bet · FU01UbU31 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:31 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående vissa frågor rörande forskning ochforskningsplanering. I motionen 1971: 841 av m. fl. (s)har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en plan föruppbyggande i statUg regi av ett centralt databaserat register över planerade,pågående och avslutade forskningsprojekt. I motionen 1971: 842 av m. fl. (m) harhemställts att måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:tanhålla att Kungl. Maj:t måtte tillsätta en parlamentarisk utredningmed uppgift att i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen företa entotal och förutsättningslös översyn av den svenska forskningens och forskningsplaneringensorganisation. I motionen 1971: 851 av i m.fl. (s) har hemställts att i skrivelse till Kungl. 1. begär en samlad bedömning iframtida statsverkspropositioner av de prioriteringsfrågor som berörforskningen och utvecklingsarbetet, 2. anhåller om en förändring av deanslagsfördelande forskningsorganens sammansättning, så att ett väsentligtökat lekmannainflytande säkras, 3. anhåUer om en förändring avuniversitetsstadgan, så att det blir möjligt att genom tidsbegränsade programnärmare definiera enskilda forskartjänsters omfattning och inriktning. I motionen 1971: 859 av m. fl. (fp) harhemställts att i skrivelse till Kungl. 1. att en parlamentarisk utredningtillsätts för att verkställa en förutsättningslös översyn av forskningspoUtikensmål samt forskningens organisation och anslagsbehov, varvid också bör beaktasforskningsberedningens ställning och framtida uppgifter, 2. att denna utredning även tarupp de i motionen näranda åtgärderna att främja industriforskning ochutveckling, 3. att denna utredning tar uppfrågan om a)rullande långsiktsplanering av forsknings- och utvecklings-(FoU-) insatser ochsamordning av resursutbyggnad och resursutnyttjande, UbU 1971: 31 2 b) statligt engagemang i storaforsknings- och utvecklingsprojekt och därvid särskilt beaktar arbetsformernaför drivande av sådana projekt, c) arbetsformer och anslagsgivning för utbyggnad, underhåU och drift av tung vetenskaplig apparatur, 4. att denna utredning initierjirundersökningar av typen »forskning om forskning» och lägger fram förslag tilluppbyggnad av resurser inom detta forskningsområde, 5. att femårsplanering avforskningsrådens, styrelsens för teknisk utveckling (STU), universitetens ochmiljövårdande organs FoU-arbete föreläggs . I motionen 1971: 887 av m. fl. (m)har hemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t upprepar den iriksdagsskrivelse 1969: 222 framförda begäran om en översyn avforskarkarriären. Ett gemensamt grundmotiv för flertaletmotionsyrkanden som utskottet tar upp till behandling i detta betänkande ärangelägenheten av att de totala forskningsresurserna inom landet utnyttjas såeffektivt som möjligt och att forskningsframsteg så snabbt som möjligt förs uti näringsliv och förvaltning, så att man där kan dra nytta av forskningsresultaten.Motionerna 1971: 842 och 1971: 859 utmynnar båda i yrkanden om enförutsättningslös utredning om forskningspolitikens mål, planeringen ochprioriteringen av forskningsinsatserna samt forskningens organisation ochanslagsbehov. Prioriteringsfrågan behandlas även i motionen 1971: 851 somdessutom inrymmer yrkanden om lekmannainflytande i de anslagsfördelande forskningsorganenoch om s. k. program för forskartjänster. Motionen 1971: 841 har tagit upp enspecialfråga, nämligen frågan om register över forskningsprojekt. I dettasammanhang behandlar utskottet dessutom motionen 1971: 887 med yrkande om enöversyn av forskarkarriären. förutnämnda motionen 1971: 859 med yrkande om en parlamentarisk utredninguttalas att forsknings- och utvecklingsarbetet måste inordnas isamhällsbyggnadsprocessen och inriktas så att det kommer i samklang med övrigaansträngningar att nå de mål som samhället stäUt upp för sin utveckling. Föratt få till stånd en riktig avvägning och prioritering fordras