bet · FU01JuU5 · 1971-12-31 00:00:00 — 3. avslår motionen 1971: 638. 10.Polisverket: Underhåll och drift av motorfordon m. m. Maj:ts förslag under punkten B 3 (s. 25 och 26) samt hemställer att till : Underhåll och driftav motorfordon m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. JuU 1971: 5 12 11.Polisverket: Särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brottmot rikets säkerhet m. m. Kungl. Maj:t har under punkten B 4 (s. 26) föreslagitriksdagen att till : Särskild polisverksamhet för hindrande ochuppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1971: 640 av i Stockholmm. (vpk) yrkas att i skrivelse till regeringen hemställer att dendel av säkerhetspolisens organisation som innebär inblandning i inrikespolitikenupplöses och att alla dess politiska register brännes samt att i enlighetdärmed anslaget till särskild polisverksamhet reduceras. Den polisiära säkerhetstjänsten i ledes aven särskild avdelning inom , den s. k. säkerhetsavdelningen.Då säkerhetsärenden handlägges i styrelsen, som har parlamentarisk förankringgenom sex av Kungl. Maj:t utsedda ledamöter, deltar säkerhetsavdelningens chefi sammanträdena. Frågor om förebyggande och hindrande av brott mot riketssäkerhet ankommer pä en byrå A under säkerhetsavdelningen. Denna byrå sörjerockså för utbildning i säkerhetsskydd, personalkontroll och utlänningskontroll.Spaning och utredning av indikationer pä brott mot rikets säkerhet handläggesinom en byrå B. Vid säkerhetsavdelningen finns ett för den särskildapolisverksamheten erforderligt register. Imotionen nr 640 yrkas att hos regeringen skall hemställa attsäkerhetspolisens organisation såvitt den innebär inblandning i inrikespolitikenupplöses och att dess register brännes samt att förevarande anslag reduceras iöverensstämmelse härmed. Till stöd för yrkandet anföres bl. a. att den s. k.politiska åsiktsregistreringen i icke har upphört och attsäkerhetspolisen fortsätter att kontrollera och bokföra dem som arbetar förkapitalismens omvandling till socialism. Utskottetvill erinra om att den parlamentariska nämnden i Wennerströmsaffären i sitt utlåtandeHandläggningen av säkerhetsfrågor (SOU 1968: 4) utförligt redovisat desynpunkter som kan anläggas på problemställningarna kring det hossäkerhetsavdelningen vid förda registret och den däravberörda verksamheten. F. n. gäller enligt personalkontrollkungörelsen (1969:446), som trädde i kraft , att i registret får införasuppgifter som behövs för den särskilda polisverksamheten. Anteckning iregistret får icke göras enbart av det skälet att någon genom tillhörighet tUlorganisation eller på annat sätt givit uttryck för politisk uppfattning. Iövergångsbestämmelserna till kungörelsen stadgas att uppgift som finns iregistret när kungörelsen träder i kraft icke får lämnas ut, om den är av sådanbe- JuU 1971: 5 13 skaffenhetatt den enligt kungörelsen ej skulle få antecknas i registret. Det föreskrivesockså att sådan uppgift skall avföras ur registret så snart det kan ske. Mot denna bakgrund finnerutskottet, som lämnats en redogörelse för grunderna för anslagsberäkningen ochför den ifrågavarande polisverksamhetens bedrivande, icke anledning tillåtgärder av det slag motionärerna åsyftar. Ej heller har utskottet någon erinranmot anslagsberäkningen. På grund härav hemställer utskottet att delsavslår motionen 1971: 640 såvitt gäller säkerhetspolisens organisation ochregister, dels med bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag påmotionen 1971: 640 i övrigt till : Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av . 12.Polisverket: Diverse utgifter. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslagunder punkten B 5 (s. 26 och 27) samt hemställer att till : Diverse utgifterför / 72 anvisar ett förslagsanslag av . 