bet · FU01SfU41 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU 1971: 41 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om utvidgad ersättningsrätt enligt lagen omallmän försäkring. har i ett sammanhangbehandlat följande fyra motioner om utvidgad ersättningsrätt enligt lagen omallmän försäkring, nämligen 1) motionen 1971:61 av herrarMolin och i (båda fp) angående ersättningen enligt lagen omallmän försäkring för aUm'än hälsokontroll, i vilken hemställts "attriksdagen i skrivelse tUl Kungl, Maj:t måtte anhålla om förslag tiU nästa årsriksdag om sådan ändring av reglerna angående ersättning från försäkringskassaatt ersättning normalt skall kunna utgå för viss del av kostnaden för allmänhälsokontroll"; 2) motionen 1971:349 av fruThunvall m, fl. (s) om ersättning enligt den allmänna försäkringen föranskaffande av p-piller, m. m., i vilken hemställts "att iskrivelse tUl Kungl. Maj:t hemställer om en sådan översyn av lagen om allmänförsäkring som syftar tiU att medge dels att ersättning utgår från den allmännaförsäkringen även för kostnader för läkarbesök i anslutning till utskrivningav recept på p-pUler och dels en rabattering av sådana piller"; 3) motionen 1971:719 av herrOlsson iKil m. fl. (fp) om bidrag från den allmänna försäkringen för inköp avglasögon, i vilken hemställts "att i skrivelse tUl Kungl. Maj:tbegär förslag om bidrag inom den allmänna försäkringens ram till glasögon föri första hand bam t. o, m, grundskoleåldern och pensionärer"; samt 4) motionen 1971: 725 av . (c) angående enhetliga läkarvårdskostnader, i vilken hemställts"att beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla omutredning av fömtsättningama för att i reformen om enhetligaläkarvårdskostnader införa åtgärder inom hälsovård och förebyggandesjukvård." Yttranden över motionerna eller vissa av dem har påutskottets begäran avgivits av , ,, . , (), Landsorganisationeni (LO), () och akademikerscentralorganisation (). Genomlagen om allmän försäkring är sjukförsäkringen, frånsett den hjälpsom utgår till barnaföderskor, begränsad till att avse ersättning endast vidsjukdom. Enligt 2 kap. 2 § AFL utgår sålunda ersättning för läkarvård endastvid sjukdom, som enligt läkares utsago kräver sådan vård. Ersättningsberättigadsjukhusvård är enligt 4 § samma kapitel endast sådan vård, som på gmnd avsjukdom eller förlossning varit erforderlig. Beträffande sjukpenning gälleratt sådan utgår endast vid sjukdom, som förorsakar nedsättning avarbetsförmågan med minst hälften. Bestämmelserna medför att ersättning inte kanlämnas exempelvis för förebyggande hälsovård utom i fall som anges i detföljande. Lageninnehåller ingen definition av begreppet sjukdom. Förarbetena till den tidigarelagen om aUm'än sjukförs'äkring innehåller emellertid några vägledandeuttalanden härom (SOU 1944:15, s. 162 f.). Dessa innebär i huvudsak följande.Som sjukdom kan betecknas varje onormalt kropps- eller själstillstånd, som intesammanhänger med den normala livsprocessen. Vid bedömningen bör dockskälighetssynpunkter beaktas. Om en person, som söker 1'äkare, har sk'äl attanta att han är sjuk, bör således ersättning kunna utgå även om läkaren intekan konstatera någon sjukdom. Ersättning bör också utges vid vård, somföranleds av medfödda kroppsfel och genom vilken arbetsförmågan hos den vårdadekan höjas. Det uttalas vidare att i tveksamma fall bör ersättning utgivas, dåden lämnade vården enligt läkares utsago är att betrakta såsom sjukvård. Frånhuvudregeln att sjukvårdsförmåner utgår endast vid sjukdom görs ett undantag i2 kap. 7 § lagen om allmän försäkring. Här stadgas bl. a. att försäkringskassakan med arbetsgivare, som anordnar läkarvård eller vidtager andra sjukvårdandeåtgärder så att kassans utgifter för sjuk-värdsersättning kan antagas minska,träffa överenskommelse om skälig gottgörelse för arbetsgivarens kostnader.Genom en sådan överenskommelse kan ersätta ävenhälsovårdande åtgärder. TUI sådana åtgärder räknas undersökningar förerhållande av