bet · FU01SkU59 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971: 59 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av motioner rörande mervärdeskatten. motionen 1971: 118 av herrar i (fp) och i (fp), vari hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag till ändring av förordningenom mervärdeskatt, så att dentaltekniska arbeten som proteser o. d. undantasfrån skatteplikt; motionen 1971: 233 av m. fl. (m), varibl. a. hemställs att beslutar, att förstagångsförsäljning av konstskall befrias från mervärdeskatt fr. o. m. ; motionen 1971: 321 av i m. (m), vari hemställs att antar följande förslag rill ändrad lydelseav punkt 1 av anvisningarna till 2 § förordningen (nr 430) ommervärdeskatt: Verksamhet anses -- enligtkommunalskattelagen. Verksamhetsom staten eller kommun bedriver räknas som yrkesmässig när den drives ibolagsform eller liknande och när den drives i kon kurrens med enskildverksamhet; motionen 1971:324 av m. f.l (vpk), varihemställs att beslutar att mervärdeskatt ej skall uttas vidförstagångsförsäljning av konstverk, oavsett om försäljningen sker direkt avupphovsmannen eller genom kommissionär samt att vederbörande utskott utarbetarnödvändig lagtext; motionen 1971: 465 av m. fl. (fp), varihemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag omersättningsregler till handeln för det extraarbete som inkassering ochredovisning av mervärdeskatt medför; SkU1971: 59 2 motionen 1971: 602 av m. fl. (m, c,fp), vari hemställs att beslutar att i. skrivelse till Kungl. Maj:themställa att vid tillämpning av mervärdeskatteförordningen medge rätt för deskattskyldiga att uppskjuta redovisning och inbetalningav mervärdeskatt till påföljande redovisningsperiod; motionen 1971: 605 av i Skärstad m.fl. (c, fp, m), vari hemställs att beslutar att tredje stycket ianvisningarna till 7 § förordningen om mervärdeskatt skall erhålla följandelydelse: Fastighetenligt------ exempelvis hyresgäst. Fast maskin------- ellergodsbefordran. Handlingeller annat föremål som utgör bevis om andel, fordran eller annan rättighetanses icke som vara, då fråga uppenbarligen är om själva rättigheten. Frimärkeanses ej som vara. motionen 1971: 612 av m. fl. (m),vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär sådan ändringi mervärdeskatteförordningen att vattenregleringsföretag och andra jämförbarasamfäUigheter må efter särskild ansökan kunna förklaras skattskyldig;3 enligtmervärdeskatteförordningen; motionen 1971:613 av m. fl. (fp),vari hemställs att beslutar att förstagångsförsäljning av konst vidutställning av en konstnärs verk, direkt från denne eller via kommissionärenligt kontrakt, skall vara befriad från mervärdeskatt samt att skatteutskottetutformar den erforderliga lagtexten; motionen 1971: 614 av i Staffanstorpm. (c, s, fp, m), vari hemställs att beslutar att i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhålla om en översyn av gällaride anvisningar för uppbördenav mervärdeskatt i syfte att uppnå en förenkling i uppbörden från skattskyldigamed liten omsättning, i enlighet med vad som anförts i motionen; motionen 1971: 621 av m. fl. (m, c,fp), vari hemställs att beslutar att mervärdeskatt på tandprotesersamt på individuellt avpassade apparater för ortodontiska, käkortopediska ochkäk-kirurgiska behandlingar under inga omständigheter skall utgå; motionen 1971: 633 av () och Erikssoni Ulfsbyn (c), vari hemställs att beslutar att från skattepliktenligt förordningen om mervärdeskatt även undantaga all den förstagångsförsäljningav konstverk som förekommer i samband med utställningsverksamhet; SkU 1971: 59 3 motionen 1971: 1365 av m. fl. (vpk),vari under punkten 3 hemställs om förslag om befrielse från erläggandet avmervärdeskatt för vissa icke kommersiella tidskrifter. Motionen 1971: 233 i vad den avser upphävande avförsäljningsskatten behandlade utskottet i sitt betänkande 1971: 34. Motionen 1971: 1365 väcktes i anledning av prop.1971: 47 angående statligt tidskriftsstöd och hänvisades till kulturutskottet,som