bet · FU01UbU12 · 1971-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:12 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition om pedagogisk utbildningoch forskning m. m. jämte motioner. Maj:t i propositionen 1971: 1, bilaga10, beräknat medel för Lärarhögskolorna m. m. (punkt i utdrag avprotokoUet över utbildningsärenden för ) har Kungl. Maj:t ipropositionen 1971: 38 under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet överutbildningsärenden för lagt fram förslag om pedagogiskutbildning och forskning samt om anslag till lärarhögskolorna med fleraändamål. Idetta sammanhang har utskottet behandlat Kungl. Maj:ts i propositionen 1971:1, bUaga 10 (punkterna E 10E 11) gjorda framstäU-ningar om anslag till desamhällsvetenskapliga fakulteterna m. m. 1.Pedagogisk utbildning och forskning. Maj:t har i propositionen 1971: 38föreslagit att 1. godkänna vad i statsrådsprotokoUet överutbildningsärenden för förordats beträffande riktlinjerför bedrivandet av pedagogisk utbildning och forskning, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en professur ipedagogik vid i . I propositionen 1971: 38 behandlas frågor omsamordning av verksamheten vid pedagogiska institutioner vid lärarhögskoloroch universitet m. m. De pedagogiska institutionerna i , /,, , och bör enligt propositionen fr. o. m. den1 samverka inom ramen för särskilda institutionsgrupper förpedagogik. med uppgift att vara rådgivande organ inom skolöverstyrelsenkommer att bereda ärenden om pedagogiskt forsknings-och utvecklingsarbete, däriinbegripet utvärdering av arbetet i skolan. Avsikten är att ivissa fall skall kunna delegera beslutanderätten i dessa ärenden till nämnden.I nämnden avses ingå bl. a. företrädare för aUmänna samhällsintressen, förskolans huvudmän, personal och elever samt för beteendevetenskaplig forskning. Medutgångspunkt i att statligt finansierad uppdragsforskning rörandeutbUdningsfrågor i regel skall bedrivas i anslutning tiU institutioner vid universitet och lärarhögskolor avses forskare som avlönas med a. anslagen tiU pedagogiskt utvecklingsarbete bli skyldiga att meddelaundervisning och att förrätta examination inom forskarutbildning samt atthandleda studerande som deltar i sådan utbildning. Förslagläggs fram om en särskild ämnesmetodisk forskamtbOdning som avses ge behörighettill lektorstjänst i gymnasieskolan. Försöksverksamhet med centraldokumentation inom ämnesområdet pedagogik kommer att inledas vid statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek med början den 1 juU 1971. Enprofessur i pedagogik med som förste innehavare föreslås inrättadvid i . En biträdande professur ipedagogik avses bli inrättad vid i . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971:70 av m. fl. (c) vari hemställts att måtte iskrivelse tUl Kungl. Maj:t anhålla om utredning och förslag angående deicke-behöriga lärarnas situation på i motionen anförda gmnder, delsmotionen 1971: 486 av m. fl. (m) i vad avser hemstäUan attriksdagen måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t dels anhåUa att en parlamentariskkommission tiUsättes med uppdrag att i enUghet med de riktlinjer som angivits imotionen framlägga en redovisning av de faktiska förhåUandena rörandeskolans undervisningsresultat, dels som sin mening ge till känna att denkontinuerliga utvärderingen av skolans verksamhet i första hand bör handhas avforskare och forskningsinstitutioner fristående från de centralaundervisningsmyndigheterna, delsmotionen 1971: 493 av m. fl. (fp) vari hemställts att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att Kungl. Maj:t måtte tillsätta enprojektgrupp med uppgift att utvärdera resultaten av de senaste skolreformerna, delsmotionen 1971: 862 av herrar i Skärstad (c) och iLane-Herrestad (c) i vad avser hemstäUan att måtte i skrivelse tillKungl. Maj:t anhålla om utredning angående frågan om ökad tyngd ilärarutbildningen på moment som är ägnade att effektivisera undervisningen avteoretiskt svagpresterande elever, delsmotionen 1971: 1263 av fröken () och () vari hemstäUtsatt måtte besluta att en professur i pedagogik skaU inrättas viduniversitetet i fr.o.m. , delsmotionen 1971: 1264 av i Lane-Herrestad m. fl. (c) varihemställts att måtte vid sin behandUng av Kungl. Maj:ts proposition1971: 38 uttala 1. nödvändigheten av att beteendevetenskapU-ga studier gesvidgat utrymme i lärarutbildningen på i motionen angivna grunder samt 2. att iskolöverstyrelsens utveck- lingsarbete och försöksverksamhet jämväl skall ingåföreträdare för föräldrarna, dels motionen 1971: 1265 av m. fl. (m)vari hemställts att måtte, med avslag på proposition 1971: 38 i vadavser frågan om vetenskaplig utbildning i ämnesmetodik, hos Kungl. Maj:tanhålla om förnyad utredning och förslag i frågan med beaktande av kravet pågrundliga studier i såväl undervisningsämnet som pedagogik och metodik, dels motionen 1971: 1266 av m. fl. (m)vari hemstäUts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t a) som sinmening ge till känna vad som i motionen anförts angående beslutsrätten förskolverkets utvecklingsarbete och försöksverksamhet; b)som sin mening ge till känna att denna närand till viss del bör gesparlamentarisk sammansättning; c) anhålla att en parlamentarisk kommissiontillsättes med uppdrag att i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionensnarast framlägga en redovisning av de faktiska förhållandena rörande skolansundervisningsresultat, dels motionen 1971: 1267 av m. fl. (m)vari hemställts att måtte besluta att en professur i internationellpedagogik skall inrättas vid i från , dels motionen 1971: 1268 av m. fl. (fp)vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller 1. attKungl. Maj:t måtte utfärda riktlinjer för den föreslagna omorganisationen för pedagogiskt utvecklingsarbete och försöksverksamheti enlighet med i motionen anförda synpunkter, 2. att utöver den avKungl. Maj:t föreslagna befattningen som biträdande professor vidlärarhögskolan i beslutar inrätta dels en tjänst som professor ipedagogik vid i , dels en för professorn professur i internationell pedagogik vid i ,båda tjänsterna fr. o. m. , 3. att fattarprincipbeslut om inrättande av två tjänster som biträdande professor ipedagogik vid lärarhögskolorna i resp. fr. o. m. den 1 juli 1972samt 4. att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t uttalar, att ämnesstudiernai den forskarutbildning i ämnesmetodik som avses anordnas försöksvis ges enbetydligt starkare ställning än vad som föreslagits i pedagogikutredningens betänkande. I propositionen betonasinledningsvis att det pedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet är av storbetydelse för den allmänna utbildningsplaneringen. , varsbetänkande Pedagogisk utbildning och forskning ligger till grund förpropositionen, har framhållit att resultat från utbildningsforskningen påväsentliga punkter varit vägledande för de senaste decenniernas beslut om förändringarinom utbildningsväsendet. En viktig uppgift för dagens pe- 1* 1971. dagogiska forsknings- och utvecklingsarbete är enligtstatsrådsprotokollet att utarbeta bättre metoder att förverkliga intentionernabakom dessa förändringar bl. a. genom att klarlägga resultaten av utbildningsverksamheten. I propositionen fastslås att varje myndighet ständigtskall uppmärksamma om verksamheten inom dess område bedrivs på ett ändamålsenligtsätt. Det åligger aUtså och universitetskanslersämbetet attsvara för att erforderlig kontroll och utvärdering av pågående utbildning skeroch för att pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs. I syfte attfrämja arbete med utbildningsforskning, däri inbegripetutvärdering av arbetet i skolan, bör enligt propositionen överstyrelsens nämndför pedagogiskt utvecklingsarbete och försöksverksamhet reorganiseras. Denplanerade förändringen innebär ett förstärkt inflytande i sammanslutningar som står utanför det dagliga arbetet inom skolan. a. företrädare för allmänna samhällsintressen, företrädare förskolans huvudmän, personal och elever samt företrädare för beteendevetenskapligforskning ingå i nämnden. Nämndens