verksamhet föreslås alt kallelse tillbolagsstämma skall utgå till samtliga kommunfullmäktige och att bolagsstämmornages ett rikare innehåll med möjlighet för de närvarande att slälla frågor.Vidare föreslås att interpellationsinstitutet skulle kunna användas även förkommunägda bolag på sådant sätt att ordförande i sådant bolags styrelse skulleha skyldighet att inför fullmäktige besvara interpellation om bolagetsverksamhet. Kontinuerlig information om bolagens verksamhet bör lämnas till kommunstyrelsensledamöter. Beträffande revisionen av de kommunala bolagen föreslås attkommunens ordinarie revisorer får rätt att granska räkenskaperna eller altspeciella revisorer utses att granska alla helt eller delvis kommunägda bolag.Slutligen föreslås att val av styrelseledamöter i bolagen bör göras avkommunfullmäktige och föreberedas av kommunens valberedning. Utskottet har berett tillfälle att avge yttrande över motionerna.Förbundet anför; Såsom konstitutionsutskottetframhöll i sitt utlåtande 1970:28 över de vid riksdag väcktamotionerna om styrelseval till och insyn i kommunala bolag och stiftelser tillsatta utredningen om översyn av den kommunala demokratin enligt sinadirektiv bl. a. fått i uppgift att behandla formerna för insyn och inflytande ikommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt varför något särskiltinitiativ från sida därför icke behöver tas. Såvitt styrelsen kunnat finna har sedan detta uttalandegjordes några nya eller ändrade förhållanden icke inträffat som skulle motiveraen annan syn på de nu aktuella problemen. Med åberopande av vadkonstitutionsutskottet anförde i sitt utlåtande 1970:28 får därför styrelsenhemställa, att motionerna icke måtte föranleda annan åtgärd än att de förbeaktande överlämnas till utredningen om den kommunala demokratin, något som juockså yrkats i motionen 1971 ;114. 1 ett särskilt uttalande anfördetre ledamöter att styrelsen enligt deras mening borde ha kraftigt understrukitvikten av att de synnerligen väsentliga frågorna om ökad insyn och förbättradkontroll av de kommunala bolagens verksamhet löstes. bör påsätt motionärerna föreslagit uppdraga åt utredningen om den kommunalademokratin att framlägga förslag i dessa delar. Frågor om insyn i kommunala bolaghar behandlats av i anledning av motioner vid såväl 1969 som . Utredningen om den kommunala demokratin, som tillkallades , harenligt sina direktiv bl. a. till uppgift att göra en fullständig redovisning avåtgärder som lämpligen bör komma i fråga beträffande insyn och inflytande ikommunala bolag och andra särskilda rättssubjekt. Såsom ulskottet uttalade isitt utlåtande motioner kan det förutsättas att de frågor somaktualiserats i motionsyrkanden i ämnet kommer att bli föremål för utredningensöverväganden utan att någol särskilt initiativ från sida behövertas. Då delfrågan om kommunala bolag nära sammanhänger med övriga frågor omkommunal demokrati som utredningen överväger, bör den inte särbehandlas. Påanförda skäl hemställer utskottet att avslår motionerna1971:103 och 197 1 ;114, båda såvitt nu är i fråga, samt motionen 197 1 ;540. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c), * (s), (). (), (),herrar i (s). (), i (c),i * (s), i (m), i (s).Fiskesjö (c), Schött (m) och (). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), iMalmö (m), Schött (m) och (), vilka ansett att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse; "Den kommunala verksamheten bedrivs i stigandeomfattning i form av bolag eller stiftelser. Detta är en i vissa avseendennödvändig utveckling Den ökade bolagsbildningen medför emellertid samtidigtvissa från demokratisk synpunkt mindre önskvärda konsekvenser. Fullmäktigesmöjligheter till insyn i och kontroll av bolagsverksamheten är mindre än ifråga om verksamhet som bedrivs av kommunala nämnder och styrelser. Ett flertal åtgärder kan vidtas för att öka dendemokratiska styrningen och kontrollen av de kommunala bolagen ochstiftelserna. Kommunfullmäktige kan ges rätt att delta i bolagsstämmorna(motsvarande) och där ställa frågor om verksamheten. Möjlighet kan öppnas att ifullmäktige rikta interpellation också till ordförande i kommunalt bolag ellerkommunal stiftelse. Kommunens ordinarie revisorer kan ges rätt att granskaäven bolagens och stiftelsernas räkenskaper. Val av styrelseledamöter i dessaorgan kan göras av kommunfullmäktige och beredas av dess valberedning. Dessutomkan bolagens och stiftelsernas information till kommunfullmäktige och tillallmänheten på'olika sätt förbättras. Det är angeläget att dessa möjligheter till en förbättradinsyn i de kommunala bolagens och stiftelsernas verksamhet blir föremålför övervägande och att resultaten av dessa överväganden delges iform av förslag till lagändringar. att med anledning avmotionerna 1971:103 och 1971; ] 14, båda såvitt nu är i fråga, samt motionen197 1:540 i skrivelse till Kungl. Maj;t hemställer om förslag lill omformer för en förbättrad insyn i och kontroll av de kommunala bolagen ochstiftelserna." , SthIm 71.503 S