bet · FU01JuU13 · 1971-12-31 00:00:00 — Fastighetsägarenfår medge inteckning i fastigheten för fordran, taga upp län mot säkerhet avinteckning i fastigheten eller företaga annan åtgärd beträffandefordringsinteckning om förvaltaren samtycker till det. Vägras samtycke kanhyresnämnden tillåta åtgärden, om denna ej försämrar förutsättningarna för entillfredsställande fastighetsförvaltning. Fastighetsägarenfår ansöka om inteckning i fastigheten, taga upp lån mot säkerhet / form avpanträtt i fastigheten eller företaga annan åtgärd beträffande inteckning, omförvaltaren samtycker till det. Vägras samtycke kan hyresnämnden tillåtaåtgärden, om denna ej försämrar förutsättningarna för en tillfredsställandefastighetsförvaltning. Bör påfastigheten verkställas arbeten för vilka fordras tillskott av andra medel änsådana som inflyter vid den löpande förvaltningen eller eljest står tillförfogande, skall förvaltaren ombesörja utredning om lämpliga åtgärder,kostnaderna för dem och möjligheterna att genom belåning av fastigheten ellerpå annat sätt skaffa medel för åtgärderna. Redogörelse för utredningen jämteförslag till åtgärder skall överlämnas till fastighetsägaren. Villfastighetsägaren ej medverka till de föreslagna åtgärderna, kan hyresnämndenlämna förvaltaren tillstånd att företaga dem samt meddela de föreskrifter sombehövs. Nämnden kan därvid tilllåta förvaltaren att till angivet belopp tagaupp lån för åtgärderna och vid behov medge inteckning i fastigheten. Villfastighetsägaren ej medverka till de föreslagna åtgärdema, kan hyresnämndenlämna förvaltaren tillstånd att företaga dem samt meddela de föreskrifter sombehövs. Nämnden kan därvid tilllåta förvaltaren att till angivet belopp tagaupp lån för åtgärderna och vid behov ansöka om inteckning i fastigheten. Förvaltaren skall på lämpligt sätt underrättahyresgästerna om att fastigheten ställts under förvaltning och om vem som ärförvaltare samt om beslut att förvaltningen förlänges eller upphör. Han skallofördröjligen undersöka fastighetens inteckningsförhällan-den och underrättakända inteck-ningshavare om förvaltningen. Förvaltaren skall på lämpligt sätt underrättahyresgästerna om att fastigheten ställts under förvaltning och om vem som ärförvaltare samt om beslut att förvaltningen förlänges eller upphör. Han skallofördröjligen undersöka fastighetens inteckningsförhällan-den och underrättaborgenär, som har panträtt i fastigheten och som är känd, om förvaltningen. Förvaltaren skall för varje kalenderårinom en månad från årets utgång lämna skriftiig redovisning tillfastighetsägaren för sin förvaltning. När han fränträder sitt uppdrag, skallredovisning för den gångna delen av kalenderåret lämnas inom en månad från detuppdraget upphörde. Till redovisning skall fogas berättelse med sammanfattandeuppgifter om vidtagna och planerade åtgärder samt om fastighetens skick. Ifråga om arbeten som avses i 6 § lämnas särskild berättelse inom en månad fråndet arbetena slutfördes. av handlingar som avses iförsta stycket sändes till hyresnämnden och hälsovårdsnämnden. Vill fastighetsägaren klandra redovisad förvaltning,skall han från det han mottog redovisningen instämma förvaltarentill domstol som avses i 3 kap. 72 § första stycket första punkten lagen (1907:36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom. Vill fastighetsägaren klandra redovisad förvaltning,skall han inom ett är frän det han mottog redovisningen instämma förvaltaren tillden fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Beslut att fastighet skall ställas under förvaltning samtbeslut om förlängning eller upphörande av förvaltning sändes genast till inskrivningsdomarenför anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken. Beslut att fastighet skall ställas under förvaltning samtbeslut om förlängning eller upphörande av förvaltning sändes genast till inskrivningsmyndighetenför anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken. I fråga om förfarandet vid hyresnämnden finnsbestämmelser i lagen (1968: 