bet · FU01NU15 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:15 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsframställning i statsverkspropositionen om anslag för /72 tillstatens vattenfallsverk jämte motioner. I betänkandet behandlaspropositionen : 1 bUaga 15 såvitt gäUer punkten I.F: 1 underkapitalbudgeten (: Kraftstationer m. samt motionermed anknytning därtill. Motionema avser dels , delsKaitumprojekteti. Kraftstationer m. m. Kungl. Maj:t har (punkten I.F: 1,s. 140160) föreslagit att 1. tillKraftstationer m. m. för /72 anvisa ett investeringsanslag av975 , 2. bemyndigaKungl. Maj:t att fr. o. m. /72 medge attteckna borgen intill sammanlagt . för varje budgetår, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att vid inrätta två tjänster för byråchefi Ce 1. Yrkanden angående det ipropositionen angivna framförs i fyra motioner, nämligen delsmotionen 1971:277 av m.fl. (c), vari hemstäUs 1. att skall besluta att anslag förknippade meddet s. k. inte skall beviljas, 2. att under förevarande punkt skall /72 anvisa ett investeringsanslag av , delsmotionen 1971: 278 av m.fl. (fp), vari hemställs 1. »att riksdagenmed upphävande av riksdagsbeslut måtte besluta att något intrång iStora Sjöfallets nationalpark för reglering av ' En karta över det område som berörs av Ritsem- ochKaitumprojekten finns i propositionen 1970: 173 om intrång i . Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ej måtte medges», »att måtte besluta att några anslagförknippade med det s. k. ej skall beviljas», 3. att anslaget för /72 underförevarande punkt skall utgå med ett i förhållande till Kungl. minskat belopp av , dels motionen 1971: 432 avherr m. fl. (m), vari hemstäUs »att med upphävande av 1970 årsriksdagsbeslut måtte besluta att något intrång i nationalparkför reglering av Autajaure-Sitasjaure och byggande av Ritsems kraftstation ejmåtte medges», »att måtte besluta att några anslagförknippade med det s. k. ej skall bevUjas», 3. att under förevarande punkt skaU /72 anvisa ett investeringsanslag av , delsmotionen 1971: 1071 av i m. fl. (vpk), vari hemställsatt skaU avslå proposition 1971: 1, bilaga 15, i vad den gäller detbegärda anslaget för . I sammanhanget har utskottet vidare behandlatföljande två motioner angående det av planeradeKaitumprojek-t e t, nämligen delsmotionen 1971: 153 av herrar Stridsman (c) och i Holmgården (c), varihemstäUs att skall uttala sig mot ett genomförande avKaitumprojektet, delsmotionen 1971: 1058 av herrar () och (), vari hemställs attriksdagen skall uttala att någon utbyggnad av Kaitum för kraftändamål ej börkomma tiU stånd. Generaldirektören för hartillstäUt utskottets ledamöter en skrivelse i ärendet jämte visstinformationsmaterial. Utskottet har vidare mottagit dels en till riksdagenställd skrivelse från ett av vissa naturskydds- och friluftsorganisationer m.fl. i anordnat opinionsmöte för KaitumRitsem-områdets bevarande, delsen skrivelse från angående utbyggandet avRitsem. Generaldirektörerna för ochstatens naturvårdsverk samt representanter för Svenska samernas riksförbund.Svenska och fältbiologiska ungdomsförening harinför utskottet redogjort för respektive verks och organisationers syn på Ritsem-och Kaitumprojekten. kommun begärde i skrivelse till Kungl.Maj:t att intrång skulle få göras i Stora Sjöfalletsnationalpark för anläggande av väg. Vägen, som skulle gå genom ,avsågs tiUgodose statens vattenfallsverks transportbehov i samband medRitsemprojektets genomförande men motiverades främst med turistsynpunkter ochsamernas intressen. avstyrkte i remissjfttrande tUlchefen för ett vägbygge medsträckning genom Teusadalen men angav som ett möjligt alternativ, för denhändelse kraftverksutbyggnaden vid Ritsem skulle komma tUl stånd, att en väg anladesutmed sjön nordsida. I ny skrivelse till Kungl. Maj:t den 30 april1970 gjorde kommun motsvarande framställning beträffande dettaväg-alternativ. Isitt av godkända utlåtande : 51 över Kungl. Maj:ts förslag om intrångi för reglering av Auta-jaure och byggande