överlämnade motionen till skatteutskottet i vad den avser befrielse frånmervärdeskatt för vissa tidskrifter. I anslutning till motionen 1971: 612 har tillutskottet inkommit en skrivelse från Lantbrukets skattedelegation, som förordaren viss teknisk lösning på mervärdeskattefrågorna för vattenregleringsföretagoch liknande samfälligheter. har för kännedom tillskatteutskottet överlämnat avskrift av en skrivelse från rörande bl. a. mervärdeskatten på konst. Gällandebestämmelser m. m. De i detta betänkande behandlade motionerna beröralla spörsmål avseende mervärdeskatten. Författningsbestämmelserna i dessafrågor är alltså meddelade i förordningen 1968: 430 om mervärdeskatt (MF). Idet följande återges endast de regler som särskilt aktualiserats genom de härbehandlade motionsyrkandena. Statoch kommun (motion 1971: 321) I fråga om skattskyldighet för stat och kommunstadgas i anvisningarna till 2 § MF i det andra och följande styckena sålunda. Verksamhetsom staten eller kommun bedriver för att uteslutande tillgodose eget behov räknassom yrkesmässig endast när den drives i bolagsform eller liknande. Detta gälleräven vid ekonomiskt samgående mellan staten och kommun eller mellan kommunerför verksamhet som avser visst gemensamt ändamål. Med kommun förstås ävenlandstingskommun. Bedriverstaten, kommun eller kommuner var för sig eller gemensamt verksamhet som ickeuteslutande tillgodoser egna behov, räknas verksamheten, när den ej drives ibolagsform eller liknande, som yrkesmässig till den del den avser annat änegna behov. Som yrkesmässig verksamhet anses alltid statens järnvägarsbefordran av varor, postver- kets befordran av varor i diligensrörelsen samtpostverkets befordran av postpaket och gruppkorsband. Om särskilda skäl förehgger kan Konungen förordna attstatlig verksamhet, som avser eget behov och som ej enligt andra eller tredjestycket är att anse som yrkesmässig, tills vidare skall anses utgöra yrkesmässigverksamhet. Då denna fråga senast behandlades av anfördebevillningsutskottet (BeU 1970: 39) följande: Ett av tidigare fleragånger behandlat yrkande om skattskyldighet för den offentliga sektornåterkommer i ett utredningsyrkande i motionerna I: 789 och II: f;66. Beträffande motiveringenhänvisar motionärerna dll motionen II: 558, som emellertid synes bygga på vissa missuppfattningar av gällandebestämmelser. Sålunda görs gällande att affärsdrivande verk inte ärskattskyldiga samt att skattskyldighet inte föreligger vid försäljning frånstatliga leverantörer till enskilda. Utskottet vill med anledning liärav erinra om attundantaget i princip är begränsat till verksamhet som uteslutande avser denoffentliga sektorns egna behov under förutsättning att verksamheten intebedrivs i bolagsform. Alla skattepliktiga varor och tjänster som tillhandahållsenskilda beskattas således på sanrima sätt oavsett om de kommer frånoffentliga eller från enskilda förfjtag. Av de invändningar som åberopas imotionerna är utskottet bara berett att vitsorda vad som anförs i fråga om denkommunala upphandlingen. Härvid kan kommunala och i vissa undantagsfallstatliga leverantörer få ett skattemässigt försteg som emellertid enligt vadsom är känt inte lett till några märkbara konkurrensrubbningar i praktiken.Utskottet; finner alltså inte anledning biträda utredningsyrkandet imotionerna I: 789 och II: 566,men anser att frågan om beskattningsreglernas verkningar vid den kommunalaupphandlingen bör ägnas fortsatt uppmärksamhet. avslog motionerna på utskottets hemställan. Yattenavledningsföretag (motion 1971: 612) De allmännaskattskyldighets.reglerna är meddelade i 2 § MF och lyder: Skattskyldig är den som inom landeti yrkesmässig verksamhet omsätter 1) skattepliktigvara, byggnad eller tjänst, 2) vara som angesi 8 § 15, tjänst som avser vara som nämnts eller tjänst som anges i 11 § 1,3, 4 eller 5 i vad sistnämnda punkt avser annonsering eller annan reklam förskattepliktig vara eller tjänst för utländsk uppdragsgivares räkning. Skattskyldig är vidare den som i yrkesmässig