13.Lokala polisorganisationen: Utrustning. Maj:t har under punkten B 7 (s.31 och 32) föreslagit att till Lokala polisorganisationen:Utrustning för /72 anvisa ett reservationsanslag av 11700 000kr., varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionerna 1971: 328 av m. fl. (c)och 1971: 330 av m. fl. (fp) hemställes såvitt nu är i fråga attriksdagen under punkten B 7 Lokala polisorganisationen: Utrustning anvisar . utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit (yrk. 2 resp. yrk. Den i motionerna föreslagna höjningen av anslagetutöver Kungl. Maj:ts förslag avser utrustning för den ytterligare personal somföreslagits i motionerna. Frågan om personalökningen har behandlats ovan underpunkten 8 (s. 710). Medhänvisning till vad utskottet under nämnda punkt hemställt i fråga om beräkningav medel för avlöningar m. m. inom polisverket av-styrkes motionsförslagen. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionerna 1971: 328 och 1971: 330,båda såvitt nu är i fråga, till Lokala polisorganisationen: Utrustning /72 anvisar ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskattemedlen. Polisenhetermed särskild budget. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag underpunkterna B 8 och B 9 (s. 3235) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar l.tillStatens kriminaltekniska laboratorium ett förslagsanslag av 4 175 000kr., 2. till Polisenheter med särskild budget ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslagunder punkterna C 1 och C 2 (s. 36 38) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. tillRiksåklagaren ett förslagsanslag av , 2. till Läns- och distriktsåklagarmyndigheterna ett förslagsanslag av . m. m. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag under punkten D 1 (s. 40) och hemställer att till Högsta domstolenm. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl.Majt:s förslag under punkten D 3 (s. 41) och hemställer att till för /72 anvisar ett förslagsanslag av . JuU1971: 5 15 Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:sförslag under punk ten D 5 (s. 4244) och hemställer 1. bemyndigarKungl. Maj:t att vid inrätta en tjänst som hovrättslagman i Co 4och fyra tjänster för hovrättsråd i Co 1, 2. tillHovrätterna för /72 anvisar ett förslagsanslag av 34 360 000kr. Maj:t har under punkten D 6 (s.4547) föreslagit att a) bemyndigaKungl. Maj:t att inrätta en tjänst för rådman i Co 1 i Södra Roslags tingsrätt, b) bemyndigaKungl. Maj:t att inrätta tjänster i Ce 1 för teknisk ledamot ifastighetsdomstol i tingsrätt som är fastighetsdomstol, c) tillUnderrätterna för /72 anvisa ett förslagsanslag av 192 563 000kr. I motionen 1971: 642 av () och i (c) hemställes "att riksdagenmåtte besluta om en undersökning av rättsväsendets funktion vad gäller likhetinför lagen i enlighet med vad som anförts i motionen". Utskottet tillstyrker Kungl. I motionen nr 642 framhålles att det föreligger behov aven vetenskaplig undersökning som tar sikte på de sociologiska sammanhangeninom rättsvården. En undersökning bör därför enligt motionärerna görasbeträffande rättsväsendets funktion såvitt gäller likhet inför lagen.Undersökningen bör behandla bl. a. frågor om sannolikheten för brott i olikasocialgrupper, straffmätningen från sociologisk synpunkt och det socialaförhållandet mellan den tilltalade och hans domare. Motioner med samma yrkande och motivering prövades av 1970års riksdag. Allmänna beredningsutskottet anförde i sitt av godkändautlåtande (1970: 13) bl. a. att den omfattande lagstiftningsverksamhet sompågår på rättsvärdsområdet borde leda till vissa resultat i enlighet medmotionernas yttersta syfte. Någon åtgärd i anledning av motionernaansågs därför inte vara erforderlig, men utskottet underströk att kunskapernaom flera av de i motionerna upptagna problemen var bristfälliga och atteffektiva forskningsinsatser krävdes för att klarlägga dem. De syftenmotionärerna ville vinna var därför enligt utskottets mening bäst betjänta avatt rättssociologin erhöll goda resurser för forskningsarbete. Även justitieutskottet hyseruppfattningen att åtskilliga av de spörsmål som beröres i motionen skullebehöva närmare belysas. I viss utsträckning sker detta genom forskning