avRitsems kraftstation uttalade jordbruksutskottet att det icke motsatte sig detytterligare intrång som en eventuell vägbyggnad mellan Suorva och Ritsemskulle innebära. Vattenfallsverkethar i skrivelse till Kungl. Maj:t meddelat att verketomprövat sin avsikt att inte anlägga någon väg för transporter i samband medRitsemprojektet. är enligt skrivelsen berett att bygga en vägmed den föreslagna sträckningen. Merkostnaderna för vägbygget i jämförelse medkostnaderna för att möjliggöra transporter på annat sätt beräknas tiU 10 milj.kr. Vägbygget anses möjligt »inom ramen för en bibehållen god lönsamhet» avkraftverksprojektet. har träffatvillkorliga avtal med Norr-kaitums och Mellanbyns fjällappbyar om ekonomiskersättning till sa merna för verkningarna av de regleringar som ingår iRitsemprojektet. Förhandlingar med Sörkaitums lappby pågår. har ingivitansökan till Övre Norrbygdens vattendomstol rörande det s.k. Kaitumprojektet.Förslaget omfattar reglering av med en damm vid dennedersta av de tre sjöarna, överledning av Kaitumsjöamas vatten tUl Lule älvgenom en tunnel samt byggande av en underjordisk kraftstation iöverledningstunneln med en fallhöjd av 125 m och en effekt av 100 MW. Detöverledda vattnet kan därefter utnyttjas i övriga kraftstationer längs Luleälv med en sammanlagd faUhöjd av ca 350 m. Genom företaget beräknarvattenfallsverket att vinna en ökning av energiproduktionen med 1 000 GWh.Värdet därav beräk- 1* 1971. nasbli 19 milj. kr. om blivit genomfört och eljest 18,5milj. Anläggningskostnaderna beräknas till 153 milj. kr. och årskostnadernatiU 13,5 milj. kr. Företaget medför viss minskning av vattenförsörjningen iKalix älv. En del av den areal som berörs av projektet ligger inom Sjaunjafågelskyddsområde. I motionerna 1971:277, 1971:278, 1971:432 och1971:1071 åberopas av respektive partigrupper framlagda motioner vid , vari yrkades avslag på propositionen 1970: 173 om intrång i StoraSjöfallets nationalpark. Motionärerna anger summariskt de argument som de ansertala mot ett genomförande av och hänvisar i övrigt tillmotsvarande motioner . Imotionen 1971: 277 uttalas också att ett genomförande av börundvikas. Verkningarna av detta projekt skulle, hävdas det, bli betydligtallvarligare än . Motionärerna anser att en samlad plan överframtida vattenkraftsutbyggnader och deras skadeverkningar börpresenteras för och att utbyggnad av Kaitum inte bör ingå i en sådanplan. Äveni motionen 1971:278 berörs . Motionärema anser att ettgenomförande av detta skulle underlättas genom utbyggnaden i , något somanförs som ett argument mot . Imotionen 1971: 1071 behandlas särskilt sysselsättningsfrågan. Motionärernasäger sig vara medvetna om de allvarliga sysselsättningsproblem som finns iGälUvare och men framhåller att den temporära sysselsättning somRitsemprojektet skulle medföra balanseras av att andra grupper, specielltsamerna, kan komma att berövas sin utkomst i området för all framtid.Sysselsättningsfrågan för anläggningsarbetare måste och kan lösas på annatsätt, uttalar motionärerna och nämner härvidlag statlig företagsamhet samtvissa järnvägs- och vägbyggen. En väg från Suorva till Ritsem sägs kunna blitUl gagn för den lokala befolkningen. I motionen 1971: 153 erinras om den ansökanangående som ingivit till ÖvreNorrbygdens vattendomstol. Det planerade överledningsföretaget har, uppgermotionärema, mött ogillande från den berörda befolkningens sida och avstyrktsav samtliga kommuner i . Företaget betecknas som »en stor miljö-och trivselfråga» med negativa verkningar för djur- och växtlivet, fisket ochflottningen. Det anses vidare kunna menligt inverka på vattenförsörjningentill massaindustrin vid utlopp. Svårigheter bedöms uppstå attbedriva renskötseln i vedertagna former och i nu- Även fägelskyddsområde skulle påverkas negativt. Liknandesynpunkter framförs i motionen 1971: 1058. Motionärerna understryker särskiltde berörda områdenas stora vetenskapliga värde och framhåller attSjaunjaområdet har betecknats som norra sista återstående