verksamhetomsätter vara eller tjänst genom utförsel. Konungen kan efter ansökan förordna om skattskyldighettills vidare för omsättning av annan tjänst än sådan som anges i 10 och 11 §§. När särskilda skäl föreligger, kan beslutaatt den som påbörjat verksamhet tills vidare skall vara skattskyldig redaninnan skattskyldighet enligt första eller andra stycket föreligger. Om skattvid införsel föreskrives i 5860 §§. Ett i motion 1971: 612 åberopatförhandsbeskedsmål rörande skattskyldighet för ett vattenavledningsföretagredovisas i Meddelanden från riksskattenämnden II 1970: 6 under rubriken 3) Yrkesmässig verksamhet. I en till riksskattenämnden inkommenskrift hade av anhållit omförhandsbesked i följande hänseenden. Blir företagetskattskyldigt för mervärdeskatt och får egen av-lyftningsrätt för den ingåendemervärdeskatten? Om företaget ejblir självständigt skatteobjekt, kan då berörda markägare påföras företagetsingående mervärdeskatt i samband med uttaxeringen på delägarna och dennadärigenom göras avlyftbar för dem. Företagets mervärdeskatt förutsattes blifakturerad på respektive markägare i proportion till andelen i företaget. Kan markägarnapå detta sätt erhålla avlyftning för mervärdeskatten även för den del avvederlaget som finansieras genom stats-och kommunala bidrag? Företagetgäller kanalrensning, invallning och ersättning av öppna diken med täckdiken.Vilken skattesats blir här tillämplig? Samtliga arbeten förutsattes bli utfördaav entreprenör. Omföretagets karaktär och tekniska utförande hade upplysts följande: Företagets totalkostnad, finansiering m. m. Beräknad totalkostnad för företaget ...................... 00 milj. kr Däravstatsbidrag ............................................ 00 " " Däravkomm.bidrag ...................................... 00 " " Markägarnasnettokostnad .................................... 00 " " Enligt beräkningarna kan företagetpåbörjas och slutföras . Upptagande av lån i företagets namn vid företagetsstart Vä av stats-och kommunalt bidrag 00 " Kontinuerligutbetalning av resterande stats- och kommunalbidrag 00 " Slutliguttaxering c:a............................ 00 " Sökanden hade vidare anfört, bl. a., följande: Verkställda utredningar ge vid handen att områdena Kvismaredalen,Mosjöbotten och bör bli föremål för ytterligare torrläggningsåtgärder. Frågan om statligt stöd till ifrågasatta åtgärder var år1962 föremål för prövning. beslöt i enlighet med prop. 196/1962 attstatligt stöd i form av bidrag skulle kunna utgå med 50 »/o av kostnaderna föråtgärderna i huvudavloppen inom ovannämnda tre områden, inkl. föreslagnainvallningar inom Mosjöbotten. ' Namnet publicerat efter vederbörligt medgivande. SkU 1971: 59 6 Vid överläggningar den 17.10.1963 träffades avtalmed representanter för kommunerna inom Teljeåns nederbördsområde om deprinciper och förutsättningar som skall gälla betr. kommunalt deltagande i kostnaderförenade med utförandet av de åtgärder till vilka, enligt det förestående, iprincip skall kunna utgå statligt stöd. Detkommunala stödet skulle uppgå till belopp motsvarande halva statsbidraget.Resterande 25 »/o av kostnaderna för här ifrågasatta åtgärder skall tagas avmarkägarna och fördelas mellan dem efter de därför framtagna andelstalen. 1.Kvismaredalens vattenavledningsföretag utgör en samfällighettillkommen i samband med laga syneförrättning enl. 10 kap. vattenlagen ochavslutad den . a) är bemyndigad att i företagetsnamn upptaga ett lån intill ett belopp om 00: kronor. Aterbetalningsansvaretåvilar i princip deltagarna i företaget. b) I nära anslutning till tidpunkten för arbetenasigångsättande kan beräknas utbetalning av ca 1/3 av det aktuella statsbidraget. c) Enligt överenskommelse m(3d kommunerna skall detkommunala stödet utbetalas i takt med statsbidraget och under enahanda bestämmelser. Sedanföretaget fullbordats och verkliga kostnaden blivit fast ställd skall genom företagsstyrels;ens försorg upprättas debiteringslängd å slutlig uttaxering. Denna uttaxering brukar