vidare enligtmotionärernas mening en långtidsplanering av forskningsinsatserna. Denna frågabör särskilt studeras av den utredning som föreslås. I avvaktan på resultatetav denna och på ytterUgare erfarenheter uttalar sig motionärerna för en femårsplanering.En översyn av den svenska forskningsorganisationen bedöms som angelägen omsyftet med låiigtidsplaneringen skall kunna uppnås liksom en bättre samordiung av insatserna för forskningoch utvecklingsarbete. Som andra viktiga uppgifter för en parlamentariskutredning anges att föreslå arbetsformer som medför att förväntade tekniska utvecklingsresultatpå ett tidigt stadium kan bli föremål för en samlad bedömning av hur de kommeratt påverka människor och samhälle samt att stora projekt, t. ex. rymdprogramoch atomenergiprogram, kan planeras och genomföras under större insyn än nu.Insatser som kan väntas ge resultat av betydelse för lokaUseringspolitiken börprioriteras. Forskningsberedningens ställning och framtida sammansättning ochorganisation bör övervägas. Vikten av att olika företag får samma möjligheteratt tillgodogöra sig forskningsresultaten stryks under och i den föreslagnautredningens uppdrag skall ingå också bl. a. åtgärder som kan leda till etteffektivare utnyttjande av forskningsresultaten i näringsliv och samhäUe. Somen central fråga framträder i motionen önskemål att genom organisatoriska ochandra åtgärder nå fram till bättre möjligheter för statsmakterna och deunderlydande anslagsfördelande organen att ta ställning till de många gångerintrikata prioriteringsfrågorna. Härtill anknyter nära önskemål att genomorganisatoriska ändringar eller andra åtgärder tillförsäkra nyaforskningsområden erforderliga anslagsmedel. Som motiv för det i motionen 1971: 842 framförda yrkandetom en total och förutsättningslös översyn av den svenska forskningens ochforskningsplaneringens organisation har åberopats bl. a. att det kanifrågasättas om samhällets organ för planering av forskningspolitiken, för stödtill forsknings- och utvecklingsverksamhet och för samverkan mellan olikaintressenter har den lämpligaste utformningen för att de medel som satsas skallbli så effektivt utnyttjade som möjligt och för att forskningsresultaten skallbli nyttiggjorda. a. anförs också att den flexibilitet som ursprungligenkännetecknade forskningsråden tiU stor del gått förlorad. Motionärernaefterlyser vidare bättre underlag för den forskningspolitiska debatten ochforskningsplaneringen. Man påpekar att försummelser i fråga om planeringen kanleda tiU långt svårare störningar i människans och naturens samspel medtekniken än vi upplevt. I motionen 1971: 851 framhålls att en styrning avforskningen så att den mer än kan tjäna samhället och bli etteffektivare instrument för social förändring förutsätter ett starktlekmannainflytande också på den anslagsfördelande nivån. Med anledning av ifrågavarande motionsyrkanden fårutskottet anföra följande. diskuterades livligt den s. k.teknikfaktorns roU för den ekonomiska tillväxten. Detta ledde till väsentligtökade statliga insatser för teknisk forskning och utveckling bl. a. som ett ledi en aktiv näringspolitik. Avsikten med bildandet av styrelsen förteknisk 1* 1971. utveckling (STU) var i första hand att uppnå en bättreplanering och samordning av finansieringen av den tekniska forsknings- ochutvecklingsverksamhet som stöddes av olika statliga forskningsråd och fonder.Successivt har betydelsen av forsknings- och utvecklingsverksamhetsom en grundläggande faktor för samhällsutvecklingen i dess helhet alltmerkommit att uppmärksammas i den aUmänna debatten. a. som följd härav hardenna verksamhet numera blivit en integrerande del av samhäUslivet på nästanaUa områden. Dess funktion är väsentlig för hela vårt ekonomiska och socialaliv. Nya krav gör att forskningspolitiken inte längre i sammautsträckning som tidigare kan begränsas tiU naturvetenskaper och tekniskutveckling. Samhällsvetenskaperna och humaniora måste tas med i väsentligt ökadomfattning. I oUka sammanhang har vidare