vildmark.Samerna har anfört att fortsatt rennäring för deras del blir omöjUg vid enutbyggnad av Ritsem och Kaitum, säger motionärerna, och fisket, som har yrkes-och rekreationsmässig betydelse, skulle försvåras. Ett beslut redan nu avinnebörd att inte bör komma till stånd skulle medförabetydande besparingar, eftersom den pågående planeringen av projektet ärkostnadskrävande. Statens vattenfallsverks investeringsram /72 beräknas i propositionen tUl 960 milj. kr. Det föreslagnainvesteringsanslaget till kraftstationer m. m. utgör 975 milj. kr. ochinnefattar sålunda en viss marginal för sådan ökning av medelsförbrukningensom kan bli påkallad. Av det angivna beloppet avser 160 milj. kr. inköp ochupplagring av uran till atomkraftverken. Kraftverk av detta slag kommer attsvara för närmare hälften av medelsförbrukningen i övrigt. Det största objektetär kraftstationen i . För dess båda första atomkraftaggregat beräknasett belopp av inemot 350 milj. kr. riksdag gav sitt bifall tillförberedelsearbeten för ännu ett atomkraftverk med preliminär placering iForsmark i norra . beräknas nu för fortsättning av dessaarbeten. Frågan om det nya kraftverkets förläggning är, meddelas det, ännuinte slutgiltigt avgjord. För regleringar och vattenkraftstationer kalkylerasmed ett investeringsbelopp av totalt ca 135 milj. kr. under det föreståendebudgetåret. En väsentligt större del av investeringsramen, 214 milj. kr.,hänför sig tiU distributionsanläggningar. Investeringsramensfördelning på olika typer av objekt är ett uttryck för att en förändring hållerpå att ske inom kraftproduktionen. Utbyggnaden av vattenkraftproduktionen, somhittills svarat för en dominerande del av krafttillförseln, är som 1970 årslångtidsutredning framhåUit snart ett passerat kapitel. Avenergitillskottet 19701975 beräknas endast en sjättedel falla påvattenkraften, vars andel av elproduktionen 1980 beräknas bli 40 å mot 1970, aUt under förutsättning av normal vattentillgång. Då förbrukningen avelenergi enligt centrala driftledningens förra åretframlagda prognos väntas stiga med , måste investeringarna iandra slag av kraftproduktion än den hittiUs dominerande elproduktionensålunda i fortsättningen bli betydande. Denna utveckling gäller också förvattenfallsverket, vars andel av landets elproduktion beräknas ligga kvar på ennivå av . Mot bakgmnd härav är det naturligt att chefen förindustridepartementet i den nu föreliggande propositionen inleder sin framställningrörande vattenfallsverkets medelsbehov med en principdiskussion omutnyttjandet av landets återstående outbyggda vattenkrafttUlgångar. Utskottetbehandlar i det följande vissa hithörande frågor. Mot det föreslagna investeringsprogrammeti stort och mot de speciella förslag som framläggs rörande bemyndiganden förKungl. Maj:t att teckna borgen och att inrätta vissa tjänster har utskottetingen erinran. Bedömningenav frågan om utnyttjandet av landets återstående vattenkraftresurser måste,anför departementschefen, ske med starkt beaktande av naturvårdssynpunkter,som hänsyn tas till behovet att öka sysselsättningen i övre ,att bereda arbetstiUfällen för vattenfallsverkets personal i berörda områdenoch att trygga landets energiförsörjning. Frågan om avvägningen mellan dessaolika intressen har nyUgen diskuterats när det gällde utnyttjande.Sedan förslaget om en utbyggnad av av naturvårdsskäl avvisats ochdet därjämte fastslagits att och älvar skall helt undantas frånutbyggnad har vattenfaUsverket på Kungl. Maj:ts uppdrag gjort en inventering avandra tänkbara utbyggnadsprojekt, vilka nu summariskt redovisas ipropositionen. Några av dessa avseende en anläggning i system ochtvå i bör enligt departementschefen med hänsyn tUl starkanaturvårdsskäl inte komma i fråga. Vidare slås fast att en utbyggnad avKalixälven f.n. inte är aktuell. Av återstående sex utbyggnadsprojekt somvattenfallsverket redovisat utöver sina ordinarie utbyggnadsplaner skall två kraftstationerna Vittjärv i och Rebnisluspen i enligt Kungl. Maj;ts förslag kunna påbörjas . Åt de