arbetsanställ-ning, kontrollundersökningar, yrkeshygieniskverksamhet o. d. Enligt särskilda tillämpningsföreskrifter får kassan förbindasig att gottgöra arbetsgivaren med högst hälften av hans nettokostnad försjukvårdande åtgärder. Har arbetsgivaren vidtagit även hälsovårdande åtgärderfår gottgörelsen bestämmas till högst hälften av de sammanlagda kostnadernaför sjuk- och hälsovård under förtsättning att minst hälften av kostnaderna kanantas belöpa på de sjukvårdande åtgärderna. Överenskommelse skall för att bligällande fastställas av riksförs'äkringsverket. Iapril 1971 utgjorde antalet överenskommelser av nyssnämnt slag 220. Det är attmärka att överenskommelse i många fall träffats med en för ändamålet bildadsammanslutning av arbetsgivare, varför antalet arbetsgivare som omfattas avöverenskommelser är betydligt högre än 220. Enligt en siffra för augusti 1970berördes sammanlagt omkring 408 000 arbetstagare av nu ifrågavarandeövereiiskommelser. ringskassornasutgifter i anledning av sådana överenskommelser uppgick till.cirka 25 milj. kr. Medsjukförsäkringen är läkemedelsförmånerna samrnankopplade på det sättet att densom är berättigad till sjukvårdsförmåner enligt sjukförsäkringen också ärberättigad till läkemedelsförmåner. Dessa regleras i förordningen (1954:519)angående kostnadsfria eller prisnedsatta läkemedel jämtetillämpningsföreskrifter till denna förordning. Liksom sjukvårdsförmånernautgår läkemedelsförmånerna endast vid sjukdom. Bestämmelserna om kostnadsfrialäkemedel innebär att försäkrad, soni lider av långvarig och allvarlig sjukdom,har rätt att utan kostnad erhålla läkemedel under förutsättningar, som närmareanges i en särskild kungörelse med förteckning över kostnadsfria läkemedel.Försäkrad som lider av annan sjukdom har rätt att till nedsatt pris inköpaläkemedel på apotek. För båda förmånerna gäller som villkor att läkare eller tandläkareutfärdat recept på läkemedlet. Frånett särskilt anslag under socialhiivijdtitelh utgår statsbidrag tUl vissahjälpmedel för handikappade. Principerna för bidragsgivningen antogs avriksdagen . Statsbidrag utgår till sjukvårdshuvudmännen och vissainstitutioner med hela kostnaden för bl, a, ortopediska hjälpmedel, elektriskahjärtstimulatorer, talapparater, hörapparater och hjälpmedel för den dagligalivsföringen. Bidragsbestämmelserna återfinns i kungörelsen (1968:238) omstatsbidrag tiU vissa hjälpmedel för handikappade samt itilllämpningsföreskrifter som utfärdat med stöd avkungörelsen, I en av styrelsen upprättad hjälpmedelsförteckning upptas dehjälpmedel som berättigar till statsbidrag. Bland hjälpmedlen för den dagligalivsföringen ingår bl, a, vissa hjälpmedel för synskadade, varmed i dettasammanhang avses person med en syn-skärpa av högst 0,2 dioptrier på bästa ögatoch soin har påtagliga svårigheter att läsa vanlig tryckt text. Sådanasynskadade kan erhålla vissa optiska hjälpmedel, t, ex, förstoringsglas ochluppglas. Frågan om ersättning från den allmänna försäkringenför hälsokontroll och annan förebyggande hälsovård har inte behandlats av riksdagenunder senare år. Vid enstaka tiUfällen har däremot prövats frågor omanordnande av olika hälsoundersökningar. Vid riksdag väcktes sålundamotioner med förslag om försöksverksamhet med s. k, riktad hälsokontroll medspeciell inriktning på hjärt- och kärlsjukdomar samt cancersjukdomar.Motionerna avslogs av påhemstäUan av allmänna beredningsutskottet(.1966:21), som hänvisade tUl de initiativ som redan tagits i fråga omriktade hälsokontroller och tiU ätt. såväl landstingen som medicinalstyrelsenhade sin uppmärksamhet riktad på behovet av en utvidgning av denna verksamhet,I detta samman- hängbör nämnas att under en lång följd av år anvisat medel för allmänhälsokontroll. Med anlitande av dessa medel utfördes under /70 iGävleborgs län en försöksverksamhet med allmän hälsokontroll, vilken avsesskola upprepas innevarande budgetår. Förslageni motionerna 1971:61 och 1971:725 torde kunna ses som delfrågor i ett störreproblemkomplex som gäller den fortsatta utbyggnaden