regelmässigt inträffa året efter det arbetena med företagets utförande blivit godkända. Riksskattenämndenmeddelade: följande förhandsbesked : Riksskattenämndenfinner att företaget är självständig juridisk person och att företaget utförtjänster åt delägarna. Tjänsterna är skattepliktiga enligt 10 § 4 förordningenom mervärdeskatt. Riksskattenämndenförklarar att företaget är skattskyldigt enligt förordningen om mervärdeskattför sin verksamhet samt att den utgående mervärdeskatten skall beräknas inedutgångspunkt från de belopp som uttaxeras på delägarna. Riksskattenämndenförklarar vidare att företaget äger rätt till avdrag för ingående skatt enligtbestämmelserna i 17 § förordningen om mervärdeskatt utan inskränkning på grundav uppburna bidrag av allmänna medel. Tillden del ansökningen inte härigenom besvarats finner riksskattenämndenförhandsbesked inte böra meddelas och avvisar ansökningen i dessa delar. Sedanallmänna ombudet hos i län anfört besvär Överförhandsbeskedet meddelade regeringsrätten följande utslag: Kvismaredalensvattenavledningsföretag av är bildat för vat-tenavledning enligtvattenlagen. Ett genomförande av den uppgift, för vilken tvångssamfällighetentillkommit, kan icke anses innebära att företaget därigenom i yrkesmässigverksamhet omsätter vara, byggnad eller tjänst. SkU 1971: 59 7 På grund härav förklarar . Maj:t, med ändringav överklagade förhandsbeskedet, att företaget icke är skattskyldigt enligtförordningen om mervärdeskatt. i ansökningen med 2. och 3. betecknade frågorna avser delägarnasskattskyldighet. Förhandsbesked i dessa frågor kan .icke meddelas på ansökan avföretaget. Dentaltekniskaarbeten (motionerna 1971:118 och 1971: 621) Dentaltekniskaarbeten är inte undantagna från skatteplikt. Dåfrågan om beskattningen av tandproteser behandlades vid vårriksdaganförde bevillningsutskottet (BeU 1969: 25) bl. a. följande: Beträffande beskattningen av tandproteserkonstaterade utskottet när frågan behandlades vid vårriksdag, attinförandet av mervärdeskatten innebar en viss utjämning av denkonkurrenssnedvridning som påtalats i olika motioner allmänvaruskatt utgick. Närnu kravet på skattefrihet för tandproteser åter framförs i mo tionerna ---- vill utskottet främst hänvisa till att erfarenheter ännu inte kan åberopas i frågaom mervärdeskattens inverkan på konkurrens förhållandena mellan fristående laboratorier och tandtekniker som är anställda av tandläkare. En omständighet som kan förklara att några olägenheter för dentallaboratorierna inte kunnat påvisas är att det torde vara förenat med väsentliga svårigheter för tandläkarna att förena korrekta anställningsförhållanden för teknikerna med ett rationellt ut nyttjande av deras prestationer. Utskottet är medvetet om att frågan kan bli mera besvärande om beskattningen skärps, men anser att man i nuvarande läge bör avvakta erfarenheterna från mervärde skatten och avstyrker således motionerna . 1970: 123 uttalade departementschefen atthan inte funnit att det i fråga om de tandtekniska arbetena anförts några nyaomständigheter som borde föranleda ändrad inställning till denna fråga. (BeU 1970: 39) anslöt sig till detta uttalande. Frimärken(motion 1971: 605) Enligt anvisningarna till 7 § MF anses frimärke,sedel och mynt som vara när fråga uppenbarligen är om samlarobjekt. Fråganom undantag från skatteplikt för frimärken togs motionsvägen upp vid . (BeU 1969: 25) avstyrkte detta yrkande medföljande motivering. Till yrkandena om undantag från skatteplikt hörockså det i motio nerna ----- framlagda lagstiftningsförslaget om sådant undantag för a. till kontrollsvårigheterna i samband med import av frimärkenoch de tullproblem som uppkommer vid privat import av urvalskollektioner. SkU 1971: 59 8 Den omständigheten att kontrollproblem förekommersynes inte utgöra tillräcklig motivering för ett undantag. De av motionärernaåberopade svårigheterna i fråga om urvalskollektionerna torde inte varaolösliga i praktiken. Utskottet förutsätter att frågan kommer att närmaregranskas av tullagstiftningskommittén. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet alltså detta yrkande. Då frågan återkom avvisades undantagsyrkandenasåväl av Kungl. 1970: 127 som av , som godkändeföljande uttalande av bevillningsutskottet (BeU 1970: 39). I propositionen redovisas olika yrkanden omundantag från skatteplikt, bl. a. beträffande frimärken och tandtekniskaarbeten. Departementschefen uttalar med anledning härav att han inte funnitatt det i nu nämnda fall anförts nya omständigheter som bör föranleda ändrad inställningtill frågorna. Han förklarar sig vara medveten om att bestämmelserna i dessadelar kan ha vissa verkningar i konkurrenshänseende men anser inte att de är avsådan betydelse att ändringar av bestämmelserna är påkallade. Utskottetkan i princip ansluta sig till detta uttalande och avstyrker i enlighet härmed motionerna---- beträffande undantag för fri märken ----- . I de nyssnämnda motionerna---- åberopastill stöd för yrkandet om undantag för frimärkenbl. a. att en utländsk frimärkshandlare i sina annonser i svenskafacktidskrifter öppet redovisar hur importbeskattningen kan kringgås. kan bedöma måste denna annonsering rubriceras som uppmaning tillbrott. Annonser av dessa slag är givetvis synnerligen olämpliga och torde,såvitt utskottet kan bedöma, också strida mot gällande bestämmelser itryckfrihetsförordningen. Tidskrifter(motion 1971:1365) Enl. 8 § 6. MF undantas från skattepliktmedlemsblad, periodisk publikation som väsentligen framstår som organ försammanslutning med huvudsakligt syfte att verka för religiöst,nykterhetsfrämjandc, politiskt, idrottsligt eller försvarsfrämjande ändamåleller att företräda vanföra eller arbetshindrade medlemmar samt utländskperiodisk publikation av annat slag, när prenumeration på sådan publikationförmedlas mellan prenumerant och utländsk utgivare eller när sådan pu-bhkationinkommer direkt till prenumerant. Konst(motionerna 1971: 233, 1971: 324, 1971: 615 och 1971: 633) Enligt8 § 8. MF undantas från skatteplikt konstverk,som är hänförligt till tulltaxenummer 99.0199.03, när konstverket säljes avupphovsmannen på annat sätt än butiksmässigt eller i samband med utställningoch när det uttages eller införes till landet av honom eller för hans räkning. SkU1971: 59 9 I anvisningarna till denna punkt anges attbutiksmässig försäljning enligt 8 § förehgger, när upphovsmannen säljer egnakonstverk i lokal som stadigvarande användes för försäljning och som är skUdfrån hans bostad eller ateljé. Försäljning i samband med utställning enligt 8är icke skattepliktig, när upphovsmannen själv anordnar uställningen och självuppbär betalningen av köpare. Isamband med att detta stadgande fick sin nuvarande lydelse uttaladebevillningsutskottet (BeU 1968: 62) bl. a. följande: Beskattningen av konstverk har erbjudit särskildaproblem. I propositionen föreslås nu en utvidgning av undantagsbestämmelsernaför konstverk. Förslaget torde i praktiken leda till att flertalet konstnärerundgår beskattning när de själva svarar för försäljningen på en utställningeller i sin ateljé, medan kravet på beskattning bibehålls när försäljningensker under former som är att jämställa med reguljär konsthandel. Utskottetanser att den i propositionen föreslagna lösningen i huvudsak eliminerar deproblem som utskottet redovisade , som den på ett bättre sättän drar gränsen mellan den bu-tiksmässiga eller därmedjämförliga försäljningen och konstnärens egen försäljning. Imotionerna - yrkas att ett konstverk inte skall vara skatte pliktigt när det säljs av upphovsmannen. kan finna skulle motionärernas förslag inte ge konstnärerna någraskatteförmåner jämfört med förslaget i propositionen. Det bör nämligenobserveras att enligt reglerna för kommissionsförsäljning kommissionär, som påen utställning säljer konstnärens verk för dennes räkning, blir skattskyldigför försäljningen utan att ha någon avdragsrätt för ingående skatt, eftersomkonstnären inte är skattskyldig. Då det inte finns anledning tro attmotionärerna avser att från