bet · FU01UbU29 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 29 är 1971 UbU 1971:29 betänkande i anledning av motionerangående ökat medinflytande för vissa studerande m. m. I motionen 197 1:99 av . fl, (fp) har - med hänvisning till motiveringen i motionen 1971:86 - hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att skol- ochuniversitetsdemokratin vidgas bl, a. genom att 1. försöksverksamhetenmed beslutande samarbetsnämnder fortsätter och utvidgas, 2. klasskonferensenmed deltagande av samtliga elever och lärare prövas, 3. universitetslärarnainom ramen för försöksverksamheten med nya samarbetsformer beredsrepresentation i universitetskanslersämbetets (UKÄ :s) styrelse, 4. vid detslutliga beslutet om samarbetsformer vid universiteten studenter och övrigalärare ges medinflytande vid samtliga institutioner och utbildningsnämnder. 1 motionen 1971:848 av frökenEliasson m. fl. (c) har hemställts att i skrivelse till Kungl. 1. anhålla om attdemokratifrågorna och individualiseringsfrågorna ägnas ökat utrymme ilärarutbildningen, 2. som sin meninguttala att det är angeläget att en försöksverksamhet med nya samarbetsformermellan lärare, studerande och övrig personal kommer till stånd vidlärarutbildningsanstalterna och att därvid olika försöksmodeller prövas. Genom beslut , den14 och har Kungl. Maj:t bemyndigat skolöverstyrelsenatt under läsåren 1969/72 bedriva försöksverksamhet i fråga om samarbetsnämnderi m. fl. skolformer i huvudsaklig överensstämmelse med deriktlinjer som angivits i en skrivelse från den 7 maj 1969och med iakttagande av vissa i förstnämnda beslut angivna särskildaföreskrifter. Enligt bemyndigandet i beslutet kanskolstyrelse inom ramen för försöksverksamheten bestämma att samarbetsnämndskall vara sammansatt på annat sätt än som förutsätts i de tre organisa- tionsmodeller som anges i skrivelse den7 . Universitet och vissa högskolor Försöksverksamhet med nya formerför samarbete mellan studerande, lärare och övrig personal vid universitet ochvissa högskolor under universitetskanslersämbetets överinseende har underbudgetåren 1968/71 bedrivits enligt bemyndiganden i beslut ,och samt . Genom beslut den 13november 1970 har bemyndigandena förlängts att gälla även /72, Försöksverksamheten på institutionsnivå innebär i stortföljande. Ett kollegialt organ benämnt institutionsnämnd eller institutionsstyrelse- har i varierande omfattning övertagit prefektens rätt att ensam (i vissa falltillsammans med övriga ordinarie lärare) fatta beslut. 1 vilken utsträckningbeslutanderätten förs över till det kollegiala organet beror på vilken av fyras. k. standardmodeller som valts vid respektive institutioner. I den förstamodellen är en beslutande i frågorrörande utbildningens innehåll och organisation. 1 den andra modellen är eninstitutionsnämnd beslutande i frågor rörande utbildningens innehåll och organisationsamt vissa andra, klart angivna frågor, exempelvis petitafrågor. I den tredjemodellen är en institutionsstyrelse beslutande i alla frågor med undantag avvissa klart angivna, exempelvis tjänstetillsättnings- och fördelningsfrågor. fjärde modellen slutligen är en institutionsstyrelse beslutande i allafrågor. I styrelsen/ nämnden ingår representanter för institutionens lärare,assistenter/ amanuenser, teknisk och administrativ personal samt studenter. Försöksverksamheten med ändrad sammansättning av utbildningsnämnderinnebär bl. a. att studeranderepresentationen i vissa nämnder förstärktsjämfört med vad som gäller enligt universitetsstadgan. Samtliga konsistorier har vidare försöksvis utökats medföreträdare för studerande och anställda. I beslut den 10 juh 1969 och harKungl. Maj:t som ett led i försöksverksamheten med ökat inflytande förstuderande och anställda inom utbildningsväsendet föreskrivit, attrepresentanter för de studerandes och arbetstagarnas intressen skall beredasplats i u n i-versitetskanslersäm betets styrelse och fakultetsberedningar,, centrala studiehjälpsnämnden, LUP-nämnden ochLUP-kommittéerna. För att biträda vid utarbetandet av förslag till nyabestämmelser för förvaltningsformerna tillkallade UKÄ nioexperter, hämtade från universitet och högskolor och flertalet nominerade avberörda personal- och studerandeorganisationer, dvs. LO, , TCO och SFS.Experterna har fungerat som en referensgrupp inom UKÄ. avser att ta ställningtill utformningen av UKÄ:s slutliga förslag i de aktuella frågorna. Dettaskall ske på grundval av synpunkter och förslag som kommer fram i yttrandenaöver en dagtecknad promemoria i ämnet. I detta sammanhang bör även nämnasatt