fyraövriga ägnar vattenfaUsverket eiUigt Kungl. Maj:ts uppdrag fortsattaförberedelser. Huruvida dessa projekt sedermera skall förverkligas blir,framhålls i propositionen, beroende av Kungl. Maj:ts och framtidaprövning. Utskottet har ingen erinran mot de båda nyssnämnda utbyggnadsprojektenoch inte heller mot föreslagen fortsatt utbyggnad av vissa vattenkraftstationeroch ombyggnad av . En fråga som föranleder särskiltuttalande från utskottets sida är däremot huruvida den föreslagna utbyggnadenav Ritsems kraftstation skall få påbörjas. De kalkylerade totala kostnadernaför detta projekt är 50 milj. kr. för reglering av sjöarna Sitasjaure ochAutajaure, 90 milj. kr. för byggande av kraftstationen och 14,9 mUj. för enkraftledning VietasRitsem jämte anslutning. Härav beräknas på budgetåret1971/72 falla respektive 0,5 milj. kr., 1 milj. kr. kr., dvs.sammanlagt 1,7 milj. kr. Fråganom anläggande av en kraftstation i Ritsem har tidigare be- rörtsvid riksdag (prop. 1970: 173, JoU 1970: 51). Projektet innebär attvatten från sjön skall i tunnel avledas till Suorva-magasinet och attden därvid uppkomna fallhöjden skaU utnyttjas genom en underjordiskkraftstation vid Ritsemjokk. Den härav föranledda regleringen av Autajaureförutsätter visst intrång i . Sedan ÖvreNorrbygdens vattendomstol funnit att den avsedda regleringen av Autajaure intemöter hinder enligt vattenlagen föreslog Kungl. Maj:t att riksdagenskulle medge det intrång i som sjöns reglering och anläggandetav Ritsems kraftstation föranledde. biföll denna framställning. Detmedgivande att anlägga en kraftstation i Ritsem som sålunda indirekt lämnadesblir nu föremål för förnyad prövning sedan Kungl. Maj:t föreslagitmedelsanvisrdng för ändamålet på sätt ovan angivits. Ifyra motioner 1971:277, 1971:278, 1971:432 och 1971: 1071 yrkas attriksdagen skall motsätta sig genomförande och alltså reduceradet föreslagna anslaget med det belopp som avses för detta projekt. I två avmotionerna begärs särskUt att riksdagsbeslut att medge intrång i StoraSjöfallets nationalpark skall upphävas. Vidprövrung av om nya vattenkraftverksprojekt skall realiseras bör, eiUigtdepartementschefens ovan redovisade uttalande, beaktas naturvårdssynpunkter,energibehov och sysselsättningsbehov. I detta fall tiUkommer hänsyn tillsamebefolkningen i området. Det aktueUa vägbygget får verkningar dels förbefolkningen i trakten, dels för turismen. Utskottet har ägnat frågans olikaaspekter ingående uppmärksamhet och därvid, såsom redovisats tidigare i dettabetänkande, berett företrädare för olika berörda intressen tillfälle attframföra synpunkter. VadgäUer naturvårdssynpunkterna kan följande noteras. Landskapsbilden förändrassärskilt genom den avsedda regleringen av sjön , vilken medför enkraftig höjning av sjöns vattennivå. Vattenståndet påverkas även i sjöarnaSitasjaure och Teusajaure, belägna ovanför respektive nedanför Autajaure. Degeovetenskapliga, zoologiska och botaniska undersökningar som företagits harpåvisat värden främst av botanisk art. har i yttrande tUlkammarkollegiet 1969 anfört att skadeverkningarna från naturvårdssynpunkt avSitasjau-res och Autajaures reglering skulle bli så stora att företagetstillåtlighet kunde ifrågasättas. uttalade sig därvid för entotalbedömning av inverkan på motstående naturvårdsintressenmed utgångspunkt i övriga planerade utbyggnader. 1 sitt yttrande övervattenfallsverkets framställning beträffande intrång i anfördenaturvårdsverket att, om tiUstånd gavs tiU kraftverksutbyggnaden, erforderligtintrång kunde få göras under fömtsättning att vattenfaUsverket rättade sigefter kontroll och anvisningar från sida. , som vid remissbehandlingen av skrivelseangående frågan om regleringsföretagets tillåtlighetenligt vattenlagen avstyrkte förslaget, har inför utskottet deklarerat attföreningen vidhåller sin uppfattning. Härvid har hänvisats även tiU zoologiskavärden och till det ekologiska sambandet mellan det berörda området och Sjaunjafågelskyddsområde. Vidbedömningen från naturvårdssynpunkt är att