349) om hyresnämnder. I fråga om förfarandet vid hyresnämnden finnsbestämmelser i lagen (1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder. Mot hyresnämnds slutliga beslut iärende enligt denna lag eller beslut enligt 14 § andra stycket får talan förasgenom besvär. Mot annat beslut av nämnden får talan föras endast i samband medtalan mot slutiigt beslut. Besvärstiden är såvitt gällerbeslut varigenom nämnden avvisat ansökan eller avskrivit ärende och iannat fall från det att klaganden fick del av beslutet. Talan föres hos domstol som avses i 3 kap. 72 § förstastycket första punkten lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom.Besvären inges till domstolen. Talan föres hos domstol som avses i 11 § tredje stycket.Besvären inges till domstolen. 1 besvärsmål skall part kallas att munthgen höras vid underrätten, om ej sådant hörande saknar betydelse för utredningen. 1 övrigt äger i fråga om handläggningen vid underrätten 52 kap. 2, 3 och 512 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället underrätten. Mot underrättens beslut i anledning av besvär över beslut, varigenom hyresnämnd avvisat ansökan eller avskrivit ärende, får talan ej föras. 1 besvärsmåi skall part kallas attmuntligen höras vid fastighetsdomstolen, om ej sådant hörande saknar betydelseför utredningen. I övrigt äger i fråga om handläggningen vidfastighetsdomstolen 52 kap. 2, 3 och 512 §§ motsvarandetillämpning. Bestämmelse som avser hovrätt gäller därvid i stället fastighetsdomstolen.Mot fastighetsdomstolens beslut i anledning av besvär över beslut, varigenomhyres-nähind avvisat ansökan eller avskrivit ärende, får talan ej föras. Undanröjes hyresnämnds beslut omavvisning eller avskrivning åter-upptages ärendet av nämnden. Denna lag träder i kraft . Mål som vid ikraftträdandet är anhängigt hos domstolhandlägges enligt äldre bestämmelser. Lagom ändring i lagen (1970: 989) om införande ar Härigenom förordnas, att 7 och 15 §§ lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen skall ha nedan angivna lydelse. Mål eller ärende, som är anhängigt hosägodelningsrätten vid fastighetsbildningslagens ikraftträdande, prövas avfastighetsdomstolen. Detsamma gäller sådant besvärsmål enligt 5 kap. lagen(1917: 269) om fastighetsbildning i stad som vid ikraftträdandet är anhängigthos eller hos den som fått förordnande med stöd av 21 § i sammakapitel. Första stycket första punkten gäller ej mål ivilket huvudförhandling har påbörjats vid ikraftträdandet. Sådant målhandlägges enligt äldre bestämmelser. Servitut avseende skogsfång el- Servitutavseende skogsfång el ler bete får upphävas genom fas- ler bete får upphävas genom fas tighetsreglering, även om sådana tighetsreglering, även om sådana omständigheter som anges i 7 kap. omständigheter som avses i 7 kap. 4 § fastighetsbildningslagen ej 5 fastighetsbildningslagen ej föreligger. Lag om ändring i jordabalken Härigenom förordnas, att 8 kap. 32 §, 12 kap. 71 § samt 13kap. 23 och 24 §§ jordabalken skall ha nedan angivna lydelse. Arrendetvist som ej enligt 30 § ankommer på arrendenämndsprövning skall, om icke Konungen bestämmer annat, upptagas av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Även klandertalansom avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 § upptages av denna domstol. Arrendetvist som ej enligt 30 § ankommer på arrendenämndsprövning skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars område fastighetenär belägen. Även klandertalan som avses i 31 § och ärende enligt 9 kap. 24 §upptages av denna domstol. Tvist som efter motarrendenämnds beslut är anhängig vid domstol får återförvisas till nämnden. Hyrestvist som ej enligt 69 § ankommer på hyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall upptagas av den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Klandertalan som avses i 70 § upptages, om den rör kollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av domstol som nämnts. Hyrestvist som ej enligt 69 § ankommerpä hyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall, om