bet · FU01SoU29 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971:29 betänkande i anledning av motion om ökadforskning angående den genetiska verkan av kemikalier, m, m. I motionen 1971:765 av i m, fl, (c) har hemställts att i skrivelsetUl Kungl, Maj:t anhåller om 1, att åtgärdervidtas för att fä till stånd ökad forskning beträffande genetiska effekter avkemikalier i människans miljö, samt 2, att initiativtages tUl lagstiftning i syfte att få tiU stånd rutinmässig kontroll av nya ochredan befintliga kemikaliers genetiska effekter. GäUande bestämmelser m, m. Efter beslut av vårriksdagen (prop. 1971:61, JoU 41)träder en livsmedelslag (1971:511) i kraft. Lagen äravsedd att tUlsammans med tiUämpningsföreskrifter ersätta livsmedelsstadga,I den nya lagstiftningen skärps nuvarande bestämmelser om UvsmedelstUlsatseroch berikningsmedel. Vidare blir det möjligt att meddela strängare föreskrifteri fråga om bekämpningsmedel, kvicksilver och andra främmande ämnen i livsmedel. Enligt 6 § får som livsmedelstillsats användas endasttUlsats som godkänts för livsmedlet i fråga. Konungen eller myndighet somkonungen bestämmer äger dock föreskriva annat. Fråga om godkännande prövas avmyndighet som konungen bestämmer. Godkännande kan förenas med villkor, I lagenförstås med livsmedelstillsats, dels berikningsmedel som är avsett atttillföras livsmedel för att förbättra dess näringsvärde, dels annan vara ellerämne som är avsedd att tillföras livsmedel för att påverka dess hållbarhet,konsistens, färg, smak eller lukt eller åstadkomma annan bestämd egenskap hoslivsmedlet, om berikningsmedlet, varan eller ämnet ej är livsmedelsrävara, Iprop. 1971:61 (s. 185) anför föredragande departementschefen att med hänsyn tiUden aUmänna hälsovården och folkhälsan är det viktigt att inte andra tillsatseranvänds än sådana som prövats enUgt vetenskaplig sakkunskap och erfarenhet. Enförutsättning för att ett ämne skall kunna godkännas som livsmedelstillsatsmåste vara att det inte får antas göra livsmedlet otjänligt till människoföda.Vid prövningen bör, anför departementschefen, beaktas inte bara mera verkande toxiska eller andra hälsovådligaegenskaper hos ämnet utan även dess eventuella genetiska eller andralångsiktiga effekter. Vidare anför departementschefen bl. a, att man börallmänt sett inta en restriktiv hållning i fråga om godkännande avlivsmedelstillsatser och att man bör sträva efter att minska antalet redangodkända tillsatser. Också andra ämnen än livsmedelstillsatser kan förekomma ieller på livsmedel. Vissa sådana ämnen, exempelvis bly och bekämpningsmedel,kan göra livsmedlen hälsovådliga. har uppmärksamheten fästs påförekomsten av bl, a, kvicksilver, olika kemiska föroreningar, antibiotika ochhormoner. Sådana ämnen främmande ämnen definieras i livsmedelslagen somämnen som ej är UvsmedelstUlsats och som om de ingår i livsmedel kan utgörahälsorisk eller förändra dess normala sammansättning eller beskaffenhet iövrigt. Enligt 10 § livsmedelslagen kommer man, om det är påkallat fränhälsosynpunkt, att kunna förbjuda eUer föreskriva villkor för hantering avlivsmedel, som innehåller främmande ämne eller vari sådant ämne överstiger visshalt. Departementschefen (s. 188) framhåller att man bör i dessa ärenden intasamma restriktiva hållning som i fråga om tiUsatsämnen; sålunda bör vidprövningen beaktas inte bara mera verkande toxiska eller andrahälsovådliga egenskaper hos ämnet utan även dess eventuella genetiska eUerandra långsiktiga effekter. Från inrättas en ny centralförvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor, . Verketskall fuUgöra de arbetsuppgifter som aktualiseras av den nya livsmedelslagstiftningen. Läkemedelskontrollens innebörd och allmänna syften framgårav 4 § läkemedelsförordningen (1962:701), där det sägs att läkemedel skaU varaav fullgod beskaffenhet och att det vid normal användning inte får medföraskadeverkningar, som står i missförhållande till den avsedda effekten.Bestämmelsen är en ramföreskrift för varje