beakta att frågan om exploatering avvattenkraften i det nu aktueUa området omfattades av den i propositionenåberopade överenskommelse, »freden i Sarek», som 1961 ingicks mellanvattenfaUsverket och företrädare för naturvårdsintressena. Naturvårdsverkethar, som framgår av vad ovan sagts, ansett att överenskommelsen i dettaavseende borde omprövas. Vadgäller projektets konsekvenser för samebefolkningen och rennäringen kankonstateras att i synnerhet Sörkaitums lappby berörs. De skador som kommer attdrabba rennäringen har av ansetts sammantagna »icke vara avden omfattningen att rennäringen, vilken måste anses utgöra näring av störrebetydenhet, kommer att lida väsentligt förfång». Svenska samernas riksförbundhävdar att regleringen av hänsyn till samernas näringsutövning icke bör kommatill stånd. Det berörda området anges från förbundets sida ha speciellbetydelse såsom kalvningsland. Energiproduktioneni den föreslagna kraftstationen beräknas till genomsnittligt ca 500 GWh (milj.kilowattimmar) , vUket f. n. motsvarar av årskonsumtionen avelenergi i och av den årliga tillväxten av denna konsumtion.Vid bedömning av projektet från energiförsörjningssynpunkt bör hänsyn också tastill driftssäkerhet, till produktionskostnader och till anläggningens förutsättningaratt leverera toppkraft. Att projektet enligt gängse beräkningsmetoder ärlönsamt synes vara obestritt. Sysselsättningkommer genom projektet att skapas primärt för i medeltal 325 man under fyra år.Med hänsyn till den sekundära effekten på servicenäringarna beräknas dettotala antalet berörda inkomsttagare bli inemot 500. Med hänsyn också tillfamiljemedlemmar skulle totalt i medeltal ca 1 000 personer få sin försörjningfrån projektet . har ien skrivelse till utskottet erinrat om den höga arbetslösheten inombyggnads-och anläggningsindustrierna, särskilt i . Förbundet anför attproblemet är störst för anläggningsarbetarna. Ett godkännande av hemställan ipropositionen bör enligt förbundet kompletteras med ett förslag om omedelbartgenomförande av vägbygget SuorvaRitsem. Vid en sammanfattande bedömning av Ritsemprojektetmed hänsyn till de faktorer som här i korthet angivits kommer utskottet tillföljande slutsatser. Naturvårdssynpunkterna,vilka enUgt departementschefens uttalande måste starkt beaktas, bör enligtutskottets mening tillmätas avgörande betydelse. De allvarliga ingrepp somprojektets genomförande medför ilandskapet skuUe helt förändra områdets karaktär av fjällandskap i naturligttillstånd och icke kunna kompenseras genom sådana skyddsåtgärder ochåterstäUande åtgärder som förordar. Från botanisk synpunkt harområdet stora värden, som skulle gå tUl spillo vid en utbyggnad. Somreproduktionsområde för många fågelarter bU-dar det en viktig bas för det rikafågellivet inom fågelskyddsområde. En turism som tar hänsyn tillområdets speciella beskaffenhet behöver inte komma i konflikt mednaturskyddsintresset men har som förutsättning att området bevaras frånödeläggande ingrepp. UtveckUngen inom de befolkningsrika delarna av vårt landoch av i övrigt gör det aUtmera betydelsefullt att bevara regioner avvUdmarks-karaktär. Rennäringen,som lidit avsevärt intrång genom tidigare regleringar i angränsande områden, skullegenom utbyggnaden förlora ytterligare renbetesland, utgörande ettbetydelsefullt kalvningsområde. skuUe renskötseln dämtöverutsättas för en rad störningar. Varje nytt ingrepp i samebefolkningensmöjligheter att bedriva renskötsel med tillhörande binäringar kan befaras få enavsevärd negativ effekt på denna folkgrupps levnadsfömtsättningar. Ettgenomförande av den nu föreslagna regleringen synes svårt att förena medsamhällets ansvar gentemot den minoritetsgrupp inom befolkningen som drabbas.Skadeverkningarna på kompenseras inte genom den ekonomiskaersättning som vattenfallsverket erbjuder. DettiUskott tUl elenergiförsörjningen som ett kraftverk i Ritsem kan ge framstårmot bakgrund av det totala behovet av elenergi och dess årliga tUlväxt somringa. Ritsemstationen beräknas få en maximieffekt av 