betonats vikten av att forskarna iökad utsträckning medverkar till att deras kunskaper utnyttjas för ett riktigtklarläggande av olika konsekvenser av alternativa utvecklingslinjer. Dettamåste göras på ett tidigt stadium, innan beslutsfattaren i samhälle ochnäringsliv låst sig för planer, som kan få allvarliga, negativa konsekvenserför våra levnadsförhållanden. Från såväl samhällsekonomiska som sociala ochkulturella synpunkter är det vidare angeläget att en riktig avvägning mellanolika ändamål görs inom ramen för de medel som kan ställas tUl förfogande förforsknings- och utvecklingsverksamhet. Forskningsberedningens verksamhet är inte specielltinriktad på den tekniska forskningen utan spänner över hela forskningsfältet.Utskottet erinrar om att beredningens uppgift är att verka som rådgivande organtill regeringen i frågor om den långsiktiga inriktningen av forskningspolitiken.En viktig uppgift när det gäller att initiera forskning på olika angelägnaområden har forsknin.gsråden. finns det nio forskningsråd, vartillkommer STU som i fråga om det tekniska området har samma funktion som ettforskningsråd. Den svenska forskningspolitiken ochforskningsorganisationen har i vidupprepade tillfällen varit föremål för diskussion, senast vid fjolårets riksdagi anledning av då i statsutskottets utlåtande : 204 behandladeutredningsförslag. erinrade om att det i utlåtandet : 168framhåUit att de priorieringsbeslut beträffande forskningsstöd, somstatsmakterna fattar, är och måste vara politiska beslut. Den av statsmakternaförda forskningspolitiken kan dock och bör måhända också slå igenom i deunderordnade organens handlande. Utskottet underströk också den väsentligaskillnaden mellan statsmakternas prövning av anslagsfrågor och exempelvis detenskilda forskningsrådets, vilket kan grunda sin bedömning på en av sakkunnigagjord granskning av projektens intresse och värde ur vetenskaplig synpunkt. Riksdagenbeslöt (rskr 1970: 421) att som sin mening ge Kungl. till känna vad statsutskottet i nämnda utlåtande anfört ifråga om forskningsplanering. anförde härom att utvecklingenunder senare år har gjort behovet av en genomtänkt forskningsplanering grundadpå överblick över hela fältet allt påtagligare. De resurser som i vårt land kandisponeras för forskningen är begränsade och en prioritering mellan olikaforskningsfält och forskningsprojekt därför nödvändig. Utvecklingen mot alltmerkostnadskrävande forskning, främst inom tekniska och naturvetenskapligaämnesområden, kan bedömas komma att leda till ett behov av ökad internationellforskningssamverkan, för vårt lands del i första hand en vidareutveckling avdet nordiska forskningssamarbetet och en utbyggnad av den forskningssamverkansom förekommer på europeisk nivå. Samma utveckling kan också leda tUl attinhemska prioriteringsfrågor måste bedömas mot bakgrund av den internationellaforskningssituationen med risk att detta av den enskilde forskaren kan kommaatt upplevas som en besvärande styrning av forskningen. Utskottet underströkbehovet av en genomtänkt forskningplanering och pekade på attallmänpolitiska värderingar säkerligen i högre grad än hittiUskommer att påverka bedömningen av hur forskningsresurserna skaU disponeras. De nu ifrågavarandemotionsyrkandena måste enligt utskottets mening bedömas mot bakgrund av delsriksdagens gjorda ställningstaganden och motiven för dessa, dels denförda forskningspolitiska debatten och statsmakternas i denna aUtmerframträdande ansvar för forsknings- och utvecklingsverksamheten. Utskottet harmed denna utgångspunkt ansett sig böra förorda att i första handforskningsrådens sammansättning och organisation i övrigt samt befogenheter ochställning i relation tiU myndigheter och andra instanser som har forskningsansvarutreds genom en parlamentariskt sammansatt utredning eller i annan ordning.Forskningsråden har spelat en stor roll i den statliga forskningspolitiken ochmåste förutsättas komma att även i fortsättningen vara ett viktigt instrumentför statsmakternas styrning av forskningsresurserna till prioriterade områden.Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad utskottet sålunda anfört i anledning av förevarande yrkanden i motionerna1971: 842 och 1971: 859 samt motionen 1971: 851 i vad den avser lekmannainflytandei bl. a. forskningsråden. I syfte att få ett mera samlat och redan därigenom bättreunderlag för ställningstaganden i anslagsfrågorna har i motionen1971:851 yrkats att regeringen fortsättningsvis i statsverkspropositionen skaUi ett sammanhang redovisa sina bedömningar i prioriteringsfrägorna avseendeforskning och utvecklingsarbete. Motionärerna menar attstatsverkspropositionen är det främsta instrumentet när det gäller attformulera de övergripande politiska målen för forskningen och göraprioriteringar mellan olika forsknings- På grund av att de ifrågakommandemedelsanvisningarna sker under olika huvudtitlar är det emellertid nu svårt förriksdagens ledamöter att få den rätta helhetssynen om statsverkspropositionenej redovisar regeringens samlade bedömning av frågorna. Ifrågavarande motionsyrkande anknyter nära till yrkandet imotionen 1971: 859 om långtidsplanering av anslagsgivningen tUl forskning ochutvecklingsarbete. I denna motion hemställs att det beträffande stödet tillforskningsrådens, styrelsens för teknisk utveckling, universitetens ochmiljövårdande organs forsknings- och utvecklingsarbete skall utarbetasrullande femårsplaner som skall föreläggas . Yrkandet är motiverat bl.a. av att många uppgifter sträcker sig . Planerna bör omfatta femår tills ökad erfarenhet vunnits av hur lång planeringsperioden lämpligen börvara. I de två motionsyrkandena ligger önskemål om ettförbättrat beslutsunderlag. Utskottet är ense med motionärerna om betydelsenhärav och förutsätter att den av utskottet föreslagna utredningen kommer att fåpositiva effekter även i detta avseende. Uskottet är emellertid inte berettförorda att nu binder sig för den föreslagna långtidsplaneringen avanslagsgivningen tUl forskningsråden m. fL eller för fram särskilda önskemålbeträffande prioriteringsproblemen. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillifrågavarande yrkanden i motionerna 1971: 851 och 1971: 859. Såväl motionen 1971:842 med yrkande om parlamentariskutredning som motionen 1971: 859 med samma yrkande stryker under vikten av attforskningsresultaten kan nyttiggöras. Härigenom verifierar dessa motioner detofta och i den nu aktuella motionen 1971: 841 påtalade behovet av register överoch information om pågående och avslutad forskning. I den sistnämnda motionenförs fram förslag avseende ett centralt databaserat register över planerade, pågåendeoch avslutade forskningsprojekt. Automatisk databehandling (ADB) för administrativauppgifter introducerades i under senare hälften av 1950-talet.Utvecklingen inom ADB-området har därefter gått snabbt. Redan i början av1960-talet var sålunda över hundratalet datorer i bruk i vårt land. Häravsvarade staten för en betydande andel eller omkring en fjärdedel. harenbart inom den statliga sektorn anskaffats närmare 100 datorer och det totalaantalet anläggningar i vårt land uppskattas till omkring 600 stycken. Därtillkommer att utveckUngen medfört en betydande kapacitetshöjning för datorerna. Avstort intresse i detta sammanhang är även utvecklingen pådatatransmissionsområdet. Den nya tekniken på detta område möjliggör tillgångtill en dator oberoende av dess geografiska placering. Inom den statliga sektorn pågår ett omfattande planerings-och förberedelsearbete i fråga om uppbyggnad av databanker. UbU 1971: 31 7 förligredogörelse härför har av lämnats i dess betänkande1971: 64, till vilket betänkande ubildningsutskottet får hänvisa. Här bör docksärskUt erinras dels om att under vårsessionen fattat beslut om attADB skall utnyttjas inom exekutionsväsendet och för ett centralt körkortsregister,dels om arbetet med försöksverksamhet avseende utnyttjande av ADB iriksdagsarbetet för lagring och återvinning av information. Denna senareinformation avser riksdagstrycket och