uppgift skall vara att såsom rådgivandeorgan inom bereda ärenden om pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete. Avsikten är att överstyrelsen i vissa fall skall kunnadelegera beslutanderätten i dessa ärenden tiU nämnden. I motionerna 1971:486 och 1971:493, som väcktes inom denallmänna motionstiden, framhålls vikten av en systematisk och aUsidigkartläggning av skolans resultat i förhållande till dess målsättning. I denförstnämnda motionen yrkas att den kontinuerliga utvärderingen av skolansverksamhet i första hand skall handhas av forskare och forskningsinstitutioner;i den sistnämnda motionen att utvärderingen anförtros åt en projektgrupp medparlamentariskt inslag. Vad som anförts och föreslagits i den nu föreliggandepropositionen samt i motioner som väckts med anledning härav innebär att nämndayrkanden inte synes erfordra någon vidare åtgärd. Utskottet instämmer till fullo i de uttalanden som gjortsi propositionen rörande angelägenheten av pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbeteoch därmed bl. a. utvärderingen av arbetet inom utbildningsväsendet. Det ärdärför enligt utskottets mening väsentligt att reorga-niseringen av nämnden förpedagogiskt utvecklingsarbete och försöksverksamhet kommer att medföra denavsedda förstärkningen och breddningen av resurserna för planering m. m. avprojekt inom det mycket omfattande område som pedagogiskt forsknings- ochutvecklingsarbete utgör. Beträffande vad i motionerna 1971: 1264, 1971: 1266 och1971: 1268 föreslagits rörande sammansättningen av nämnden får utskottet anföraföljande. Föredragande statsrådet har uttalat att skolansarbete och resultatet av arbetet får ses som en för hela samhället väsentligfråga. Detta har, såsom framgår av statsrådsprotokollet, varit det avgörandeskälet för den föreslagna reorganiseringen av nämnden. Mot denna bakgrund anserutskottet att man kan förvänta sig att nämnden får en allsidig och väl avvägdsammansättning. Vad i propositionen uttalats rörande nämndens sammansättninginnebär enligt utskottets mening att i nämnden bereds utrymme förparlamentariker men att det också ges möjligheter till föräldrarepresentation.Något särskilt uttalande från sida rörande nämndens sammansättningtorde med hänvisning till det anförda inte vara erforderligt. Imotionerna 1971: 1266 och 1971: 1268 framförs även synpunkter på arbetet inämnden, dess beslutanderätt m. m. Beträffande hithörande frågor får utskottetförst framhålla att utskottet utgår från att de företrädare förbeteendevetenskaplig forskning som avses ingå i nämnden kommer att ha en sådankunskap om och överbHck över utbUd-ningsforskningen att nämnden får reellafömtsättningar att bedöma i vilken utsträckning forskare och experter utanförnämnden bör engageras vid formulering och avgränsning av de projektuppdragnämnden har att behandla i sitt arbete. Det framgår vidare av pedagogikutredningensbetänkande att vid utarbetandet av projektplaner har närakontakt med såväl forskare som avnämare av skolforsk-ning. Med anledning av bl.a. ett yrkande i motionen 1971: 486, som behandlats i det föregående, villutskottet i detta sammanhang understryka att det klart utsagts i propositionenatt sedan ställning tagits till vilka forskningsprojekt som bör förverkligas projekten skall utföras av självständiga forskargrupper. Detär givetvis angeläget att resultaten av det pedagogiska forsknings- ochutvecklingsarbetet får en sådan utformning och spridning att de kan användas påett insiktsfullt och effektivt sätt och så snabbt som möjligt. Utskottet kaninte finna annat än att uppmärksammat vikten av informationoch informationsutbyte när det gäller för skolväsendet väsentligt forsknings-och utvecklingsarbete. En särskild skriftserie utges sålunda, en katalog överpågående skolforsk-ning sammanställs och distribueras, symposier anordnas etc.Inom det universitetspedagogiska området har den univer-sitetspedagogiskautredningen utgett ett antal betänkanden och skrifter som behandlat pågåendeprojekt samt kartläggningar av angelägna universitetspedagogiska problem.Sedan en tid tillbaka ger även universitetskanslersämbetet ut särskildinformation i dessa frågor. Självfallet har ämbetsverket skyldighet att också iandra former ge information. Nämnden bör därför ha förutsättningar attorientera sig om erfarenheter från det eftergymnasiala området såsom önskas imotionen 1971: 1268. Beträffande möjligheterna att organisera en för helautbildningsväsendet utvecklingsarbete och försöksverksamhet bör riksdagenenligt utskottets mening inte nu uttala sig. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet dels yrkandet i motionen 1971:1268 om riktlinjer för utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet, dels det yrkande om beslutanderätt för nämnden beträffanderedovisningen av forsknings- och utvecklingsarbete som framställts i motionen1971: 1266. Imotionen 1971: 486 har föreslagits att en parlamentarisk kommission tiUsättsmed uppgift att framlägga en redovisning av de faktiska förhållandenarörande skolans undervisningsresultat. Detta yrkande återkommer i motionen1971: 1266. Motionärerna anser att den i propositionen angivna nämnden inomskolöverstyrelsen på kan bli ett lämpligt organ för beredning avärenden rörande utvärdering av skolans arbete men menar att särskilda åtgärderkrävs för att skyndsamt klarlägga framför allt frågor angåendeskolutbildningens kvalitet. Attkontrollera resultaten av utbildningsverksamheten utgör självfallet ettviktigt led i det arbete som en systematisk utvärdering av skolreformerna omfattar.Den verksamhet som bedrivs inom pedagogiskautvecklingsarbete liksom i fråga om provkonstmktion har också under senare tidbreddats och fördjupats. Utskottet anser att det bör ankomma på överstyrelsenoch den föreslagna nämnden att tillse att fakta framkommer rörandeundervisningsresultaten i grund-och gymnasieskola och finner det angeläget attuppgifterna presenteras i sådan form att de bidrar till att ge underlag för enseriös skoldebatt. På anförda skäl avstyrker utskottet yrkandena om en särskildkommission. Blandområden inom utbildningsforskningen som enligt propositionen särskilt börupprtiärksammas kan nämnas förskolpedagogiken och vuxenpedagogiken samt detuniversitetspedagogiska området. Det kan nämnas att pedagogikutredningen i ettnyligen framlagt betänkande behandlat vuxenpedagogiska frågor. I propositionenframhålls vidare behovet av ökade insatser inom den barn- ochungdomspsykologiska forskningen, vilken pedagogikutredningen haft i uppdragatt särskilt undersöka. I statsrådsprotokollet uttalas också att det ärytterligt väsentligt att de svagpresterande elevernas problem uppmärksammas. Isammanhanget erinras om de uppgifter som givits utredningen om skolans inrearbete (). Det fömtsättes att utredningen kommer att ta initiativ tillundersökningar som bidrar till att belysa frågor som rör elever med särskildasvårigheter i skolan och därmed sammanhängande problem. Av propositionenframgår även att i sitt förslag till disposition av anslagettUl pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet fört upp projekt som avserförsök med olika behandlingsmodeller för svagpresterande eller svagmotiveradeelever. I motionen 1971: 862 behandlas bl. a. frågor somrör de teoretiskt svagpresterande elevernas problem. Motionärerna anser att detär väsentligt att utbildningen av lärare utformas så att bästa förutsättningartillförsäkras för undervisning av dessa elever och föreslår att en utredningtillsätts med uppgift att överväga frågan om ökad tyngd i lärar-utbUdningen påmoment som är ägnade att effektivisera undervisningen av svagpresterandeelever. Utskottetkan inte finna annat än att de betydelsefulla frågor som behandlas i nämndamotion i hög grad beaktas av och skolöverstyrelsen.Beträffande möjligheterna .att genom lärarutbildningen söka underlätta desvårigheter som sammanhänger med undervisning av svagpresterande elever börframhåUas att enligt av Kungl. Maj:t faststäUda mål ochriktlinjer för lärarutbildningen särskild uppmärksamhet bör ägnas åt frågorsom sammanhänger