inomuniversitetens ram. Sä t. ex. har publicerats en undersökning rörandevällande till annans död i samband med trafikolycka, benämnd Likhet införlagen, vilket utförts vid kriminalvetenskapliga institutet vid universitet.Utskottet finner det angeläget att verksamhet av detta slag uppmuntras ochvidareutvecklas. Någon särskild undersökning av den vittomfattande karaktär somföreslås i motionen anser sig emellertid utskottet ej kunna förorda. Utskottetavstyrker således bifall till motionen. a) bemyndigarKungl. Maj:t att inrätta en tjänst för rådman i Co 1 i Södra Roslags tingsrätt, b) bemyndigarKungl. Maj:t att inrätta tjänster i Ce 1 för teknisk ledamot ifastighetsdomstol i tingsrätt som är fastighetsdomstol, c) tillUnderrätterna för /72 anvisar ett förslagsanslag av 192 563 000kr., 2. attriksdagen avslår motionen 1971: 642. Ersättningar till nämndemän m. m. Kungl. Maj:t harunder punkten D 7 (s. 47) föreslagit att till Ersättningar tillnämndemän m. m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av 15 100 000kr. I motionen 1971: 644 av herrLindkvist m. fl. (s) yrkas att hemställer hos Kungl. Maj:t omåtgärder för att höja ersättningen för fullgörandet av nämndemannauppdraget. Utskottet har icke funnit anledningtill erinran mot Kungl. Enligt kungörelsen (1967: 358) om ersättning tillnämndemän m. fl. äger nämndeman vid tjänstgöring i bl. a. allmän underrätt ochexpro-priationsdomstol erhålla dagarvode samt resekostnadsersättning ochtraktamente. Dagarvode utgår med för varje sammanträdesdag och ivissa fall även för resdagar. Samma regler gäller för ägodel-ningsnämndemän,vattenrättsnämndemän och jurymän i tryckfrihetsmål vid tjänstgöring i allmänunderrätt och ägodelningsrätt. I motionennr 644 hemställes om åtgärder för att höja ersättningen Till stöd för yrkandet åberopasatt arvodet ofta inte täcker det inkomstbortfall eller de extrakostnader som ärförenade med uppdragets fullgörande, varför risk föreligger att rekryteringenav nämndemän snedvrides. Problemet bör enligt motionärerna lösas genom attarvodet antingen höjes, förslagsvis till , eller kombineras medersättning för förlorad arbetsförtjänst. I likhet med vad som framhållits då nämndemannaarvodetsstorlek tidigare övervägts i (SU 1957: 2, 1962: 2, 1967: 2) anser utskottetatt gottgörelsen bör bestämmas så att den icke förändrar uppdragets karaktärav förtroendesyssla. är det emellertid angeläget att nämndemänneninte nödgas att för fullgörande av sitt uppdrag vidkännas sådana kostnader, atturvalet av nämndemän i realiteten begränsas till sädana personer som ägerekonomiska förutsättningar att mottaga uppdraget. Med beaktande härav och avden tid som förflutit sedan arvodet senast höjdes anser utskottet att en omprövningav ersättningen för nämndemannauppdraget nu är motiverad. Utskottet förordardärför en översyn av gällande bestämmelser under beaktande av hurersättningsfrågorna lösts beträffande kommunala förtroendeuppdrag och andrauppdrag av liknande natur. Översynen, som bör ske skyndsamt, bör självfalletockså omfatta vattenrättsnämndemän och jurymän i tryckfrihetsmål. I sammanhanget vill utskottet understryka vikten av attnämndeman-nauppdragen i största möjliga utsträckning sprides på olikaåldersgrupper och yrkeskategorier. 1. tillErsättningar till nämndemän m. m. för /72 anvisar ettförslagsanslag av , 2. i anledning avmotionen 1971: 644 hos Kungl. Maj:t hemställer om översyn av ersättningen tillnämndemän m. fl. i enlighet med vad utskottet ovan anfört. Tekniska hjälpmedel m. m. vid domstolsväsendet m. fl.anslag. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna D 8D 10(s. 4751) och hemställer att 1. godkänner atten med de uppgifter som angivits istatsrådsprotokollet inrättas , 2. för budgetåret1971/72 anvisar a) tillTekniska hjälpmedel m. m. vid domstolsväsendet ett reservationsanslag av 740 000kr., JuU 1971: 5 18 b) till Anskaffande av blanketteroch fastighetsböcker m. m. för domstolsväsendet ett förslagsanslag av SS5 000kr., c) till ett förslagsanslag av . 