icke Konungenbestämmer annat, upptagas av den fastighetsdomstol inom vars områdefastigheten är belägen. Klandertalan som avses i 70 § upptages, om den rörkollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av domstol som nyssnämnts. Fastighetsdomstol skall i hyresmål bestå av ordförandenoch den andre lagfarne ledamoten samt tre nämndemän. Tvist som efter mothyresnämnds beslut är anhängig id domstol får återförvisas tillnämnden. Målangående omprövning eller jämkning av avgäld, av uppsägning ellerbestämmande av lösesumma upptages av expropriationsdomstol. Målangående omprövning eller jämkning av avgäld, av uppsägning ellerbestämmande av lösesumma upptages av fastighetsdomstol. Angående rättegången i mål som avses i 23 § gälleri tillämpliga delar betämmelsema om expropriation i allmänhet. Rör tvistenfråga som kan inverka på den rätt som tillkommer innehavare av panträtt ellerrättighet som är inskriven, är rätten ej bunden av parts yrkande ellermedgivande. I mål angående bestämmande av lösesumma skall fastighetsägaren vidkännas på ömse sidor uppkomna rättegångskostnader vid expropriationsdomstolen, i den mån ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ . Beträffande skyldigheten att svara för kostnad i högre rätt gäller med till-lämpning i övrigt av 18 kap. , att fastighetsägaren, om ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk, alltid själv skall vidkännas såväl sina egna kostnader som kostnad som åsamkas motpart genom att fastighetsägaren fullföljt talan. 1 mål angående bestämmande av lösesumma skallfastighetsägaren vidkännas på ömse sidor uppkomna rättegångskostnader vidfastighetsdomstolen, i den mån ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§rättegångsbalken. Beträffande skyldigheten att svara för kostnad i högre rättgäller med tillämpning i övrigt av 18 kap. , attfastighetsägaren, om ej annat föranledes av 18 kap. 6 och 8 §§ samma balk,alltid själv skall vidkännas såväl sina egna kostnader som kostnad som åsamkasmotpart genom att fastighetsägaren fullföljt talan. Lag om ändring i lagen (1970: 995) om införande av nyajordabalken Härigenom förordnas, att 4 och 52§§ lagen (1970: 995) om införande av nya jordabalken skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 § Sådan lösningsrätt avseende ofri Sådanlösningsrätt avseende ofri tomt istad, som följer av 4 kap. 6 tomt i stad, som följer av 4 kap. 6 § äldre jordabalken jämförd med § äldre jordabalken jämförd med förordningen (1875:42 s. 9) an- förordningen (1875:42 s. 9) an gående upphörande av hembuds- gående upphörande av hembuds- skyldighet, skall fortfarande till- skyldighet, skall fortfarande till komma markens ägare. I fråga om komma markens ägare. Talan om anteckning i fastighetsboken an- utövande av lösningsrätten väckes gående talan om utövande av lös- genom ansökan om stämning till ningsrätten äger 19 kap. 20 § fastighetsdomstol. I fråga om an- första och andra styckena nya bal- teckning i fastighetsboken an- ken motsvarande tillämpning. gåendetalan som sagts äger 19 kap. 20§ första och andra styckena nya balken motsvarande till-lämpning. Är mål om utövande av lösningsrätt anhängigt hos domstolvid nya balkens ikraftträdande handlägges målet enligt äldre bestämmelser. I fråga om rättighet i eller tillförmån för tomträtt, som upplåtits före nya balkens ikraftträdande, gäller 13kap. 7 § nya balken med iakttagande i tillämpliga delar av bestämmelserna idenna lag. Även i övrigt gäller 13 kap. 7 § nya balken på angivet sätt, om 4kap. lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom i dess lydelseenligt lagen (1953: 415) angående ändring i nämnda lag är tillämpligt pätomträtten. Bestämmelserna i 13 kap. 26 § nya balken äger tillämpningäven beträffande tomträtt, som upplåtits före balkens ikraftträdande. Detsammagäller bestämmelserna i 13 kap. 21 och 25 §§ nya balken, såvitt angår tomträttpå vilken 4 kap. lagen (1907: 36 s. 1) om nyttjanderätt till fast egendom idess förut angivna lydelse är tillämpligt. Ar mål angående tomträtt som enligtäldre bestämmelser skall upptagas av expropriationsdomstol anhängigt hos sådandomstol vid nya balkens ikraftträdande, prövas det av fastighetsdomstol, om huvudförhandlingej påbörjats vid ikraftträdandet. 