av hälso- och sjukvården.Det förtjänar därför att erinras om att motionsyrkanden om utarbetande av etthälso- och sjukvårdspolitiskt program behandlats bl. a. av årets riksdag.Motionema avstyrktes av socialutskottet i dess av godkända betänkande1971:30. Utskottet hänvisade bl. a. till ett utredningsatbete rörande ettsystem med enhetiigt uppbyggda sjukvårdsplaner, som pågår inom socialdepartementetssjukvårdsdelegation. Riksdagenhar tidigare haft att ta ställning till motionsyrkanden som syftat tUl enutvidgning av sjukförsäkringens hjälpformer till att omfatta även andraförmåner än sådana som utgår i anledning av sjukdom i lagens mening. Här måhänvisas tUl följande utlåtanden av andra lagutskottet, vilka utlåtandengodkänts av , nämligen 1962:11, som bl. a. rörde ersättning förutgifter för behandling av gomdefekta barn, 1967:58 rörande bl. a. frågan omvuxna neurosedynskadades rätt tiU fria läkemedel, 1968:9 om ersättning enligtlagen om allmän försäkring i samband med transplantation och 1970:77 omersättning från sjukförsäkringen för borttagande av tatuering. Fråganom statsbidrag för inköp av glasögon har aktualiserats i vid ett partillfällen. Ett motionsyrkande om sådant bidrag tUl glasögon tUl synskadadebam behandlades av statsutskottet i dess av godkända utlåtande1968:88. Utskottet erinrade om att handikapputredningen övervägt frågan ochför sin del funnit att den krävde ytterligare utredning. Utskottet fömtsatteatt en sådan utredning skuUe komma till stånd. Även vid riksdagbehandlades liknande motionsyrkanden. Enligt statsutskottet fanns detanledning att pröva frågorna i anslutning tUl pågående utredningsarbete påhandikappområdet och att därvid överväga möjlighetema till en avgränsning av eneventuell bidragsgivning till sådana fall då särskilda skäl föreligger. (SU1970:5), beslöt att ge Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet anfört. Genom beslut uppdrog Kungl. Maj;tåt att verkställa en utredning om utvecklingen avhälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård samt att därvid undersökahur denna verksamhet kunde samordnas och författningsmässigt ochorga-nisatioriskt inordnas i det system som gäller för den av samhäUet bedrivnasjukvården. Enligt beslutet skall styrelsen under utredningen i samrådmed överväga avgränsningen av de sjukvårdsåtgärder somersätts av den allmänna försäkringen. Utredningen beräknas slutföra sitt arbeteunder loppet av , EfterKungl, Maj:ts bemyndigande tUlkallades en utredningsman för attutreda vissa frågor rörande sjukvårdskostnaderna, innefattande dels ensamhällsekonomisk analys rörande sjukvårdskostnademas utveckling, dels enteknisk undersökning rörande verkningarna individuellt och kollektivt avnuvarande metoder för sjukvårdskostnadernas finansiering (sjukvårdskostnadsutredningen). Eninom tUlsatt arbetsgmpp överväger f, n, förslag tUlåtgärder för utbyggnad och effektivisering av samhällets service förpreventivmedelsrådgivningen. En vägledande princip för grappens arbete harangetts vara att all rådgivning av detta slag, innefattande ävenpreventivmedelsförskrivning, skall lämnas utan kostnad för den enskUde. Gmppensutredningsarbete avser även frågor om rabattering av läkemedel och tekniskamedel som föreskrivs vid preventivmedelsrådgivning. Efterbemyndigande av Kungl, Maj:t tUlkaUade justitieministem sakkunniga meduppgift att bl, a, göra en allmän översyn av abortlagstiftningen. Desakkunniga, som antog namnet "abortkommitté", har numeraslutfört sitt utredningsarbete och redovisat resultatet härav i betänkandet"Rätten tUl abort" (SOU 1971:58), I betänkandet behandlas bl, a,frågor om information och rådgivning beträffande födelsekontroll. Kommitténsöverväganden och förslag i dessa delar behandlas på s, 6567 i betänkandet, Ifråga om möjligheterna att tillgodose behovet av individuell vägledning ipreventivteknik och kvinnans efterfrågan på medicinsk service förfödelsekontroll konstaterar kommittén att samhällets resurser är bådeotillräckliga och mindre väl samordnade. Många