22.Ersättning åt domare, vittnen och parter. Maj:t har under punkten E 1(s. 52) föreslagit att till Ersättning åt domare, vittnen och parterför /72 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1971: 174 av () och frökenBergegren (s) yrkas "att måtte besluta att i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställa om förslag till åtgärder som tillgodoser medborgarnasönskan om borgerlig begravning, varvid särskilt beaktas behovet av officianteroch för ändamålet lämpliga lokaler". Imotionen 1971: 330 av m. fl. (fp) yrkas såvitt nu är i fråga (yrk. 8b) att hos Kungl. Maj:t begär förslag till regler om ersättning tillförhörsvittnen vid förundersökning i brottmål (medborgar vittnen). Imotionen nr 174 framhålles att det på flertalet mindre orter i landet saknasbåde officianter och lämpliga lokaler för borgerlig begravning, och detifrågasattes om inte den föreliggande kommunala befogenheten på området bordegenom lagstiftning utvidgas till en skyldighet. Motionärerna anservidare att den ersättning som bör tillkomma begravningsförrättare kunde, somfallet är för särskilt förordnade vigselförrättare, utgå av statsmedel. Imotionsyrkandet hemställes att skall begära förslag till åtgärdersom tillgodoser medborgarnas önskan om borgerlig begravning, varvid särskiltbör beaktas behovet av officianter och för ändamålet lämpliga lokaler. Motionerrörande borgerlig begravning har tidigare behandlats av . En år 1953väckt motion med begäran om utredning huruvida officiellt bistånd av officiantkunde anordnas för icke-kyrklig begravning lämnades av utan bifall.Motioner till riksdag om statsbidrag för utgivande av vägledningangående borgerlig begravning föranledde ingen anslagsanvisning. godkända utlåtande över motionerna uttalade emellertidstatsutskottet (SU 1970: 2 s. 2) att det förelåg behov av åtgärder för att bi.a. genom råd och anvisningar bereda dem, som önskar anordna begravning utan re- ligiösa inslag, möjlighet att förverkliga sin önskan.Åtgärder i sådant syfte fick dock enligt utskottet närmast anses som ettallmänt kommunalt intresse och låg också inom den kommunala befogenheten. Utskottetuttalade vidare att allmänna anvisningar, som inte skapade en nyritualbildning, med god utformning kunde ha ett betydande värde i angivetsyfte. Enligt utskottets mening borde Kungl. Maj:t ha möjlighet att för sådantändamål lämna bidrag även av statsmedel i den mån så erfordrades. Föreslagenanslagsanvisning borde dock inte komma i fråga. har i ett antal kommuner, exempelvisStockholm, , och , fattats beslut innebärande dels attanvisning skall lämnas på personer som kan vara lämpliga och villiga attofficiera vid borgerliga begravningar, dels att ersättningsordningen för demreglerats. Frågor om jordfästning och begravning har utförligtbehandlats av kyrkastatutredningen dels i betänkandet Kyrklig organisation ochförvaltning (SOU 1967: 45), dels i slutbetänkandet (SOU 1968: 11), därhuvudmannaskapet för begravningsväsendet och religionsfrihetsproblematikennärmare belyses. material överväges avberedningen om stat och kyrka. Vid remissbehandlingen av kyrkastatutredningensslutbetänkande har åtskilliga remissinstanser framfört synpunkter på depraktiska problemen vid borgerlig begravning (se SOU 1970; 2), och det kanantagas att frågor om begravningsväsendet kommer att bli behandlade avberedningen under det fortsatta utredningsarbetet. Av intresse i sammanhangetär också att efter framställning fränkyrkogårdsnämnden i kommer att göra en utredning för kartläggning avsamhällets åtaganden i samband med begravning. I motionen upptagna frågor är således uppmärksammade bådepå kommunalt håll och av en statlig utredning. Med hänsyn härtill bör motioneninte föranleda någon åtgärd. I motionen nr 330 upptages fråga om regler för ersättningtill förhörsvittnen vid förundersökning i brottmål (medborgarvittnen). Enligt bestämmelser om förundersökning ibrottmål skall vid förhör såvitt möjligt ett av undersökningsledaren anmodattrovärdigt