4-\1971. Lag om ändring i bostadsrättslagen Härigenom förordnas, att 77 § bostadsrättslagen ( ) skall ha Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 11 § Tvist med anledning av upplå- Tvist medanledning av upplå telse av nyttjanderätt enligt 1 § telseav nyttjanderätt enligt 1 § (bostadsrättstvist) som ej ankom- (bostadsrättstvist)som ej ankom mer på hyresnämnds prövning mer pähyresnämnds prövning skall, om ej Konungen bestämmer skallupptagas av den fastighets- annat, upptagas av den fastighets- domstolinom vars område fastig- domstol inom vars område fastig- heten ärbelägen. Detsamma gäller heten är belägen. Detsamma gäller ifråga om talan enligt 76 §. i fråga om talan enligt 76 §. Besvär enligt 76 § andra stycket skall inges tilldomstolen. Tvist som efter mot hyresnämnds beslut är anhängig vid domstolfår återförvisas till nämnden. Vid lagrådsremissen anfördeföredragande departementschefen, statsrådet , bl. a. följande. Med stöd av Kungl. Maj:tsbemyndigande tillkallades sakkunniga med uppdrag att seöver vattenlagen (1918: 523) (VL). De sakkunniga har antagit namnetvattenlagsutredningen. Utredningens uppdrag omfattar enligt direktiven (Ju1969: 58) en allmän översyn av VL med huvudvikten lagd på de delar av lagen somhar samband med samhällsplaneringen i stort. Enligt direktiven talar vägande 1 Lydelse enligt prop. 1971: 12. - , ordförande, överinspektörenSven , direktören , överdirektören ,redaktören, ledamoten av , direktören ochdistriktslantmätaren, ledamoten av . skälför att den vattenrättsliga tillståndsprövningen överflyttas från domstolartill administrativa organ. Som främsta alternativ bör övervägas att förläggaprövningen av större, mera principiella eller riksviktiga frågor till ettcentralt organ och övrig prövning till länsstyrelserna eller vissa av dem. Somlämpligt centralt prövningsorgan anvisas bör även i fortsättningen handläggas av domstol ochutredningen bör överväga att förlägga denna prövning till fastighetsdomstol. Idirektiven anförs vidare att de sakkunniga om möjligt bör lägga fram ettdelbetänkande i de organisatoriska frågorna. Utredningenavlämnade delbetänkandet (SOU 1970: 40) Revision av vattenlagen.Del 1. Provisoriska ändringar i prövningssystemet. I betänkandet föreslås iavvaktan på en mera genomgripande reform av VL att Kungl. Maj:tsprövningsrätt i vattenmålen utvidgas och att vattendomstolarna på visst sättinordnas i den nya tingsrättsorganisationen. Betänkandet innehåller förslagtill lagar om ändring i VL, lagen (1962: 627) om vissa åtgärder förutnyttjande av vattenkraft vid krig m. m. och statstjänstemannalagen (1965:274) samt utkast till vattenrättskungörelse. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av vattenöverdomstolen, Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (), kammarkollegiet,statskontoret, lantbruksstyrelsen, , ,, statens planverk, ,länsstyrelserna i , , och , ,, , och ,domstolsverksutredningen, . , , , Näringslivets Byggnadsdelegation, . , Föreningen (), ,, () ochSveriges Akademikers (). Vattenöverdomstolen harbifogat yttranden från samtliga vattendomstolar. Länsstyrelserna har bifogatyttranden från fiskeri-intendenterna i Mellersta, Nedre norra och Övre norradistrikten, länsarbetsnämnden i , länsarkitekterna iStockholms, , , och ,naturvårdsrådet i , länsorgan förvattenkraftfrågor, länsorgan för vattenkraftsfrågor samtNorrbottens läns landsting. Yttrandeni ärendet har dessutom inkommit från Naturvärn och . Utredningens förslagbeträffande vattendomstolarna har visst sam- bandmed andra frågor om domstolsorganisationen i mål rörande fast egendom. Förhandläggningen av vissa sådana mål har genom lagen (1969: 246) omfastighetsdomstol (FDL) inrättats fastighetsdomstolar. Dessa har f. n. attpröva mål enligt