bet · FU01JoU44 · 1971-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1971 JoU 1971:44 Jordbruksutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående jordbrukspolitiken. Till jordbruksutskottet har hänvisats följande avutskottet till behandling i ett sammanhang upptagna motioner: dels1971: 100 av (), vari hemställts att beslutar att hosKungl. Maj:t begära utredning och förslag om att exportförluster påbrödspannmål helt eller delvis regleras på annat sätt än genom nu utgåendeförmalningsavgifter, dels1971:212 av m. fl. (m), vari såvitt nu är i fråga hemställts attriksdagen i skrivelse till Kimgl. Maj:t uttalar att prissättningen påjordbruksprodukter blir sådan att tillfredsställande lönsamhet och förräntningkan åstadkommas på rationella jordbruksenheter så att jordbrukarna får reellamöjligheter att följa med i den allmänna standardutvecklingen, dels1971: 979 av m. fl. (fp), vari hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhåller om en undersökning beträffande utvecklingen inomjordbruksnäringen samt om förslag till med anledning avde vid undersökningen gjorda erfarenheterna, dels1971: 980 av herr förste vice talmannen m. fl. (c), vari hemställtsatt beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att fråganom tillämpande av lågprislinje för vissa hälsolivsmedel blir föremål för prövning, dels1971: 987 av herrar och (båda c), vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att en utredning tillsätts med direktivatt utreda jordbrukets situation och de riktlinjer som bör gälla för denframtida jordbrukspolitiken, dels1971: 1003 av i Skegrie m. fl (c), vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om en ingående utredning ochkartläggning av det svenska jordbrukets situation vid en EEC-anslutning och hurvi därvid skall kunna säkra en tillräcklig självförsörjning med livsmedel, dels1971: 1004 av i Skegrie m. fl. (c), vari hemställts att riksdageni skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemställer om förstärkning avjordbruksregleringens prissättningssystem och i övrigt sådana åtgärder att deinkomstförhållanden och lönsamhetsvillkor för jordbruket som beslöts av 1967års riksdag kan uppnås. JoU 1971: 44 2 dels 1971: 1011 av m. fl. (c), varisåvitt nu är i fråga hemställts att »1.uttalar sig för att en inkomst- och lönsamhetsförbättring åstadkommes inomjordbruket så att den av riksdag uttalade målsättningen omföretagsekonomisk lönsamhet blir uppfylld, 3.i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhåller om snabba åtgärder för att säkra entillräckhg tQlgång på mjölk och mjölkprodukter inom landet, 5. i skrivelse till Kungl. Maj:tanhåller om prövning av möjligheterna att vid sidan av direkta prishöjningar påjordbruksprodukter även använda insatser av mera produktneutral karaktär, 6. uttalar sig för en utökning avsockerbetsodlingen till förslagsvis », dels1971: 1025 av i m. fl. (c), vari hemställts attriksdagen beslutar att i skrivelse till KungJ. Maj:t begära att ensammanfattande analys verkställs av de faktorer som efter 1967 årsriksdagsbeslut påverkat inkomst- och lönsamhetsutvecklingen samt rationaliseringsverksamheteni jordbruket. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen1971: 1003 från statens jordbruksnämnd, lantbruksstyrelsen, lantbrukshögskolanoch . Se bilaga till detta betänkande. I betänkandet 1971: 43 har utskottetbehandlat Kungl. Maj:ts förslag angående reglering av priserna påjordbruksprodukter, m. m. för den närmaste treårsperioden. Utskottet har försin del tillstyrkt att förslagen får utgöra grundval för prisregleringen underangivna period. Ianslutning härtill har utskottet haft att ta ställning till vissa vidriksdagens början väckta motioner med förslag syftande till ändringar i olikaavseenden av gällande riktlinjer och bestämmelser för jordbrukspolitiken.Utskottets ställningstagande till nu ifrågavarande motioner redovisas i dettabetänkande. Vad först gäller de motioner, 1971: 979 och 1971:1025, vari yrkats på vissa undersökningar beträffande inkomst- ochlönsamhetsutvecklingen m. m. inom jordbruket , vUl utskotteterinra om att det åligger den inrättade lantbruksekonomiskasamarbetsnämnden att samordna kalkyler och utredningar rörande den ekonomiskautvecklingen inom lantbruket. I nämnden ingår företrädare för berörda statligamyndigheter, forskningen och jordbrukets organisationer. är att regelbundet redovisa en helhetsbild av utvecklingeninom lantbrukssektorn. Planläggningen och samordningen av verksamheten skerinom ett antal till nämnden knutna expertgrupper. Som framgår av prop. 1971:116 har sådana undersökningar som efterlysts i motionerna verkställts inomramen för nämnda JoU 1971: 44 3 Grupperna har även ställt material till förfogande för deöverläggningar som ägt rum mellan statens jordbruksnämnd, konsumentdelegationenoch jordbrukets förhandUngsdelegation beträffande jordbruksprisregleringenefter innevarande år. Vid nu angivna förhållanden finner utskottetförevarande motioner mte påkalla någon särskild åtgärd. Isin samordnande verksamhet åligger det den lantbruksekonomiska samarbetsnämndensärskilt att kontinuerligt redovisa den faktiska och förväntade utvecklingeninom lantbrukssektom och att låta verkställa utredningar som underlag förjordbrukspolitiska överväganden och beslut. I förevarande sammanhang må ävenerinras om att