människor är därför hänvisadetUl att söka råd och hjälp inom den privata sjukvårdssektom, ett förhållandesom enligt kommittén även hänger samman med den gräns som av kostnadsskäl drasmellan sjukvård å ena sidan och förebyggande hälsovård å den andra. Kommitténhävdar att gränsdragningen, som bl, a, får den egen-domUga konsekvensen att enkvinna kan opereras för abort gratis men måste betala för anskaffning avpreventivmedel, ter sig ohållbar i fråga om preventivmedelsrådgivningen. Dennarådgivning bör enligt kommittén tUlhandahållas utan kostnad för den enskilde.Kommittén anser att frågan om ekonomiskt stöd från samhäUets sida förutskrivning och inköp av preventivmedel bör utredas, Betänkandetremissbehandlas f, n. Fråganom statiigt ekonomiskt stöd för inköp av glasögon övervägs f, n, inomsocialdepartementet. En arbetsgrupp inom departementet är sedan någon tidtiUbaka sysselsatt med att söka klarlägga problemets kvantitativa omfattningsamt undersöka lämpliga principer för avgränsning av de gmpper som kan tänkaskomma i fråga för stödet och de ekonomiskakonsekvenserna av olika alternativa lösningar. Resultatet av gruppens arbete,som enligt uppgift beräknas vara avslutat , kommer attläggas till grund för det slutliga ställningstagandet i frågan. Motionema avstyrks av samtUga remissinstanser utomSvenska kommunförbundet och TCO. Frän sida framhålls dock atthälsoundersökningar bör ingå som ett led i den integrerade sociala ochmedicinska omvårdnad som samhället bör tillhandahålla aUa medborgare oavsettanställningsförhållanden. Som skäl för avstyrkandet anförs genomgående att manbör avvakta pågående utredningsarbete rörande frågor med anknytning tillmotionsförslagen. Remissinstanserna hänvisar främst till den utredning söm f.n, verkstäUs inom. delvis i samråd med om utvecklingen av hälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovård.Riksförsäkringsverket erinrar vidare om den kartläggning somsjukvårdskostnadsutredningen har att göra av. nuvarande metoder försjukvårdskostnadernas fördelning och verket förutsätter att frågor omfinansiering av sjuk-och hälsovårdande åtgärder tas upp till mera allmäntövervägande sedan denna kartläggning skett. och bl, a, till pågående försöksverksamhet med allmänna hälsoundersökningar,anser att förebyggande åtgärder i princip bör er-s'ättas av den allmännaförs'äkringen men finner med beaktande av sjukvärdens bristande resurser attdet är föga meningsfulllt att lägga ner stora kostnader på hälsoundersökningar,vars medicinska och ekonomiska lönsamhet är otillfredsställande klarlagd. ställer sig positivt till motiohsförslagen men framhåller attde ekonomiska konsekvenserna av dessa är svåra att överblicka. Förbundet menaratt åtgärder för att förebygga ohälsa inte kan nog värderas för den enskildeoch finner det otillfredsställande att möjligheterna att erhålla förebyggandevård skall vara beroende av vederbörandes inkomstnivå, TCOtillstyrker motionerna och framhåller att en regelbunden hälsokontroll bordekomma aUa till del i ett välfärdssamhäUe, Så länge en allmän hälsokontroll ioffentlig regi saknas bör enligt TCO den enskUde stimuleras att genomgå sådan,kontroll. Möjligheten att få viss del av kostnaden härför ersatt frånförsäkringskassan borde därvid få positiv betydelse. Motionen, som SAF ej yttrat sig över, avstyrks avde flesta remissinstanserna, även i detta fall med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. Mera positivt uttalar sig och framhåUer att det finns skäl att överväga åtgärder för att komma tUlrätta med nuvarande brister och konsekvenserna ay dessa i fråga ompreventivmedelsrådgivningen. Förbundet uttalar därvid att mödravårdscentralernai stort sett inte kan sägas fylla sin uppgift beträffande denna rådgivning.Vidare bör enligt förbundet uppmärksammas att gällande ersättningsregler ifråga om läkarkonsultation och receptförskrivning ger visst utrymme förläkarens subjektiva tolkning. Sistnämnda synpunkt återfinns även isocialstyrelsens yttrande, TCO delar motionärernas