miljöskyddslagen (1969: 387) och skall fr. o. m. den 1 januari1972 handlägga även mål enligt den nya fastighetsbildningslagen (1970: 988)(FBL) samt arrende- och hyrestvister enligt den nya jordabalken (JB). Inom justitiedepartementethar upprättats en promemoria (Ds Ju 1970: 27) om fastighetsdomstolarnas kompetensområdeoch lokalisering m. m. I promemorian föreslås att fastighetsdomstolarna heltskall överta de uppgifter som ankommer pä ägodelningsrätterna ochexpropriationsdomstolarna samt att dessutom vissa typer av mål som prövasav allmän underrätt skall överflyttas till fastighetsdomstol. Vidare behandlasfrågor om fastighetsdomstols sammansättning och domförhet samt omfastighetsdomstolarnas lokalisering och domkretsar. Promemorian innehållerförslag till lagar om ändring i FDL, VL, lagen (1917: 189) om expropriation(ExL), lagen (1933: 269) om ägofred, lagen (1942:350) om fornminnen,byggnadslagen (1947: 385), lagen (1949: 658) om inlösen i vissa fall av rätttill gruva m. m., lagen (1960:690) om byggnadsminnen, naturvårdslagen (1964:822), jordförvärvslagen (1965: 290), jordhävdslagen (1969: 698), lagen (1970:246) om tvångsförvaltning av bostadsfastighet, JB och lagen (1970: 995) ominförande av nya jordabalken (JP). Yttrandenöver promemorian har efter remiss avgetts av samtliga hovrätter,kammarkollegiet, , statskontoret, lantmäteristy-relsen,planverket, länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län, domstolsverksutredningen, vattenlagsutredningen,kommunförbundet, , ,Samfundet för fastighetsvärdering, , , , , , ,, , , ,och . Yttranden haröverlämnats av från lagmannen i , av Götahovrätt från lagmännen i , , och tingsrätter,av länsstyrelserna i och från länsarkitekten ochöverlantmätaren i resp. län, av i fränlänsarkitekten, överlantmätaren och länsavdelning av samt av i frånöverlantmätaren och kommunstyrelserna i och kommuner. 4.1Tillståndsprövningen i vattenmål m. ni. Med större företag i vatten följer i allmänhetbetydelsefulla långsiktiga verkningar av skilda slag. Med hänsyn härtill ochtill de många viktiga men inbördes motstridiga intressen som kräver beaktandenär det gäller användningen av våra vattentillgångar är det uppenbarligen avstor betydelse att dessa företag blir inpassade i samhällsplaneringen i stort.Teknikens framsteg och den allmänna samhällsutvecklingen medför att behovet avett samlat grepp över vattenresursernas användning gör sig gällande med alltstörre kraft. De nuvarande reglerna för tillståndsprövningen i vattenmältillgodoser inte detta behov på ett tillfredsställande sätt. Prövningen ankommeri flertalet fall på vattendomstol, som varken har den överblick över allasynpunkter som måste beaktas eller de rättsliga befogenheter som skullebehövas. Som jag har framhållit i andra sammanhang bör den prövning det här ärfråga om hellre företas av administrativa myndigheter och nära samordnas medannan samhällsplanering. Genom miljöskyddslagen har tillståndsprövningensåvitt gäller en viss typ av vattenanvändning flyttats över frånvattendomstolarna till administrativ myndighet, och vattenlagsutredningenskall enligt sina direktiv lägga fram förslag till en liknande reformbeträffande andra vattenrättsliga tillståndsfrågor. Isitt nu avgivna delbetänkande anför utredningen att tiden ännu inte är mogenför ett slutligt ställningstagande till frågan om utformningen av detvattenrättsliga prövningssystemet. Som skäl härför anger utredningen attreglerna måste samordnas med det nya system för fysisk planering som kan bliresultatet av bygglagutredningens arbete och det arbete som bedrivs inomcivildepartementet på en fysisk riksplanering. Samordning måste enligtutredningen också ske med annan aktuell till-ståndsgivning av t. ex. mark-eller energipolitisk art. Det alltmer trängande behovet av ett samlat greppöver fördelningen av våra vattenresurser motiverar emellertid enligtutredningens mening att man nu vidtar provisoriska ändringar inom ramen för dengällande vattenlagstiftningen. Utredningen föreslår därför att VL ändras