vittne närvara. Denna reglering har tillkommit i rättssäkerhetensintresse och med hänsyn till angelägenheten av att vid behov kunna styrka vadsom framkommit vid förhöret. Kan förhörsvittne ej anskaffas får förhör ändåhållas om det skulle välla väsentlig olägenhet att uppskjuta förhöret. I motionen redogöres för betydelsen från olika synpunkterav iör-hörsvittnes närvaro, och det anses att samhället måste engagera sig djuparei denna fråga än genom att endast tillhandahälla ett lagstöd. Det kan enligtmotionärerna inte påräknas att uppgifterna som förhörsvittne skall fullgöras genom oavlönade insatser. Med hänsyn tillatt rättsväsendet övergått till att vara en rent statlig uppgift ansermotionärerna att det måste åligga staten att sörja för ersättningen ochhemställer att skall begära förslag till reglei: om ersättning tillförhörsvittnen vid förundersökning i brottmål (medborgarvittnen). Kommunalt avlönade medborgarvittnen av det slagmotionärerna avser förekommer i , där 60 kommunalt valdaförhörsvittnen tjänstgör vid förundersökningar i brottmål. Anordningen har,förutom med de ovan redovisade skälen för förekomsten av förhörsvittne,motiverats med önskemålet att hos allmänheten stärka förtroendet för de ifömndersökningen verksamma polis- och åklagarmyndigheterna. Vid riksdag uttalade första lagutskottet i ett avriksdagen godkänt utlåtande (ILU 1967: 28) i anledning av motioner rörandemedborgarvittnesinstitutionen, att utskottet fäste särskilt avseende vid attpolismästaren i funnit erfarenheterna av medborgarvittnen varauteslutande positiva, bl. a. genom att lekmannainsynen i polisarbetet ansettsägnad att stärka allmänhetens förtroende för polisen. Utskottet fann särskildutredning, som yrkats av motionärerna, inte vara erforderlig men ansåg attKungl. Maj:t i lämpligt sammanhang borde ta upp spörsmålet till prövning.Ställningstagandet vidhölls vid riksdag (ILU 1970: 9), då motioner medlikartat yrkande som det nu förevarande ansågs inte böra föranleda någonsärskild framställning från sida. Utskottet finner icke anledning att frångå berördaställningstaganden. Utskottet avstyrker således bifall till motionen. 1. till Ersättningåt domare, vittnen och parter för /72 anvisar ettförslagsanslag av , 2. avslår motionen1971: 174, 3. avslår motionen1971: 330 såvitt nu är i fråga. Kostnader enligt lagen om fri rättegång m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkterna E 2E 4 (s. 5254)och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till Kostnaderenligt lagen om fri rättegång ett förslagsanslag av , 2. till Understödför utomprocessuell rättshjälp ett förslagsanslag av , 3. tillTornedalens rättshjälpsanstalt ett förslagsanslag av . JuU 1971: 5 21 Maj:t har under punkten (s. 5658)föreslagit att till Krimmalvårdsstyrelsen för /72anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1971: 172 av m. fl. (m)yrkas såvitt nu är i fråga att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger tillkänna vad i motionen anförts angående kriminalvärden (yrk. B c delvis). Imotionen 1971: 330 av m. fl. (fp) yrkas såvitt nu är i fråga attriksdagen hos Kungl. Maj:t hemställer om parlamentarisk utredning angåendekriminalvårdens framtida utformning (yrk. Imotionen 1971:468 av m. fl. (c) hemställes såvitt nu är i frågaatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en översyn av kriminalvårdensanstaltssystem och de behandlingsformer som tillämpas för att möjliggöra enövergång till öppnare vårdformer och frivård (yrk. Imotionen 1971:643 av m. fl. (c) hemställes att vid sinbehandling av statsverkspropositionens justitiehuvudtitel beslutar anslå . för behandling av drogmissbrukare i allmänna häkten, i kriminalvårdensanstalter och i frivården enligt den förteckning av tjänster som återfinnes imotionen. Maj:ts bemyndigande i januari 1967tillkallades sakkunniga för att utreda frågan angående lagstiftningen ombehandling i fångvärdsanstalt m. m. De sakkunniga, som antagit benämningen kommitténför anstaltsbehandling