läkemedelstillverkare och en basför kontrollorganets handlande i det enskUda fallet. Läkemedel skall vidutlämnande vara fullständigt deklarerat med avseende på sammansättning ochhalt av ingående beståndsdelar, Farmacevtiska specialiteter, varmed förståsstandardiserat läkemedel som är avsett att tUlhandahållas förbrukaren itillverkarens originalförpackning, får i princip inte försäljas utan att vararegistrerat hos , Framacevtisk specialitet får inte registrerasutan att den befunnits ändamålsenlig. Registreringen kan förbindas med särskUdavillkor till förebyggande av skada; den kan också återkallas om förhållandenaändras. Registrerad farmacevtisk specialitet skall fortlöpande kontrollerasgenom försorg. Förra åretbeslöt om en omorganisation och en avsevärd förstärkning av läkemedelskontrollen (prop. 1970:74, SU98). var tidigare uppdelad på ett antal mer ellermindre självständiga enheter. Den nya organisationen innebär attsocialstyrelsen som tillsynsmyndighet på området och därmed ytterst ansvarigför läkemedelskontrollens målsättning får ett inflytande överkontrollorganisationen genom att de befintliga enheterna från den 1,1.1971sammanförts tUl en läkemedelsavdelning inom . En utbyggnad avorganisationen skedde . Till förekommande av riskerna för förgiftning eller annanskada lämnas i giftförordningen (1962:702) regler om tillverkning och användning,införsel, handel och hantering av gift och andra hälsofarUga varor. har och giftnämnden tiUsatten gemensam arbetsgrupp för att söka ange principer för mutagen prövning hosläkemedel och gifter (se särskilt avsnitt nedan), Enligt bekämpningsmedelsförordningen (1962:703) fårbekämpningsmedel inte saluhållas, överlåtas eller användas utan att vararegistrerat hos giftnämnden. Bekämpningsmedel får inte registreras om medlet ärsä giftigt eller eljest bedöms kunna medföra sådan skadUg verkan på människor,husdjur, vilt, nyttoinsekter eller nyttoväxter att det inte lämpligen böranvändas i bekämpningssyfte. Även denna förordning innehåller föreskrifter tiUskydd för förgiftning eller annan skada beträffande tillverkning, införsel,handel och hantering. är även här tUlsynsmyndighet, I remissyttrande över motioner tiU riksdag (se2LU 1970:90) framhöU giftnämnden i egenskap av registreringsmyndighet enligt bekämpningsmedelsförordningenbl. a. att gällande bestämmelser inrymmer skyldighet för nämnden att beaktajämväl genetiska risker som kan finnas såväl för människor som för husdjur,vilt, nyttoinsekter och nyttoväxter, Den tillkaUademiljökontrollutredningen (se riksdagsberättelsen 1970 s, 318) har som en avsina huvuduppgifter att utreda frågorna om en utvidgad kontroll av användningenav kemiska preparat och substanser samt andra produkter som kan fåmiljöskadliga verkningar, I nämnda avseende bör enligt direktiven utredningenomfatta granskning av de bestämmelser rörande kontroll av miljöfarligaprodukter som finns f, n. Därvid bör närmare undersökas vUka produkter som inteomfattas av gällande lagstiftning samt i vilka avseenden denna i övrigt intemedger en effektiv kontroU från miljövårdssynpunkt. kartläggning bör de sakkunniga pröva i vilken utsträckningoch pä vilket sätt lagstiftningsområdet bör utvidgas. En huvudlinje förlagstiftningen bör vara att den som importerar eller här i landet tillverkar enprodukt som kan misstänkas ha miljöfarliga egenskaper eller som innehållerämnen med ofullständigt kända effekter skall kunna åläggas att redovisa vUkaämnen som ingår i produkten och i princip svara för att dessa inte vid normalanvändning och destruktion får skadliga verkningar frän miljövårdssynpunkt. Desakkunniga bör överväga införandet av en ökad registreringspUkt beträffandeprodukter som innehåller dokumenterat miljöfarliga ämnen. För såvälregistreringspliktiga varor som andra skaU utredningen överväga åtgärder sommöjliggör reglering av tillverkning, import, försäljning, användning ochförstöring av produkter som innehåller miljöfarliga ämnen, I de sakkunnigas uppdrag ingår att undersöka vilkafördelar