registreringen av händelsemoment iriksdagsarbetet. Inom ramen för ett av Kungl. Maj:t givet uppdrag tillstatskontoret bedrivs även försöksverksamhet med ett s. k.personalad-ministrativt informationssystem. Andra exempel på uppbyggnad av databankerär ett system för informationsåtervinning avseende diarie- ochrättsfallsuppgifter inom regeringsrätt och kammarrätter att tagas i drift /72 samt ett liknande system för informationsåtervinning, somförsöksvis prövats för styrelsens för internationell utveckling ochforskningsbibliotekens räkning. Slutligen har Kungl. Maj:t uppdragit åtstatskontoret att biträda miljökontrollutredningen med att genomföra enförstudie till ett miljövårdens informationssystem. Systemet skall om möjligttillgodose såväl de administrativa myndigheternas som forskningens behov avsamlad information om miljön och om de förändringar som sker i miljön. Deallt större insatserna för forsknings- och utvecklingsarbete skapar ettmotsvarande ökat behov av informations- och dokumentationstjänst. Ettomfattande arbete har utförts och utförs av en rad enskilda och statliga organför att åstadkomma förbättrade former för information och dokumentation. Sommotionärerna erinrar om inrättades med STU statens råd förvetenskaplig information och dokumentation (SINFDOK). STU har tagitinitiativet till viss inventering av pågående forskning och förforskningsrådens del har en arbetsgrupp ägnat dokumentationsfrågan särskilduppmärksamhet. En mer samlad lösning synes av olika skäl emellertid inte hakunnat växa fram. Till de olika forskningsråden anvisade medel tas i inteobetydlig utsträckning i anspråk för dokumentation och informationsspridning.Motionärerna påpekar att det bl. a. från samhällsekonomiska utgångspunkter intekan vara rimligt att dokumentations- och informationsverksamheten är splittradpå små avgränsade register med varierande kvalitet och användbarhet. Dettorde väl vara varje forskares strävan att sprida information om sinaforskningsresultat för att få dem kända, kritiskt granskade och helstaccepterade. Det är också väsentligt att det är möjligt att få en överblicköver vad som utförs på ett visst område så att arbete och kostnader inte läggsner på att försöka lösa problem, som redan lösts på annat håll. Resultatet avden forskning som bedrivs vid institutioner, inom forskargmpper och av enskildaforskare har emeUertid ett stort intresse även för vidare kretsar. De finns numera pä flerahåll i samhället tydliga behov av en mer allsidig information, vilket behovingalunda är begränsat tiU det tekniska forsknings- och utvecklingsområdet. Utskottet har sålunda blivit övertygat om vikten av attmöjligheterna utreds att få tiU stånd ett datasystem för central registreringav planerade, pågående och avslutade forskningsprojekt,forskningsinstitutioner, enskilda forskare, medelstilldelning etc. Förforskningsplaneringen skulle ett sådant register vara av stort värde och detskulle också underlätta det internationeUa samarbetet. I mångaforskningsprojekt förekommer insamling av relativt omfattande datamängder, sombearbetas genom automatisk databehandling. Det synes naturligt att detutarbetas riktlinjer för dokumentation och arkivering, för eventuellt framtidautnyttjande av det datamaterial till vilket forskningsdata överförts. Som enintegrerad del i förevarande utredningsuppdrag framträder även frågan omprogrammeringsarbetet inom dessa forskningsprojekt. Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta i vUka formerarbetet på att utveckla ifrågavarande ADB-system skall bedrivas. Som framgåttav det föregående har statskontoret skaffat sig erfarenhet från ett flertalområden med informationsåtervinningsproblem av samma typ som skulle varaaktuella vid skapandet av ett databaserat svenskt forskningsregister. Ettutredningsuppdrag med syfte att skapa ett sådant register skulle på ettnaturligt sätt inrymmas bland verkets pågående aktiviteter. Utskottet föreslår att som sin mening ger Kungl.Maj: till känna vad utskottet sålunda anfört i anledning av