bet · FU01NU54 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 54 är 1971 NU 1971:54 betänkande i anledning av motion angåendekrigsmate-rielindustrin. 1 molionen 1971:1584 av herrHermansson i m. fl, (vpk), vilken väckts i anledning av propositionen1971:146 angående krigsmate-rielexporl, hemställs att hos Kungl.Maj:l skall hemställa om 1. åtgärder isyfte att överföra krigsmaterielproduklionen till civil produktion, 2. förslag omgenerellt förbud mot export av krigsmateriel och atl eventuellöverkapacitet som ett exportförbud skulle medföra utnyttjas för civilproduktion, 3. förslag omförstatligande av krigsmaterielinduslrin. Molionen har hänvisats till ulrikesutskottet såvitt denavser förbud mot export av krigsmateriel och lill näringsutskotlet i övrigt,Utrikesiit-skoltel behandlar propositionen angående krigsmaterielexporl,motionen i ifrågavarande del och övriga motioner i ämnet i sill betänkande1971:21. En omorganisation av det svenskaförsvaret i enlighet med vad vänsterparliel konimunisterna krävt i motioner vidflera riksdagar skulle, anför motionärerna, medföra alt nuvarandekrigsmaterielproduklion inte kan upprätthållas. En stor del av deproduktionsresurser som f, n. används för att producera krigsmateriel skulledet då bli nödvändigt atl överföra till produktion för civilt bruk. Den militära produktionen har enligt motionärerna en stormarginell betydelse för en rad storförelags ordertillgängar. Exporten avkrigsmateriel bedrivs i spekulativt syfte och för att "jämna ut"ordertillgångarna från den svenska jnilitärmakten. För att inte privatspekulation skall kunna leda till en stor produktion av förstörelsemedel krävermotionärerna att krigsmaterielinduslrin skall förstatligas, vilket skulle göradet lättare att överföra denna industris resurser till nyttigt och fredligtbruk. I övrigt kritiserar molionärerna de i propositionenangivna principerna för krigsmaterielexporlen. De anser att dessa inte innebärnågot grundläggande avsteg från tidigare gällande principer. Med anknytning lill vad som i propositionen anförs omeventuella samarbetsavtal mellan svenska förelag och förelag i andra länder omgemensam utveckling och produktion av krigsmateriel anför motionärer- na alt ett sådant samarbete kan leda till attrestriktionerna för vapenutförsel i stort sett frångås. riksdagsbehandling av liknande förslag Motioner med yrkanden om utredningav frågan om förstatligande av privatägd krigsmaterielproduklion har väckts vid1966 och riksdagar (BaU 1966:51, 1968:53), Bankoutskotlet hänvisade1966 lill alt metoderna för upphandling av krigsmateriel varit föremålför utredning och att därvid inte framkommit något som lydde på atl svenskaföretag gjort oskäliga vinster vid leveranser tiU det svenska försvaret.Rådande kontroll över tillverkning och export av krigsmateriel fyllde enligtiilskoUets mening tillfredsställande de syften som avsågs därmed, vartill komatt ingående följde utvecklingen på området. Vid sin behandling avärendet 1968 anförde utskottet atl del inte funnit skäl atl frångå sitttidigare uttalande rörande kontrollen över tillverkning och export avkrigsmateriel. Vid båda tillfällena avstyrkte utskottet motionerna, som avslogsav . Uppgifter i anslutning till motionen Förslagen i propositionen 1971:146bygger på det av krigsmaleriel-exporlutredningen avgivna betänkandet (SOU1970:63) Svensk krigsmaterielexporl. I delta lämnas vissa uppgifter omstorleken av denna export och om dess betydelse från försvarspolitisk ocharbetsmarknadspolitisk synpunkt. Enligt den s.k. tillverkningsförordningen (1935:395,ändrad senast 1964:108) fordras för tillverkning av krigsmateriel tillstånd avKungl. Maj:t, Med krigsmateriel förstås i förordningen i stort sett samma varorsom är underkastade exportförbud enligt den s. k. utförselkungörelsen(1949:614, ändrad senast 1969:465). Dessa varor har tagits upp i en förteckningsom är fogad till utförselkungörelsen. Utom vapen, ammunition och andrastridsmedel upptar förteckningen bl. a. sprängämnen, fartyg, luftfartyg,fordon, materiel för dykning, strålkastare och diverse elektronisk materiel,allt under förutsättning att materielen är utforinad för militärt bruk, varmedavses att den med hänsyn till sin militära användning skall ha konstruerats,utrustats eller ändrats på sådant sätt atl den påtagligt avviker frånmotsvarande civila materiel. Antalet företag med tillstånd atl tillverka krigsmaterieluppgick till omkring 125, Av dessa bedrev omkring 80tillverkning av krigsmateriel. Är 1969 exporterade 14 företag krigsmateriel förca 160 milj. kr. Genomsnittligt uppgick export av krigsmateriel åren1965-1969 lill ca 162 milj. kr. , vilket utgjorde ca 0,avvärldsexporten. För att belysa sysselsättningsfrågorna harkrigsmaterielexportutred-ningen låtit utföra vissa beräkningar. Av de 80företag som tillverkade krigsmateriel har 65 undersökts. Antaletanställda vid dessa uppgick totalt till omkring 90 000 personer, av vilka inemot 20 000 beräknas ha varit direkt sysselsatta med tillverkning avkrigsmateriel. Det fakturerade värdet av krigsmalerielproduktionen var drygt1,. Den andel av de anställda som sysslade med produktion förexport motsvarade enligt beräkningarna 2 000 årsanställda. En undersökning av krigsmalerielexportens storlek inom deenskilda företagen i förhållande till värdet av deras försäljning visar att detotalt största företagen inte har den största andelen av exporten. Av deundersökta 65 företagen exporterade 17 krigsmateriel. 