beskattning undanta ersättningen förkommissionärens tjänster blir skillnaden i praktiken mycket obetydlig mellan debåda förslagen. Det finns i stället skäl anta att motionärernas förslag inteskulle medföra några påtagliga fördelar. Utskottet tillstyrker därför förslageti propositionen i denna del och avstyrker alltså motionerna. Skatteredovisningen(motionerna 1971: 465,1971: 602 och 1971: 614) Varje skattskyldig, som inte är undantagen frånredovisningsskyldighet, skall utan anmaning deklarera mervärdeskatt för varjeverksamhet för vilken han har blivit särskilt registrerad. Deklarationskall lämnas för varje redovisningsperiod, under vilken verksamheten drivs.Huvudregeln är att redovisningsperiod omfattar två kalendermånader. Periodernaär: , , , ,samt . Närsärskilda skäl föreligger kan i fråga om viss skattskyldigbesluta, att redovisningsperioderna tills vidare skall omfatta fyrakalendermånader (januariapril, majaugusti och september december), halvt kalenderår(januarijuni och julidecember) eller helt kalenderår. I mervärdeskattepropositioneiiuttalades, att skattskyldiga med en skattepliktig årsomsättning upp ull 30 000kr. borde kunna medges rätt till årsredovisning. Med utgångspunkt härifrån harriksskattenämnden uttalat att skatteredovisning halvårsvis bör medgesskattskyldiga med en årsomsättning upp till ca . och redovisning förperioder skattskyldiga med en skattepliktig omsättning upp tillca . Om det kan antas att ingående skatt för viss skattskyldigregelmässigt kommer att överstiga utgående skatt med . varjemånad kan besluta, att redovisningsperiod tills vidare skall varaen kalendermånad. Denna bestämmelse medger snabbare återbetalning avöverskjutande ingående skatt för bl. a. exportföretagen. Deklarationen skall lämnas till iregistreringslänet senast den 5 i andra månaden efter utgången av den redovisningsperiod,som deklarationen avser. Om synnerliga skäl föreligger kan Konungen medge, attskattskyldig eller grupp av skattskyldiga får lämna deklarationen . Skatt för viss redovisningsperiod förfaller till betalningden dag då deklarationen senast skall lämnas, dvs. den 5 i andra månaden efterperiodens utgång. Beträffande den i motionen 1971: 465 behandlade frågan omkostnadsersättning till de skattskyldiga för deras bestyr med uppbörd ochredovisning har skatteutskottet (SkU 1971: 51) vid innevarande riksdag uttalatbl. a. följande: I fråga ommervärdeskatten är förhållandena något annor lunda med hänsyn bl. a. till att i denna skatteforms föregångare, den allmänna varuskatten, fanns ett särskilt system för kostnadsersättning till de skattskyldiga för deras bestyr med uppbörden. 1968: 100 med förslag till förordning ommervärdeskatt uttalade departementschefen bl. a. att redovisningskostnadernaenligt hans mening borde behandlas som kostnader i verksamheten och kompenseraspå samma sätt som andra kostnader. Han fann vidare att, om man fördelade detidigare kostnaderna för redovisning av allmän varuskatt på demervärdeskatteskyldiga, ersättningen blev så ringa att den inte hade någonbetydelse, medan en uppräkning av kostnaderna med hänsyn till det ökade antaletskattskyldiga skulle medföra en omotiverad utgiftsökning för statsverket.Bevillningsutskottet (BeU 1968: 45) delade uppfattningen att särskildkostnadsersättning inte borde utgå med hänsyn främst till de administrativasvårigheter som ett ersättningsförfarande skulle medföra. Utskottet ansågemellertid skäl tala för att de skattskyldiga i någon form bereddeskompensation för borttagandet av denna förmån. Med hänsyn härtill och tillvissa andra omständigheter av redovisningsteknisk art förordade utskottet attden av departementschefen föreslagna tidsfristen för inbetalning av skatten efter redovisningsperiodens utgång skulle förlängas till 35dagar. beslöt i enlighet med utskottets förslag. SkU 1971: 59 H Då mervärdeskatten således redan innehåller en formav kompensation för arbetet med redovisningen finner skatteutskottet inte skälatt förorda ytterligare åtgärder i sådant syfte.