300 MW. Enbart det förstaav de fyra aggregaten i den atomkraftstation som planeras bli förlagd tillForsmark avses skola ha en effekt av ca 800 MW. Att enligtvattenfaUsverkets beräkningsgrunder är lönsamt får vid en samlad avvägningsägas ha begränsad betydelse. För exploatering av ett från naturvårdssynpunktvärdefullt vattensystem måste i dagens läge, när vattenkraftutbyggnaden underalla omständigheter står inför sitt slut, krävas väsentligt starkare motiv änlönsamhet. Ettannat motiv, vars betydelse framhävts av vattenfaUsverket och i propositionen,är behovet att skapa sysselsättningstUlfällen i övre och att därvidsärskUt sörja för de arbetstagare hos vattenfallsverket som successivt blirfriställda när nu pågående utbyggnadsföretag avslutas. Behovet avsysselsättningsskapande åtgärder i övre är uppenbart. Ett i aUtväsentligt endast temporärt tiUskott av arbets-tUlfäUen kan emellertid enUgtutskottets mening inte uppväga de negativa omständigheter som angivits ovan ochfå tas till intäkt för ett natur-förstörande ingrepp som är oåterkalleligt.Statsmakterna har ansvar för att arbetsmarknadsproblemen i övre blilösta på annat sätt. Utskottet ansluter sigsålunda till de yrkanden som framförs i de fyra härberörda motionema och avstyrker bifall till propositionen såvitt den gällerbyggande av en.kraftstation i Ritsem och därmed sammanhängande åtgärder. Motionerna 1971: 153 och 1971: 1058 berör det s. k.Kaitumprojektet, som regionalt och även i övrigt har samband med Ritsemprojektetmen i beslutshänseende formellt är skilt från detta. ärföremål för planering inom vattenfaUsverket, som till ÖvreNorrbygdens vattendomstol ingivit en ansökan i ämnet, bl. a. avseende enöverledning av vatten från , vilka tillhör älvsvattenområde, via Satisjaure till och sålunda tiU Lule älvsvattenområde. Motionärerna begär att nu skall uttala att projektetinte bör komma tiU stånd. Utskottetkonstaterar att vattenfallsverket planerar för ett genomförande avKaitumprojektet men att något förslag från Kungl. Maj:ts sida om förverkligandeav detta inte föreligger. Av utskottets ställningstagande till Ritsemprojektetföljer att utskottet icke heller kan godtaga , vilket såvitt kanbedömas skulle medföra än större skadeverkningar. Utskottet ansluter sig tillmotionärernas synpunkter och föreslår att gör ett uttalande av deninnebörd som angivits i motionerna. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet 1. att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaU tiUmotionerna 1971:277, 1971:278, 1971:432 och 1971: 1071 till Kraftstationer tn.m. för /72 anvisar ett investeringsanslag av . ochdärvid uttalar att det föreslagna och därav föranlett intrång iStora Sjöfallets nationalpark icke skall komma till stånd, 2. att bemyndigar Kungl. Maj:t att fr. o. m. /72medge att teckna borgen intUl sammanlagt 75 000 000 kr.för varje budgetår, 3. att bemyndigar Kungl. Maj:t att vid statens vattenfaUsverkinrätta två tjänster för byråchef i Ce 1, 4. att med bifaU tUl motionerna 1971:153 och 1971: 1058 som sinmening ger Kungl. Maj:t tiU känna att det av planeradeKaitumprojektet icke bör komma tUl stånd. den 30 april1971 , Närvarande:hertar (), Regnéll (m), i (s), iGlömminge (c), i (fp), (). (), (),SjöneU (c), i (vpk), (). Häll (s), i (fp), fm () och (). 1.beträffande av herrar , i ,, , , och (alla s), som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande sombörjar på s. 8 med »Naturvårdssynpunkterna, vilka» och slutar på s. 10 med»därmed sammanhängande åtgärder» bort utbytas mot ett avsnitt av följandelydelse: »Vad gäller naturvårdssynpunkterna har ovanerinrats om att en utbyggnad i det aktuella området godkändes avnaturvårdsintressenas företrädare vid den överenskommelse som de 1961 ingickmed vattenfaUsverket. Detta ställningstagande, som legat tUl grund förvattenfaUsverkets fortsatta planering, ter sig naturligt med hänsyn till attprojektet inte berör något orört vattendrag utan innebär ett fullföljande av ensedan årtionden pågående reglering av Lule älvs vattensystem.