frän rationaliserings- och effektivitetssynpunkt som står att vinnagenom en ökad administrativ samordning på området och hur en sådan skall kommatill stånd. De sakkunniga bör också efter en inventering av befintligalaboratorieresurser för de myndigheter som svarar för samhäUskontrollen påområdet lägga fram förslag om hur ifrågavarande laboratorieverksamhet skallorganiseras . Forsicning m, m. på mUjövårdsområdet m. m. Grundforskningen pä miljövårdsområdet däri inbegripetden genetiska sidan av miljögiftsproblemet vilar i stort sett påuniversiteten och högskolorna. Statsmakterna och universitetskanslersämbetethar på senare är underlättat en intensifierad forskningssamverkan mellan universitets-och högskolemyndigheterna och statliga, kommunala och enskilda intressenter.Ett motiv har varit insikten om behovet av att centrala problem av betydelseför den individuella och sociala miljön angrips på så bred och tvärvetenskapligbas som möjligt, Mälbunden forskningsverksamhet bedrivs hos olikamyndigheter. har sålunda ett särskUtundersökningslaboratorium. Vidare kan här nämnas ,, statens veterinärmedicinska anstalt ochnaturhistoriska . För initiering och intensifiering av miljövårdsforskningvid olika institutioner finns ett flertal anslagsutdelande organ. Betydelsefullär naturvärdsverkets forskningsnämnd, speciellt för samhällets omedelbara behovav miljövårdsforskning. Förutom en samordnande funktion har nämnden också tiUuppgift att förbättra informationen mellan forskare 1 de StatUga forskningsråden, vilka har inriktning päolika ämnss-områden, fattas besluten om anslagsfördelning av vetenskapsmännensjälva. Även här finns intresse av på miljövärden inriktad forskning, ofta meragrundforskningsbetonad eller syftande längre framåt i tiden. Riksbankensjubileumsfond har tUl syfte att finansiera undersökningar inriktade på inverkanpå människan av samhäUets förändringar. Här må även nämnas att styrelsen för teknisk utvecklingstöder tekniskt inriktad miljövårdsforskning. Statens kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete påmiljövårdsområdet uppgick enligt en undersökning 1965/66 tUl drygt 30 miljonerkronor. Dagens siffra torde röra sig kring . På det internationella planet har särskUda organisationerbildats för utforskningen av miljögifternas genetiska effekter. En sådan ärEnviron-mental , som bildades i 1969. bildades enmotsvarande europeisk organisation, Branch of . Bland uppgifterna för dessa organisationer, vid sidan omupprätthållandet av de vetenskapUga kontakterna mellan forskare från olikadelar av världen, hör insamling och katalogisering av data rörande genetiskaeffekter av olika kemikalier. Verksamheten har kommit i gäng i fullutsträckning. Informationerna lagras i en databank, som kan utnyttjas såväl avvetenskapsmän som administrativa myndigheter över hela världen. En annanväsentUg uppgift för organisationerna är utarbetandet av rekommendationer omlämpliga genetiska testsystem för analyser av aktuella kemikaUer, På svenskt initiativ skall nästa är anordnas en FN-konferensom den mänskliga miljön, I till FN i ärendet hartagits upp frågor berörande de ämnesområden, som enligt regeringens bedömandeförtjänar att tagas upp tUl behandling i ett internationellt, världsomspännandesammanhang. Då det gäller föroreningar och andra störningar har föreslagits bl,a, ökad forskning rörande metoder för att utvärdera samverkan mellan faktorer,som vållar genetiska förändringar, cancer och fosterskador. riksdagsbehandling m, m, I motioner till riksdagframställdes yrkanden som är närliggande yrkandena i den i detta utlåtandebehandlade motionen 1971:765. Andra lagutskottet avgav efter remissbehandlingutlåtande 1970:90 motioner. Utlåtandet godtogs av . Iutlåtandet, vari motionen avstyrktes, anförde utskottet följande. Frågan om kemiska substanserseventuella genetiska effekter har varit föremål för forskarnasintresse. Den har tilldragit sig ökad uppmärksamhet i sambandmed vissa enstaka larmsignaler, som väckt allmän