så atttillåtlighetsprövningen i viktigare vattenmål anförtros Kungl. Maj:t och attKungl. Maj:t får möjHghet att vid sin prövning i större omfattning än nuanlägga allmänna planeringssynpunkter. Ett avgörande skäl för att prövningen nubör förläggas hos Kungl. Maj:t är enligt utredningen att ingen annan än Kungl.Maj:t f. n. torde ha möjlighet att grunda en allsidig bedömning avtillståndsfrågor pä det material som växer fram vid arbetet på den fysiskariksplaneringen. De nya bestämmelserna föreslås gälla företag enligt 2 och 3kap. VL, dvs. a. kraftverksbyggen, vattenregleringar ochgrundvattentäkter, samt vattenav- ledningoch invallning enligt 7 kap. Lagtekniskt innebär förslaget en utvidgning av denprövningsrätt som enligt 4 kap. 13 § f. n. tillkommer Kungl. Maj:t i fråga omvissa vattenregleringsföretag. Remissinstansernaansluter sig i allmänhet till utredningens bedömning i fråga om behovet avprovisoriska lagändringar, och huvudinnehållet i utredningens förslagtillstyrks eller lämnas utan erinran i praktiskt taget samtliga yttranden. Somen särskild förtjänst hos förslaget framhålls att allmänna planeringssynpunkterkan beaktas vid prövningen av större företag. Jagkan godta utredningens bedömning att tiden ännu inte är mogen för ett sluthgtställningstagande till det vattenrättsliga prövningssystemets utformning. Jaginstämmer också i att det med hänsyn till vikten av att kunna tillgodoseallmänna planeringssynpunkter föreligger behov av provisoriska lagändringar.Det förslag utredningen har lagt fram är väl ägnat att tillgodose detta behovoch bör därför genomföras. Jag är emellertid angelägen om att utredningen såsnart som möjligt lägger fram förslag till en mera slutgiltig lösning efter deriktlinjer som har angetts i direktiven. Vid utarbetandet av ett sådant förslagbör utredningen samräda med bygglagutredningen, och det synes lämpligt att debåda utredningarna bedriver sitt arbete på sådant sätt att den fortsattabehandlingen av deras förslag kan samordnas. Somnågra remissinstanser har påpekat föreligger både enligt gällande rätt ochenligt förslaget vissa samordningsproblem i förhållande till miljöskyddslagenoch byggnadslagstiftningen. Det är nästan omöjligt att undvika sådanaolägenheter i ett övergångsskede. I praktiken torde problemen emellertid kunnalösas på ett smidigt sätt genom samarbete mellan berörda parter ochmyndigheter. Den föreslagna utvidgningen av Kungl. Maj:ts prövningsrättunderlättar lösningen av åtskilliga samordningsproblem. Innanjag går närmare in på de nya reglernas utformning vill jag beröra en fråga somnaturvårdsverket och har tagit upp i sinaremissyttranden. De anser det angeläget att VL ändras så att möjlighetöppnas till omprövning från vatten-värdssynpunkt av gällandevattenhushållningsbestämmelser som innebär tillstånd till s. k. nolltappning.Denna fråga är emellertid utom-ordentiigt komplicerad och har sådant sambandmed en rad andra regler i VL att jag för min del har svårt att se att någrafördelar skulle vara att vinna med att bryta ut den till särbehandling. vid sitt fortsatta arbete komma till en annan uppfattningär det emellertid inte något som hindrar att frågan tas upp särskilt. Ilikhet med utredningen anser jag att de nya reglerna om Kungl. prövninglämpligen kan tas in i 4 kap. och ersätta den nuvarande 13 §. Vad gälleromfattningen av prövningsrätten innebärutredningens förslag att det i en särskild vattenrättskungörelse skall angesvissa typer äv företag, som alltid skall prövas av Kungl. Maj:t(kungörelsefall), medan Kungl. Maj:t beträffande andra företag skall kunnaförbehålla sig prövningsrätten genom särskilt beslut (för-behällsfall). Somallmän förutsättning för Kungl. Maj:ts prövningsrätt skall dock för båda fallengälla att företaget är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. Ilikhet med remissinstanserna anser jag den föreslagna uppläggningen lämplig.Kungl. Maj:ts prövningsrätt bör principiellt omfatta endast företag som är avbetydande omfattning eller ingripande beskaffenhet.