motsvarande törsöksverksam-het under budgetåren 1968/71 har bedrivits vidsocialhögskolorna enligt bemyndiganden i beslut och den 10juli 1969 samt vid journalisthögskolorna enligt bemyndiganden i beslut den 10juli, och och den 25 september 1970.Genom beslut och har bemyndigandena förlängtsatt gälla även /72. Lärarhögskolor och andra lärarutbildningsanstalter Genom beslut harKungl. Maj:t bemyndigat att för läsåren 1971/73 besluta omförsöksverksamhet med nya former för samverkan mellan lärare, studerande ochövrig personal vid lärarhögskolorna, folkskoleseminarierna, seminarierna förhuslig utbildning, slöjdlärarseminariet, förskoleseminarierna, statens institutför högre utbildning av sjuksköterskor, yrkespedagogiska instituten samtteckningslärarinstitutet. Samverkan sker med utgångspunkt i ett avskolöverstyrelsen utarbetat förslag och kan äga rum på tre nivåer, nämligen iutbildningsräd, i utbildningsnämnder och i rektorsnämnd. Försöksverksamhetenomfattar ett antal modeller som avser bl. a. samverkansorganens sammansättningoch valet av representanter i dessa. Försöksverksamheten förutsätts anpassastill de skUda förutsättningar som finns vid varje lärarutbildningsanstalt. Genom beslut har Kungl. Maj:tbemyndigat styrelsen för gymnastik- och idrottshögskolorna att besluta omförsök med nya former för samarbete mellan studerande, lärare och övrigpersonal vid högskolorna. Det svenska utbildningsväsendet harunder efterkrigstiden utvecklats snabbt. En rad reformer har genomförts somberört såväl utbildningens organisation och innehåll som formerna församarbetet mellan dem som arbetar inom utbildningsväsendet lärare, studerandeoch övrig personal. En fungerande skol- och universitetsdemokrati förutsätteratt de berörda är så intresserade, kunniga och välinformerade, att de genom ettaktivt personligt engagemang kan bruka ett formellt medinflytande. Ett mål förreformarbetet inom utbildningsväsendet har varit att alla berörda skall kunnaengageras både i utformningen av den dagliga verksamheten och i det långsiktigautvecklingsarbetet. I motionen 1971:99 hemstäUs att rikdagen i skrivelse tillKungl. Maj:t anhåller att skol- och universitetsdemokratin vidgas genom vissaåtgärder. Motionens första yrkande avser en fortsättning och utvidgning avförsöksverksamheten med beslutande samarbetsnämnder. Utskottet delar motionärernasuppfattning att elever som i skolan får vänja sig vid inflytande över ochansvar för det gemensamma arbetet och den gemensamma miljön är bättre rustadeatt utöva sitt demokratiska inflytande och ansvar på arbetsplatsen och isamhällslivet. EnUgt vad utskottet erfarit fortsätter försöksverksamheten med samarbetsnämnder i skolan under läsåret 1971/72. Vidare har utskottet inhämtat att Kungl. Maj:t ibeslut erinrat skolstyrelse om möjligheten att inom ramen förförsöksverksamheten utforma en egen modell för samarbetsnämndenssammansättning. Utskottet, som förutsätter att nämnda försöksverksamhet skallfortgå tills slutlig ställning tagits till frågan om samar-betsnämndernassammansättning och funktion, anser att motionärernas hemställan, såvitt nu är ifråga, genom nämnda Kungl, Maj:ts beslut blivit tillgodosedd, varför motionsyrkandeti fråga kan avslås. Vad gäller motionens yrkande i fråga om sammansättningenav olika konferenser i skolan, t. ex. klasskonferenser, har utskottet inhämtatatt en särskild arbetsgrupp inom utredningen om skolans inre arbete () förnärvarande behandlar frågan om beslutsrätt och samverkan i skolan. Utskottet,som inte finner det lämpligt att föregriper utredningens slutligaförslag genom något uttalande, anser att motionen i denna del inte börföranleda någon åtgärd. Frågan om sammansättningen av universitetskanslersämbetetsstyrelse tas även upp i motionen 1971:99, 1 motionen yrkas attuniversitetslärarna inom ramen för försöksverksamheten med nya samarbetsformerskall beredas representation i universitetskanslersämbetets styrelse. Utskottetvill erinra om att enligt bestänmielserna för den pågående försöksverksamhetenutses en ledamot av styrelsen bland företrädare för de studerandes intressensamt två ledamöter av var och en av de fem fakultetsberedningarna bland företrädareför de studerandes och tvä bland företrädare för de anställdas intressen.Beträffande styrelsens sammansättning där de nuvarande försöksbestämmelsernasålunda endast gäller representation för de studerandes intressen inrymmerden inledningsvis nämnda promemorian om nya samarbetsformer påuniversitetsområdet förslag om representation i ämbetets styrelse även förarbetstagarintressena, något som förekommer i bl. a, skolöverstyrelsenenligt dess instruktion. Som påpekats i promemorian har föruniversitetskanslersämbetets del en sådan representation i realiteten redankommit till stånd genom att företrädare för personalorganisationerna förordnatstill ledamöter i styrelsen i samband med uppkommande vakanser. Med hänvisningtill detta förhållande påkallar motionsyrkandet inte någon utvidgning av nupågående försöksverksamhet. Utskottet avstyrker därför bifall till motionensåvitt nu är i fråga. 