oro, t. ex. cyklamatdebattenförra året. Åv de yttranden som avgivits över motionerna framgår att de berördaproblemen dess värre är mycket svåra att analysera. Anledningen härtiU är bl.a. att alla organiska ämnen i tUlräckliga koncentrationer anses ha en genetiskeffekt och att det alltså beror på doseringen om denna kommer till uttryckeller ej. Framför allt härleds svårigheterna emeUertid av att man för närvarandesaknar allmänt erkända normer för att värdera hur genetiska försöksresultat päoUka organismer skall kunna överföras pä människan. Man måste därför varautomordentUgt vaksam sä att man inte drar för långt gående slutsatser avprovrörsförsök eller växtförsök, vid vilka doser använts som inte motsvararnågon för människan realistisk exponeringsrisk. För att nå fram till en tillförUtlig värdering av degenetiska riskerna krävs enligt utskottets mening ökad forskning på området.Som giftnämnden framhåller i sitt yttrande torde vidden av problemen dessutomvara sädan att endast en internationellt bred forskningssatsning inom rimligtid kan leda till önskat resultat. Av remissyttrandena framgår att vissgenetisk forskning av åsyftat slag redan bedrivs här i landet, bl. a. inomfolkhälsoinstitutet i samarbete med olika expertinstitutioner, inom en särskildav initierad arbetsgrupp samt inom olika forskarlag knutna tilluniversitetsinstitutioner. planerar dessutom att isamarbete med och karoUnska institutet inbjuda ett antalsvenska och utländska forskare till en arbetsgrupp med uppgift att försökautarbeta riktlinjer för värdering av genetiska risker. Motionernas syfte att fåtill stånd forskning rörande hvsmedelstillsatsers, läkemedels och miljögiftersgenetiska effekter kan med hänsyn härtUI anses i huvudsak tillgodosett ochnågon anledning för att ta något initiativ föreligger inte. Utskottetvill dock stryka under vikten av att denna forskning erhåUer det stöd och deresurser som krävs för lösning av problemen inom överskådlig tid. Utskottetnoterar därvid att i sitt yttrande över motionerna uttalat attstyrelsen skaU noga följa upp ärendet och lägga fram förslag till åtgärder. Även motionärernas yrkande om lagstiftning som förhindrarspridning av ämnen som kan förorsaka genetiska skador är i stora delar redantiUgodosett. Livsmedelsstadgan, läkemedelsförordningen och bekämpningsmedelsförordningeninnehåller bestämmelser om godkännande och kontroll av livsmedelstillsatser,läkemedel och bekämpningsmedel, vilka ålägger kontrollorganen skyldighet attbeakta jämväl genetiska risker som kan finnas hos det testade ämnet.Kompletterande lagstiftning beträffande kemiska substanser, som inte kanhänföras tUl någon av dessa tre kategorier och som kan bedömas sommiljöfarliga, övervägs i miljökontrollutredningen. 1 dennasuppdrag ingår bl. a. att pröva frågan om registreringsplikt för produkter sominnehåller dokumenterat miljöfarliga ämnen. Med hänsyn härtill finns det enligtutskottets bedömning inte heller i det här avseendet någon anledning förriksdagen att vidta någon åtgärd i anledning av motionerna. Beträffande det närmare innehålleti remissyttrandena av giftnämnden, ochsocialstyrelsen hänvisar socialutskottet till andra lagutskottets utlåtande. Den i andra lagutskottets utlåtande nämnda, av planerade, inbjudan till en arbetsgrupp med uppgift attförsöka utarbeta riktlinjer för värdering av genetiska risker har inte kommit tUl stånd. Emellertid hölls, enligt vad utskottetinhämtat, en konferens i , vid vilkenvetenskapsmän diskuterade de genetiska risker som kemiska produkter medför förmänniskan. Även metoderna för värdering av de genetiska riskerna diskuterades.Vid konferensen var representerat. Konferensen tillsatte enarbetsgrupp som skall arbeta vidare på de problem som diskuterades. I sitt yttrande tUl andra lagutskottet över 1970 årsmotioner uppgav att styrelsen är 1968 tillsatt en utredning omvissa frågor rörande s. k, radiomimetiska (strålningshärmande) substanser, d,v, s, sädana ämnen som har förmåga att utlösa biologiska effekter, framför