med undervisning av dessa elever. Med hänvisning härtill ochmed beaktande av arbetet inom har utskottet inte funnit det erforderligtatt tar initiativ till den i motionen 1971: 862 föreslagna utredningen,varför yrkandet härom avstyrks. Medhänsyn till vikten av att lärarna besitter goda kunskaper om den miljö somderas elever vuxit upp i och lever i hemställs i motionen 1971: uttalar sig för att beteendevetenskapliga studier ges vidgat utrymmei lärarutbildningen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av beteendevetenskapliga inslag ilärarutbildningen. Med anledning av förevarande motionsyrkande får utskottetframhålla att det enligt de tidigare nämnda riktlinjerna för lärarutbildningenförklarats vara angeläget att lärarna har insikter i personlighets- ochutvecklingspsykologi samt kunskaper om hur individer i gmpp påverkar varandraoch om hur oUka förhållanden i hemmen, skolan och samhället i övrigt inverkarpå elevernas situation. Utskottet, som utgår från att de ansvarigamyndigheterna har sin uppmärksamhet fäst på att dessa intentioner fullföljs ochvidtar de åtgärder som kan befinnas erforderliga, finner det inte påkallat attriksdagen gör det i motionen önskade uttalandet. Utskottet avstyrker såledesmotionen 1971: 1264 i denna del. Yrkandeom utredning och förslag angående de icke behöriga lärarnas situation harförts fram i motionen 1971:70. Motionärerna framhåller att efter hand ökadbalans uppnåtts mellan behov och utbildning av lärare och att de ändradeförhållandena på lärarnas arbetsmarknad medfört en osäker situation för de läraresom saknar formell kompetens. Många av dessa lärare har tjänstgjort inomskolväsendet på ett förtjänstfullt sätt . I motionenföreslås olika åtgärder i syfte att lösa hithörande problem. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att man bör utröna hur många icke behörigalärare det rör sig om och hur länge de bedrivit undervisningsverksamhet.Enligt vad utskottet erfarit går det inte att få fram dessa uppgifter urtillgängliga statistiska data, lärarregister m. m. Vissa specialundersökningarhar gjorts dels av beträffande klasslärare dels avläramtbildningskommittén i fråga om icke behöriga lärare i s. k. övningsämnen.Ytterligare undersökningar torde krävas för att beträffande övriga lärare ge enkorrekt bild av omfattningen av de problem motionärerna påtalat. Utskottetföreslår att Kungl. Maj:t uppdrar åt att skyndsamt undersökaantalet lärare som inte är formellt behöriga att söka ordinarie eller extraordinarie tjänst inom skolväsendet. Denna undersökning eller kartläggning böravse lärare som tjänstgör mer eller mindre stadigvarande, således även dem somregelbundet anlitas som vikarier. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att en rad åtgärder redan vidtagits för attbereda icke behöriga lärare möjlighet att förvärva behörighet tUl lärartjänst.Sålunda har anordnats särskild låg- och mellan-stadieläramtbildning vidlärarhögskolorna i (1968), , och (1969). Vidareanordnas f. n. särskild utbildning av lärare i musik vid tre lärarhögskolor,och ytterligare sådan utbildning börjar nästa läsår. Då börjar också särskildutbUdning av lärare i teckning. Vissa åtgärder har också vidtagits i fråga omämneslärare. TUlströmningentill forskarutbildning i pedagogik har ökat kraftigt under senare år.Pedagogikutredningen har föreslagit förstärkning av handledarresurserna delsgenom organisatoriska åtgärder, dels genom en ökning av antalet högreforskartjänster. Under budgetåren 1971/72 1975/76 bör enUgt utredningen bl. a.