1 den sistnämnda motionen har vidare hemställts att i detslutliga beslutet om samarbetsformer vid universiteten studenter och övrigalärare ges medinflytande vid samtliga institutioner och utbUdningsnämnder.Under pågående försöksverksamhet bör enligt utskottets mening inga uttalandengöras om den slutliga organisationen. Försöksverksamheten måste först utvärderasoch universitetskanslersämbetets organisationsförslag avvaktas. Motionenavstyrks därför i denna del. Motionen 1971:848 tar upp individualiseringsfrågor ochdemokratifrågor i lärarutbildningen. Utskottet vill erinra om att mål ochriktlinjer för utbildningen vid lärarhögskola fastställts. Det ärenligt dessa av stor vikt att lärarutbildningen blir ett led i en fortgåendeskolreform. Maj:t fastställda riktlinjerna för utbildningenhar sakens vikt markerats på följande sätt: "Den grundläggandelärarutbildningen skall individualiseras. Den skall primärt ses som ett aktivtarbete utfört av varje studerande, planlagt i samverkan mellan honom och hansoUka lärare och stött avdessas undervisning och handledning. skolanpräglas i hög grad av samverkan mellan elever och personal. Inom ramen för dengrundläggande lärarutbildningen skall därför sådan samverkan behandlas ochövas. Detta bör ske inom pedagogiken, metodiken och praktiken. Det är ocksånödvändigt att lärarutbildningen själv präglas av denna princip. Det bör varanaturligt att de studerande i samverkan med lärare och handledare får utövastort inflytande vid planeringen av sin utbildnings form och innehåll." Med utgångspunkt i dessa mål och riktlinjer för utbildningvid lärarhögskola har faststäUt ny utbildningsplan förämneslärarlinjen att gälla fr. o. m. den . Motsvarande utbildningsplanför låg- och mellanstadielärarlinjerna har i det närmaste färdigställts ochberäknas utkomma av trycket och avses bli fastställd att gällafr. o. m, . I dessa utbildningsplaner harindividualiseringsfrågor ägnats stor uppmärksamhet. Även demokratiseringen avutbildningsverksamheten ägnas där utrymme. Eftersom motionärernas önskemålhärigenom blivit tillgodosett finner utskottet inte skäl att tillstyrka bifalltill ifrågavarande yrkande i motionen 1971:848. Sistnämnda motion behandlar även frågan om försöksverksamhetmed nya samverkansformer vid lärarutbildningsanstalter. Enhgt vad utskotteterfarit har Kungl. Maj:t den 16 aprU 1971, således sedan motionen väcktes,meddelat bestämmelser för sådan försöksverksamhet. Försöksverksamheten byggerpä andra utbildningsorganisatoriska förutsättningar än dem som finns inomuniversitetssektorn. Lärarkandidater som följer undervisningen vid t. ex.förskoUärarlinje, lågstadielärarUnje eller mellanstadielärarlinje studerarunder en termin ett stort antal ämnen vid flera institutioner, varförintressegemenskapen hos dem framför allt är koncentrerad tilllärarutbildningslinjen. förslag till försöksverksamhet, somtagit fasta på dessa förhållanden, omfattar oUka försöksmodeller och avses pågåunder läsåren 1971/72 och 1972/73. Av det anförda framgår att i motionen1971:848 framfört önskemål om försöksverksamhet blivit tillgodosett. 1. avslår motionen1971:99 i vad avser försöksverksamhet med beslutande samarbetsnämnder, 2. avslår motionen1971:99 i vad avser klasskonferens med deltagande av samtUga elever och lärare, 3. avslår motionen1971:99 i vad avser representation för universitetslärarna iuniversitetskanslersämbetets styrelse inom ramen för försöksverksamheten mednya samarbetsformer, 4. avslår motionen1971:99 i vad avser medinflytande vid samtli- ga institutioner och utbildningsnämnder för studenter och övriga lärare, 5. avslår motionen1971 848 i vad avser demokratifrågor och individualiseringsfrågor ilärarutbildningen, 6. avslår motionen1971:848 i vad avser försöksverksamhet med nya samarbetsformer mellan lärare,studerande och övrig personal vid lärarutbildningsanstalter. Närvarande: herrar Alemyr (s), i (c).Richardson (fp), i (s), Nordstrandh (m), i (s),Elmstedt (c), i (s), (), (), fruDahl (s), herrar Bemdtson i (vpk). (), i (fp) och fröken i (c). Offsettrycken AB.SthIm 71,514 S