alltgenetiska, carcinogena (cancerframkallande) och teratogena (fosterska-dande)genom att de kemiskt förändrar biologiska makromolekyler ellerämnesomställningsprodukter. Utredningen föreslog ökad satsning påforskningsområdet genom större anslag tUl befintliga institutioner,stimulering av bildandet av nya forskningsgrupper samt inrättandet av ettsärskUt forskningsinstitut. Sedan andra lagutskottet avgett sitt yttrande den 1december har ytterligare ett antal remissvar inkommit tillsocialstyrelsen, I remissyttrandena understryks betydelsen av forskning påområdet. Flera remissinstanser hänvisar tUl miljökontrollutredningens arbete.Statens veterinärmedicinska anstalt håller således före att beträffande denmångfald problemställningar, som sammanhänger med s, k, radiomimetiskasubstanser, har att samordna sina överväganden och åtgärder medmiljökontrollutredningens arbete och dess "väntaderesultat". anför att flera av de frågor som utreds avmiljökontrollutredningen berör åtgärder och kontrollfunktioner avseendemiljöföroreningar med sub-toxiska in vivo säväl som in vitro effekter; detföreligger enhgt naturvärdsverket knappast tillräckligt starka skäl att nuföregripa utredningsarbete rörande dessa frågor, Arbetsgmpp beträffande läkemedel och gifter Såsom ovan angivits harsocialstyrelsen och giftnämnden tidigare i är tUlsatt en gemensam arbetsgruppsom har fått i uppgift att söka ange principer för mutagenprövning hosläkemedel och gifter. Arbetsgruppen skall även tjänstgöra som rådgivande organ,när mutagenfrågor plötsligt blir aktuella, I en PM som upprättats inom och som liggertill grund för tillsättandet av arbetsgruppen erinras om att vidsocialstyrelsen funnits en arbetsgrupp för prövning av teratogena och mutagenaegenskaper hos läkemedel men att gruppen varit tvungen att begränsa sitt arbetetill teratogenfrägan. Vidare anförs bl. a. följande. Forskning om mutagena problemkommer att kräva stora ekonomiska insatser och läng tid. Med nuvarandekunskaper bör det dock vara möjligt att redan nu söka ange vissa principer förhur och när mutagenprövning av läkemedel skall utföras. Även riktlinjer förforskning på detta område bör kunna anges. Läkemedel lämpar sig bättre än mängaandra ämnen och gifter för sådana prövningar, då man bättre känner derasdosering, tillförselvägar och metabolism. Problemställningen vis ä vis gifterär dock tillräckligt likartad för att ett nära samarbete bör etableras medgiftnämnden. 1 motionen hänvisas till vissa avandra lagutskottets ovan redovisade uttalanden . Motionärerna anförhärefter följande. Givetvis beaktas genetiska risker iden män de är kända. Det bör dock utan tvekan starkt poängteras att dennuvarande lagstiftningen inte kräver att livsmedelstillsatser, läkemedel ochandra kemikalier i människans miljö skall testas beträffande genetiskaeffekter innan de får marknadsföras. Detta har vid upprepade tillfällenpåpekats av flera svenska ärftlighetsforskare, bl. idebattböckerna "Hotade Släktled" och "Miljö, Ekonomi,Politik", Från Folkhälsans sida har dess påpekanden verifierats avlaborator som i radioprogrammet den 21 januari1971 yttrade följande om livsmedelstillsatser: "För de flesta ämnen påtillsatslistan finns ingen som helst forskning gjord om de genetiskaaspekterna." 1 den mån man upptäcker kemikaliers genetiska effekter ivår miljö beror det uteslutande på enskilda forskares eUer forskargruppersaktiviteter. I ett tidevarv dä vår miljö årUgen tillförs ett stort antal nyakemiska föreningar är detta förhåUande inte tillfredsställande. Vi anser detnödvändigt att en rutinmässig kontroll av nya och redan befintliga kemikaliersgenetiska effekter kommer till stånd. 