uppfattning att kostnademaför läkarbesök i samband med förskrivnuig av preventivmedel, bl, a, p-piller,bör ersättas från den allmänna försäkringen. Organisationen avstyrker däremotförslaget om rabattering av p-pUler med hänsyn till att detta inte är det endaanti-konceptionsmedlet. Socialstyrelsenhänvisar i sitt avstyrkande yttrande till den utredning som pågår inomstyrelsen rörande utbyggnad och effektivisering av samhällets service förprevehtivmedelsrådgivningen. I det sammanhanget kommer enligt styrelsen ävenatt aktualiseras frågor om rabattering av läkemedel eUer tekniska medel somförskrivs vid rådgivningen. Styrelsen ställer sig i princip positiv till enlösning av problemet men anser att kostnadsfrågorna är i behov av en närmarepenetrering. Enligt styrelsens mening bör man därför avvakta resultatet avpågående utredningsarbete och de framställningar och åtgärder som i sambanddärmed kan bli aktueUa. Försäkringskasseförbundethävdar att de betydande utgifter varmed sjukförsäkringen skulle belastas vidett genomförande av motionäremas förslag bör kunna användas för mer angelägnareformer. Motionen, över vilken SAF ej yttrat sig, tiUstyrksav , och . erinrarom att frågan om bidrag till glasögon aktualiserats vid skUda tUlfällen ochförordar att handikappinstitutet får i uppdrag att utreda frågan. Förbundetmenar i likhet med LO, söm avstyrker motionen, att glasögon närmast börhänföras till sådana hjälpinedel för handikappade som avses med den särskildakungörelsen härom. Enligtlagen om allmän försäkring är sjukförsäkringsförmånema frånsett den hjälp somlämnas i samband med havandeskap begränsade till att avse ersättning vidsjukdom. Även de med sjukförsäkringen sammankopplade läkemedelsförmånerna, dvs.rätten till kostnadsfria eUer prisnedsatta läkemedel, utgår endast vid sjukdom.Ersättning för hälsokontroll eUer annan förebyggande hälsovård kan således ejutgå till den vårdsökande. Däremot kan eiJigt en bestämmelse i 2 kap. 7 § lagenom allmän försäkring arbetsgivare efter särskild överenskommelse medförsäkringskassa erhåUa viss gottgörelse från kassan för sjuk- och hälsovård,som arbetsgivaren anordnar för sina anställda, Iförevarande motioner läggs fram förslag som syftar till att även andravårdutgifter och kostnader än sådana som föranleds av sjukdom i lagens meningskall kunna ers"ättas från den allm'änna försäkringen. Enligtmotionen 1971:61 är, det väsentUgt att den förebyggande hälsovårdenstimuleras, inte minst med hänsyn till samhällets stigande kostnader för hälso-och sjukvård, Motionärema vUl ha förslag till nästa års riksdag om sådanändring av nu gäUande regler att ers'ättning från försäkringskassa normaltskall kunna utgå för viss del av kostnaden för allmän hälsokontroU. Ävenmotionen 1971:725 tar i första hand sikte på åtgärder för att inordnahälsovård och förebyggande sjukvård inom sjukförsäkringens ram, Motionäremahemsfåller om en utredning rörande fömtsättningama för att även sådan vårdskall kunna omfattas av sjukronorsreformen. Motionen 1971:349 tar upp frågan omersättning från sjukförsäkringen för förskrivning och inköp av p-piUer, Detföreslås att en översyn görs av.lagen om allmän försäkring i syfte att införaen sådan ersättning. Motionen 1971:719 slutligen behandlar frågan omekonomiskt stöd åt personer med synfel för anskaffande av glasögon.Motionärerna anser att målet bör vara att samhället täckergnmdkostnadema för alla människor, som tUl följd av synfel är i behov avglasögon. Reformen kan emellertid genomföras stegvis så att i första hand deekonomiskt mest utsatta gmpperna blir hjälpta. Motionsförslaget syftar till attbidrag för anskaffande av glasögon skall kunna utgå från den aUmännaförsäkringen till i första hand barn t.o,m, grundskoleåldern och pensionärer. Frågormed direkt eUer nära anknytning tiU de i motionema framförda förslagen är f,n.föremål för utredning i skilda sammanhang. Maj:tsuppdrag att verkställa utredning om utvecklingen av hälsoundersökningar ochannan förebyggande hälsovård och att därvid