ifrågavarandeyrkande i motionen 1971: 841. Förslag som syftar till ökad användning avs. k. programför forskartjänster förs fram i motionen 1971:851. Motionärerna framhåller med hjälp av program kan nå en bättre styrning av forskningsresurserna motde ämnesområden och inriktningar som prioriterats av de politiska instanserna.Motionärerna anser att programmen bör vara tidsbegränsade. Enligt 42 § i den t. o. m. gällandestadgan för de tekniska högskolorna ankom dei: på dåvarande överstyrelsen förhögskolorna att efter förslag av vederbörande lärarkollegium fastställa programför undervisningen. På grund härav och motsvarande äldre bestämmelserutvecklades en praxis, enligt vilken överstyrelsen i samband med tillsättningav professur, laboratur eller speciallärarbefattning fast-stäUde ett program,som närmare definierade området för tjänsten. Denna praxis motiverades främstav svårigheten att i tekniska tillämpningsämnen tillräckligt noggrantprecisera området för en tjänst enbart genom tjänstens benämning. Den komemellertid efter hand att gälla tjänster inom alla slags ämnesonu-åden vidhögskolorna. Ifrågavarande praxis på det tekniska området har i stortsett tiUäm-pats även sedan de tekniska högskolorna fåttuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) som central förvaltningsmyndighet. UbU1971: 31 9 I framställning till Kungl. Maj:t har UKÄ påtalatatt det också inom andra områden än det tekniska i vissa faU visat sig finnasbehov av precisering av ämnesområdet för en lärartjänst utöver vad som kommertill uttryck i tjänstens benämning. UKÄ har i sin framställning anfört bl. a.följande: »En självklar utgångspunkt för UKÄ:s överväganden i hithörande frågorär att en lärartjänsts ämnesinnehåll så långt möjligt bör komma till uttryck iden benämning av tjänsten som statsmakterna fastställer. I vissa fall måsteemellertid UKÄ presentera förslag om en tjänsts inriktning och innehavarens tänktaarbetsområde i annan form än enbart genom den ämnesbenämning som föreslås. Detär synnerUgen angeläget att statsmakterna i sådana fall klart tar ställningtill också dessa delar av UKÄ:s förslag. Det är vidare väsentligt att deställningstaganden och uttalanden som statsmakterna gjort beträffande ämnesinnehålletför en lärartjänst verkligen läggs tiU grund för i första hand de sakkunnigasbedömningar i tillsättningsärendet. För att detta skall underlättas avser UKÄatt i fortsättningen, då så bedöms påkallat, innan en professur etc.ledigförklaras sammanfatta de av statsmakterna givna förutsättningarnabeträffande tjänstens ämnesinnehåll i ett dokument till ledning för samtUgaberörda.» UKÄ påpekar att samma behov av preciseringar föreligger då en tjänstskaU återbesättas med oförändrad benämning eller enligt statsmakternas beslutändras till sitt ämnesinnehåll. UKÄ:s framställning avser sådan ändring avuniversitetsstadgan att ämbetets befogenhet att genom ett dokument närmareprecisera ämnesinne-håUet klart kommer till uttryck i stadgan. UKÄ:sframställning överensstämmer sålunda med motionärernas önskemål om preciseringav ämnesinnehållet för forskartjänster. Utskottet har erfarit att Kungl. Maj:tinom kort kommer att meddela beslut om erforderlig ändring avuniversitetsstadgan. Med hänsyn härtiU påkallar ifrågavarande motionsyrkande idenna del inte någon åtgärd. Som en följd härav och då utskottetinte kan biträda yrkandet i vad det avser tidsbegränsning föreslår utskottetatt motionen 1971: 851 såvitt nu är i fråga avslås av . Statsmakternasbeslut om reformerad forskarutbildning syftade till en väsentligförkortning av utbildningstiden och angav rikthnjer för en mer systematiseradoch effektiviserad utbildningsorganisation. Genom reformen skapades en fyraårigutbildning som avslutas med doktorsexamen. Beträffande forskarkarriären beslötsendast vissa jämkningar inom ett i huvudsak oförändrat tjänstesystem. Beslutfattades om avveckling av tjänstetypen forskardocent och om utvidgad möjlighettill förlängning av docentförordnande. beslöt vidare att som sinmening ge Kungl.