1 den motion som behandlas ibetänkandet tas upp frågor rörande den genetiska effekten av olika substansersom förekommer i den mänskliga miljön. Den omständigheten att vi numera utsätts för påverkan avoUka kemiska substanser på ett mera kontinuerligt sätt än har gjortatt uppmärksamheten i en helt annan utsträckning har kommit att riktas päfrågan om substansema pä lång sikt kan medföra skadeverkningar trots att deinte ger några akuta förgiftningssymtom. Det är framför allt tvä typer avlångtidseffekter som är aktuella, nämligen genetiska skador och uppkomsten avcancer. Det är inte uteslutet att dessa båda effekter i själva verket ärvarandra så närstående att det åtminstone i vissa fall är fråga om en likartadbiologisk effekt på den ärftliga mekanismen. Beträffande genetiska förändringarbör framhållas att förändringarna inte endast innebär risker för allvarligakroppsliga missbildningar utan även kan yttra sig i exempelvis sådana reaktioner som sänktminneskapacitet eller försämrad reaktionsförmåga. Motionärerna anför att den nuvarande lagstiftningen intekräver att UvsmedelstiUsatser, läkemedel och andra kemikalier i människansmiljö skall testas beträffande genetiska effekter innan de får marknadsföras.De uttalar vidare bl, a,, att det uteslutande beror på aktiviteter av enskildaforskare eller forskargrupper om man upptäcker kemikaliernas genetiska effekteri vår miljö. Eftersom miljön tillförs ett stort antal nya kemiskaföreningar, är detta inte tiUfredsställande, Motionärerna vUl att riksdagenskall begära att åtgärder vidtas för att få tiU stånd ökad forskningbeträffande genetiska effekter av kemikalier i människans miljö. Vidare begärmotionärerna initiativ till lagstiftning i syfte att fä tiU stånd rutinmässigkontroU av nya eUer redan befintliga kemikaliers genetiska effekter, 1 den pågående miljövärdsdebatten har frågan om degenetiska effekterna hos olika substanser i vår miljö livligt diskuterats. 1debatten har cyklamat i sötningsmedel, nitrit i korv och koffein i kaffeangivits som genetiskt särskilt aktiva, I diskussionen om rätten att användafenoxisyror som bekämpningsmedel en fråga som behandlats av utskottet ibetänkande 1971:28 har frågan om den genetiska effekten av nämnda syrorspelat en framträdande roll. Resultatet av den hittillsvarande debatten och avuttalanden, som experter på området gjort i sammanhanget, torde kunnasammanfattas som så, att vi vet mycket Utet om de genetiska effekterna av oUkaämnen och att det saknas erkända normer beträffande lämpliga testmetoder. Betydande anslag tiU forskning inom den här aktuella ochandra delar av miljövårdsområdet beviljas , säväl då det gällergrundforskning som tillämpad forskning. Storleken av anslagen prövas isamband med statsmakternas ställningstagande till de olika myndigheternaspetitaframställningar, I detta sammanhang vill socialutskottet mot bakgrund avden bristande kunskapen på området och med hänsyn till frågans vikt understrykabetydelsen av forskning rörande de genetiska effekterna av olika kemiskaprodukter. Utskottet vill erinra om att en utredning inom socialstyrelsenrörande vissa ämnen som har förmåga att utlösa biologiska effekter föreslagitökad satsning på forskningsområdet genom större anslag tiU befintliga institutioner,stimulering av bildandet av nya forskningsgrupper och inrättandet av ettsärskUt forskningsinstitut. Utredningens förslag har remissbehandlats. Därvidhar från flera håll betonats sambandet med miljökontrollutredningens arbete.Utskottet förutsätter att noga följer upp ärendet och läggerfram förslag tUl åtgärder så snart detta är möjligt. Även om åtgärder för att få till stånd en ökad forskningrörande de genetiska effekterna sålunda vidtas av och andramyndig- heter, torde emellertid endast en internationell bredforskningssatsning inom rimlig tid kunna leda tiU resultat som i mera väsentligmän klarlägger de genetiska riskerna på hela miljövårdsområdet. Initiativ tillsådan forskning har tagits bl, a, genom att flerainternationella vetenskapliga organissationer bildats pä området. Framför aUtfinns det emellertid skäl att knyta förhoppningar till den om denmänskliga miljön som ordnas i , 1 nationalrapporttill FN i ärendet har bl, a, föreslagits ökad forskning rörande metoder för attutvärdera samerkan mellan faktorer, som vållar genetiska förändringar, canceroch fosterskador.