undersöka hur denna verksamhetförfattningsmässigt och organisatoriskt skall kunna inordnas i den av samhäUetbedrivna sjukvården. Under utredningen skall styrelsen i samråd med riksförsäkringsverketöverväga avgränsningen av de sjukvårdande åtgärder som ersätts av den allmännaförsäkringen. Enligt vad utskottet inhäm- tatberäknas utredningsarbetet kuima avslutas , Av betydelse förbedömningen av metodema för finansiering av de i motionerna föreslagnaåtgärderna torde också bli den kartläggning som sjukvårdskostnadsutredningenhar att göra beträffande verkningarna individuellt och kollektivt av nuvarandemetoder för sjukvårdskostnademas finansiering. Frågor rörande kostnadsfripreventivmedelsförskrivning och rabattering av preventivmedel utreds f,n. av eninom för ändamålet tillsatt arbetsgmpp. Här må vidare nämnasatt förslag tUl ökade samhällsinsatser i fråga om preventivmedelsrådgivningenlagts fram av abortkommitté i dess avlämnade betänkande,vilket f.n, remissbehandlas. Sedan uttalat sig för ennärmare prövning av frågan om statsbidrag tiU glasögon, påbörjades inom enarbetsgmpp i en undersökning av olika spörsmål med direktanknytning tUl denna fråga. Gmppens arbete väntas bli slutfört inom dennärmaste tiden, och det kan enligt utskottets mening förväntas attutredningsresultatet kommer att leda till en lösning av frågan. Syftetmed de förmåner som enligt gällande regler kan utgå från sjukförsäkringen äratt kompensera för inkomstbortfall och kostnader som föranleds av sjukdom. Enutvidgning av ersättningsrätten tUl att omfatta även sådana kostnader somavses med motionema fömtsätter att den nuvarande huvudprincipen att frånsetthavandeskap endast sjukdom är ersättningsgmndande måste helt eller delvisöverges. En sådan ändring av gmndema för det nuvarande sjukförsäkringssystemetmåste enligt utskottets mening föregås av ingående överväganden. Kostnadssidanmåste studeras, och de betydande kostnadsökningar, som följer av en sådanändring, medför att en prioritering måste göras i förhållande tiU andrareformkrav inom den aUmänna försäkringens ram. Även om utskottet i och för sighar förståelse för de synpunkter som ligger bakom motionäremas önskemål anserutskottet därför i likhet med de flesta remissinstanser som hörts i ärendet attresultatet av det utredningsarbete som pågår på området måste avvaktas innande i motionema framförda kraven kan tas upp tiU närmare prövning. Utskottetavstyrker således motionema. Med hänvisning till detanförda hemsfåller utskottet 1. att motionema 1971:61 och1971:725 inte föranleder någon åtg'ärd; 2. att motionen 1971:349 inteföranleder någon åtgärd; och 3. att motionen 1971:719 inteföranleder någon åtgärd, Närvarande:herrar (), (), Ringaby (m), i (s),i Nennesholm (c), fm (), herrar Mundebo (fp). , (s),i m), (), fröken, (), herrar iMalmberget (vpk)*, i (c), fröken () och herrSignell (s), *Ej n'ärvarande vid betänkandets justering. vid utskottets hemställan under 1. av,fröken (båda fp) som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s, 9 som börjar med orden"Syftet med" och slutar med orden "således motionerna" bortoch ersättas med text av följande lydelse: "UtskottetvUl i anledning av motionerna 1971:61 och 1971:725 starkt framhåUa vikten avökade samhällsinsatser när det gäller hälsoundersökningar och annanförebyggande hälsovård. Det bör enligt utskottets me-. ning ses som ettsjälvklart led i den integrerade sociala och medicinska omvårdnad, som samhäUetskall tiUhandahålla alla medborgare, att även den förebyggande hälsovården görstUlgänglig för envar på rimliga ekonomiska vUlkor, En naturlig lösning avdenna fråga synes vara att, såsom framhålls i motionen 1971:61, låta viss delav kostnadema för sådan vård ersättas från den allmänna försäkringen.Självfallet måste den närmare avgränsningen och de ekonomiska konsekvenserna aven säden reform utredas. A andra sidan är det, både med tanke på den enskildesvälfärd och med hänsyn till de stigande sjukvårdskostnadema, angeläget attfrågan får eri snabb lösning.