1 tre fall uppgickandelen av krigsmaterielexporlen till eller däröver räknat på deltotala försäljningsvärdet vid respektive förelag. Dessa företags sammanlagdaförsäljningsvärde utgjorde av de undersökta forelagens totalaförsäljningsvärde. 1 ytterligare fyra fall översteg värdet avkrigsmalerielexporten i förhållande lill det totala försäljningsvärdet ,dock i intet fall . Underleverantörernas andel av krigsmateriellillverkningenuppgick till 9- av dess totala värde. Produktionen av krigsmateriel iSverige är i första hand betingad av och utformad efter det svenska försvarelsbehov; exportandelen är ringa. Försvarels behov betingas i sin tur avriksdagens beslut om försvarets inriktning och omfattning. Chefen förhandelsdepartementet framhålleri propositionen angående krigsmaterielexporl attdet knappast kan råda delade meningar om att den svenska försvarspolitikenförutsätter att vi inom landet vidmakthåller industriella resurser för militärproduktion av hög teknisk kvalitet. Han betonar också att det uppenbarligen ärangeläget atl vi i fråga om väsentlig materiel är oberoende av utländskaleverantörer. Ett överförande av den svenska krigsmaterielproduklionen tillcivil produktion enligt motionärernas första yrkande är, om del sker utansamband ined en nedgång i försvarels efterfrågan, inte förenligt med dennaprincip. För tillverkarna av krigsmateriel torde med hänsyn till möjligaförändringar i marknadsläget en beredskap för omställning lill civil produktionvara ett naturligt inslag i företagspolitiken. Både de privata företag och detstatliga som tillverkar krigsmateriel har sökt lägga en störredel av sin produktion pä civila produkter. På här angivna grunder avstyrkerutskottet ifrågavarande yrkande, Molionärerna påyrkar vidare ett förstatligande avkrigsmaterielinduslrin. Utskottet vill erinra om att denna inte låter sigavgränsas som en industribransch bland andra. Såsom redan den ovan refereradedefinitionen av krigsmateriel ger vid handen och såsom framgår avkrigsmateriel-exportutredningens undersökning ingår krigsmaterieltillverkningsom en del av den totala produktionen vid ett stort antal företag. 1 många fallär den uppenbarligen nära sammankopplad med civil produktion. Utskottet finnerdel oklart om molionärerna med sitt yrkande avser ett fullständigtförstatligande av de företag som tillverkar krigsmateriel eller - vilket skullevara svårgenomförbart ett förstatligande endast av de delar av dem som ägnas ål sådan produktion, Utskollel avstyrkermolionen även i denna del. Åberopandevad här anförts hemställer utskottet allriksdagen avslår molionen 197 1 :1 584 såvitt här är i fråga. Närvarande: herrar (), i (s), i Glömminge (c), i (fp), (), Anderssoni (s), (), Wååg. (s), i (vpk), i (s), i (c), (), Hovhammar (m), (e) ochherr Clarkson (m). av i (vpk), somanser alt utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: "Rustningsindustrin spelar en väsentlig roll för deninlernalionella privalkapilalisliska ekonomin. Den består också i hög grad avföretag med intressen i inånga länder . Även i har detinternationella rustningskapitalet starka positioner, vilka innebär enförbindelse med NATO-intressena och ger utländska intressen direkt insyn närdet gäller teknisk utrustning samt taktiska och strategiska principer inomsvenskt militärväsen. a. av dessa skäl bör ell överförande av rustningsindustrini i statliga händer genomföras. Även om detta inte löserruslningsproblematikens grundläggande ekonomiska och politiska frågor, kan delvara ett sätt att öka den politiska uppmärksamheten gentemotrustningsindustrin, alt försvära utländska intressens direkta insyn i svenskamilitära förhållanden och all vålla det inlernalionella rustnings-kapitaletavbräck. Ett förstatligande av rustningsindustrin i kommerockså atl bidra till bättre möjligheter att kontrollera exporten avkrigsmateriel. gällande regler, likaväl som de principer som framläggsi propositionen 1971:146, innebär atl export kan tillålas till alla etableraderegimer, förutsatt att oppositionen mot dessa regimer hålls nere tillräckligteffektivt för alt öppet inbördeskrig inte skall kunna påstås råda. Del äralliså möjligt för rustningsindustrin i all medverka i uppbyggnaden avt. ex. mililärregimer :innan folket reser sig mot dessa regimer, Ialltför många fall har svenska vapen levererats även i sådana fall där upproroch inbördeskrig redan förekommit men där detta officiellt inte erkänns av denhärskande regimen. Del förekommer dessutom export lill nationer vilka medmarionettregimer som ombud i realiteten själva för krig. Ä andra sidan tillåtsaldrig försäljning av vapen lill sociala och nationella befrielseiörelser. Vapenexporten tjänarsålunda ensidigt etablerade system och reaktionära regimer. Mot denna bakgrund bör vapenexport generellt förbjudas under nuvarande förhållanden.Utskottet hemställer alt med bifall lillmotionen 1971:1584, såvitt här är i fråga, hos Kungl. 1, förslag omförstatligande av krigsmaterielinduslrin, 2, åtgärder i syfte atl överföra krigsmaterielproduklion lill civil produktion." , 7 1.607 S