åtta tjänster som professor/ biträdande professor inrättas. I propositionenredovisar föredragande statsrådet sin avsikt att i enlighet med utredningensförslag föreslå Kungl. Maj:t att föreskriva att det skall åligga forskare, somavlönas med medel från bl. a. anslagen till pedagogiskt utvecklingsarbete, attinom ramen för forskningsuppdraget meddela undervisning och förrätta examinationinom forskarutbildning samt handleda studerande som deltar i sådan utbildning.Vidare anförs att det är väsentligt att lärarhögskolornas forskningspersonalkan användas för forskarutbildning. Pedagogikutredningenhar övervägt olika organisatoriska möjligheter för samordning ocharbetsfördelning mellan de pedagogiska institutionerna vid universitet ochlärarhögskola. mening torde de krav som bör ställas i fråga om samarbete ocharbetsfördelning mellan dessa institutioner kunna tillgodoses genom den ipropositionen förordade organisationsformen. Utskottet fömtsätter attbestämmelserna rörande gemensamma institutionsangelägenheter m. m. utformas såatt hänsyn tas till lokala förutsättningar och behov samt att deadministrativa svårigheter institutions-gruppsorganisationen kan innebära beaktas. Förutom de organisatoriska åtgärdersom redovisats i propositionen föreslås i syfte att öka handledningsresursernaför forskarutbildning i pedagogik att vid i skaU den 1juli 1971 inrättas en professur i pedagogik med som försteinnehavare. Vidare har medel beräknats för en ordinarie tjänst som biträdandeprofessor i pedagogik vid i . I motionen 1971: 1267 hävdas att det ständigt ökandebehovet av kunskap om internationella utbildningsfrågor motiverar en särskildprofessur i internationell pedagogik. Motionärerna föreslår därför alt det istället för en professur i pedagogik vid inrättas enprofessur i internationeU pedagogik vid samma universitet och att Husen utsestill förste innehavare av tjänsten. Frågan om denna professorstjänst behandlasäven i motionen 1971: 1268. Motionärerna anser att specialisering av tjänsterbör markeras när det gäller att friställa framstående, internationellt erkändaforskare för att de helt skall kunna ägna sig åt sitt specialområde. I motionenföreslås i enlighet med ett av universitetskanslersämbetet framfört förslag att en för Husen personlig professur 1 internationell pedagogik inrättas istället för den i propositionen föreslagna professuren i pedagogik. Därvidförutsätts att Husen får bibehålla den lägre undervisningsskyldighet, som hanhar i egenskap av professor vid lärarhögskola. Utskottet delar helt de åsikter som framförts om behovetav ökade kunskaper om internationeUa utbildningsfrågor och det stora värdet avHusens forskningsverksamhet. Med anledning av föreliggande motionsyrkanden fårutskottet framhålla att föredragande statsrådet förklarat att det genom denföreslagna professuren blir möjligt för Husen att, såsom förste innehavare avtjänsten, ägna sig åt forskning kring internationella utbildningsfrågor.Beträffande frågan om en personlig eller icke personlig professur, i sistnämndafallet med Husen som förste innehavare, vill utskottet understryka att bifalltill den i propositionen föreslagna professuren i pedagogik kommer attinnebära att ämnesområdet förstärks på ett säkrare och mer bestående sätt än omen personlig professur inrättas. Utskottet tillstyrker med hänsyn härtillKungl. Maj:ts förslag och avstyrker yrkandet i motionen 1971: 1268 om enpersonlig professur. Vad därefter beträffar professurens benämning och det imotionen 1971: 1267 framförda önskemålet att även Husens efterträdare på denaktuella tjänsten bör ägna sig åt sådan forskning får utskottet erinra om attfrågan om professorstjänsts ämnesinnehåll skall prövas i samband med atttjänst blir ledig. FöreUgger sålunda grundad anledning att vid Husens avgångskapa garantier för att tjänsten alltfort skaU ha en inriktning mot deninternationella pedagogiken kan professuren ändras. Påanförda skäl avstyrker utskottet vad i motionerna 1971: 1267 och 1971: 1268föreslagits rörande tjänstens benäm- ning.Vid sina ställningstaganden till de aktueUa motionsyrkandena har utskottetutgått från att Husens undervisningsskyldighet skall ges en omfattning som intehindrar honom att fullgöra de uppgifter som sammanhänger med deninternationella inriktningen av hans verksamhet. Underåberopande av det stora behovet av undervisning och handledning påforskamtbildningsnivå vid pedagogiska institutionen vid iUppsala framförs i motionen 1971: 1263 yrkande om inrättande av en professur ipedagogik vid detta lärosäte .