inom kriminalvården (KAIK), skall enligt direktivenfömtsättningslöst pröva bl. a. olika problem som f. n. regleras i lagen (1964:541) om behandling i fångvårdsanstalt, såsom principerna för de intagnasfördelning på olika anstalter, arbete och arbetsersättning, rätt tillbrevväxling, besök och permission samt bestraffning av disciplinäraförseelser. Enligt direktiven bör särskilt uppmärksammas frågan hur man skallkunna förena rättssäkerhetskraven med önskemålet att reglerna utformas så attutvecklingen på området inte binds eller hämmas på ett olyckligt sätt.Kommittén skall även göra en översyn av lagstiftningen om behandlingen avhäktade och anhållna m. fl. Utredningen skall göras med utgångspunkt från detpåföljdssystem som tillskapats genom . En annan utgångspunkt äratt behandlingsreglerna bör anpassas till det moderna anstaltsbestånd somhåller på att växa fram. Anstaltssystemets uppbyggnad och organisation i stortligger alltså utanför utredningsuppdraget. I fråga om kriminalvårdensnybyggnadsverksamhet vill utskottet erin- 21, rad 6 Står: 330 av m. fl. (fp) Rättat till: 172 av herrBohman m. fl. JuU 1971: 5 22 raom det planeringsarbete som bedrives av fångvårdens byggnadskommitté.Kommittén, som tillsattes , utgör ett parlamentariskt samordningsorganför sådan projektering av nybyggnader inom kriminalvården, som Kungl. Maj:tuppdragit ät kommittén. Kommitténs parlamentariska inslag består av fyrariksdagsledamöter, representerande olika politiska partier, och är betingat avangelägenheten att "på nära håll skall kunna följaverkställigheten av det omfattande investeringsprogrammet" beträffandekriminalvårdens nybyggnadsverksamhet. I övrigt består kommittén avrepresentanter för olika berörda intressen, nämligen kriminalvårdsverket,, , statskontoret, den beteendevetenskapligaforskningen och personalorganisationerna. Kommitténs arbete bedrives så attutrednings- och programarbetet sker i kommitténs regi medan projekteringenhandhas av i löpande samverkan med kommittén, vilken harställning som beslutande organ i fråga om såväl projektering som detaljutformning. Imotionen nr 172 anger motionärerna i avvaktan på KAIK:s betänkande vissariktlinjer för anstaltsvården, bl. a. i fråga om anstalternas konstruktion,arbetsdriftens utformning, rätten till besök och disciplinen inom anstalterna.Motionärerna yrkar att skall ge Kungl. Maj:t till känna vad de idessa hänseenden anför. Utskottethar inhämtat att KAIK kommer att avge betänkande över sittutredningsuppdrag. Med hänsyn härtill bör något uttalande nu inte göras frånriksdagens sida i de frågor som omfattas av motionsyrkandet. Utskottetavstyrker således bifall till motionen nr 172 i nu berörd del. Imotionerna nr 330 och 468 framlägges förslag om översyn på kriminalvårdsfältet.I motionen nr 330 yrkas på tillsättandet av en parlamentarisk utredningangående kriminalvärdens framtida utformning och i motionen nr 468 föreslås enöversyn av kriminalvårdens anstaltssystem och behandlingsformer för attmöjliggöra en övergång till öppnare vårdformer och frivård. Denföreslagna utredningen bör enligt motionen nr 330 överväga hurfångvårdsanstalternas storlek och utformning kan påverka vård- cchrehabiliteringsmöjligheterna för de intagna samt utröna om inte en stot del avdet klientel som finns på ordinära fångvårdsanstalter med bättre resultatskulle kunna vistas på anstalter av ungefär samma typ som de nuvarandefrivärdshemmen. Enligt motionärerna bör också prövas om inte en större del avanstaltstiden kan utnyttjas till att påverka den intagnes personlighet irehabiliterande riktning. Utredningen anges även böra ta upp de grundläggandefrågeställningarna rörande sanktioner, allmänprevention m. m. Tillstöd för yrkandet i motionen nr 468 anföres att det såväl i den intagnes som isamhällets intresse är nödvändigt att kriminalvården JuU 1971: 5 23 förbättrasså att vården får den avsedda rehabiliterande effekten. I sådant syfte bör detske en omfördelning av medel från anstaltsvården till frivården.