riksdag vid behandlingen av frågan omlantbruksnämndernas organisation uttalade (prop. 1967: 74, JoU 1967: 18, rskr.1967: 214), att det bör vara en väsentlig uppgift för lantbruksstyrelsen attanalysera behovet av olika åtgärder och värdera effekten av insattarationaliserings- och omställningsmedel i syfte att ge den fortsattaverksamheten en så effektiv inriktning som möjligt. Under hänvisning till detanförda och med framhållande av den relativt korta tid som gällanderiktlinjer varit gällande, avstyrker utskottet yrkandet i motionen 1971: 987om tillsättande av en ny utredning rörande den framtida jordbrukspolitiken. Motbakgrund av den ogynnsamma inkomst- och lönsamhetsutvecklingen inom jordbruketimder senare år begärs i motionen 1971: 212 att uttalar sig för attprissättningen på jordbruksprodukter blir sådan att tillfredsställandelönsamhet och förräntning kan åstadkommas på rationella jordbruksenheter såatt jordbrukarna får reella möjligheter att följa med i den allmännastandardutvecklingen. Även i motionerna 1971: 1011 och 1971: 1004 framförsyrkanden om åtgärder i syfte att åstadkomma sådan förbättring av jordbrukarnasinkomst- och lönsamhetsförhållanden, att den av riksdag beslutademålsättningen blir uppfylld. Ianledning av förevarande motionsyrkanden vill utskottet erinra om att detförslag till prisreglering på jordbrukets område som framlagts i prop. 1971:116 och som tillstyrkts av utskottet (JoU 1971: 43) innebär att jordbruketunder treårsperioden successivt tillförs eninkomstförstärkning av 637 milj. kr. För jordbrukarfamiljer vid gårdar med2050 ha åker i slättbygdsområdet beräknas arbets- och kapitalinkomsterna stigamed . Härtill kommer jordbruket att kompenserasför ändringar av den allmänna prisnivån genom halvårsvisa utlösningar av etts. Liksom får jordbruket tillgodoräkna sigvinsterna av den fortgående rationaliseringen inom näringen. Förslaget tillprisreglering har biträtts av jordbruketsförhandlingsdelegation. Mot bakgrund av det nu anförda finner utskottet inteanledning att föreslå någon särskild åtgärd i anledning av 1* 1971. JoU 1971: 44 4 Utskottet förutsätter dock att utvecklingen imder denkommande regleringsperioden med stor uppmärksamhet kommer att följas av Kungl.Maj:t och berörda myndigheter. En betydelsefull uppgift i detta sammanhang hargivetvis den lantbruksekonomiska samarbetsnämnden i vilken, som nämnts,ingår representanter för såväl de statliga organen på området som jordbruketsorganisationer. Vadhärefter gäller ett yrkande i motionen 1971: 1011 om åtgärder för att säkra entillräckhg tillgång på mjölk och mjölkprodukter inom landet vill utskotteterinra om att förslaget till prisreglering för nästkommande regleringsperiod istor utsträckning utformats med syfte att bryta den nedåtgående trenden iutvecklingen av mjölkproduktionen. Sålunda föreslås en avsevärd höjning avavräkningspriset på mjölk. I syfte att begränsa nedgången av mjölkproduktionenskall vidare prövas möjligheterna att övergångsvis ge rationaliseringsstöd äventill jordbruk med begränsade utvecklingsmöjligheter. På grund av vad nu anförtsföreslår utskottet att förevarande motionsyrkande ej föranleder någon särskildåtgärd frän sida. Imotionen 1971: 980 hemställs att frågan om tillämpande av lågprislinje förvissa hälsolivsmedel blir föremål för prövning. Utskottet har i betänkandet1971: 43 anfört vissa principiella synpunkter på frågan om val av prislinje föratt finansiera kostnaderna för stödet till jordbruksnäringen. Iöverensstämmelse med vad utskottet därvid uttalat avstyrker utskottet nuförevarande motionsyrkande. Imotionen 1971: 1011 anförs att det finns anledning i nuvarande situation attgöra en allmän kartläggning av de möjligheter som föreligger att vid sidan omdirekta prishöjningar på produkterna förbättra jordbrukets lönsamhet ochnäringsutövarnas sociala situation. Dylika åtgärder kan vara produktneutrala,såsom förbilligande av produktionsförnödenheter, direkta subventioner ochskattelättnader. Enligt motionärerna bör begära en prövning avhithörande spörsmål. Utskottet vill erinra om att nu gällande högprislinjeinte tillämpas renodlat utan att den är förbunden med flera modifieringar isyfte att lindra de prismässiga effekterna av prisregleringen för vissakonsumentgrupper. Enligt förslaget till prisreglering för kommande treårsperiodskall sålunda ca 86 milj. kr. av införselavgiftsmedel användas i syfte attbegränsa prishöjningarna för konsumenterna. Som påpekats i annat sammanhang ärvalet av metod för att finansiera kostiiaderna för jordbruksstödet i mycket höggrad beroende av utvecklingen av det europeiska ekonomiska samarbetet.Utskottet utgår från att möjligheterna att på olika sätt ytterligare modifierahögprissystemet fortlöpande kommer att tas till vara i samband med deåterkommande omprövningarna av prisregleringen och att det därför inte tordevara erforderligt med en särskild utredning i ämnet för att tillgodose syftetmed nu ifrågavarande motionsyrkande. JoU 1971: 44 5 I nyssberörda motion har även framförts önskemål omett riksdagsuttalande av innebörd att den för sockerbetsodling avsedda arealenbör ökas från nuvarande 40 000 ha till 50 000 ha i syfte bl. a. att undandramotsvarande åkerareal från spannmålsodling och därigenom bidraga till attminska rådande spannmålsöverskott. Utskottet vill i anslutning härtill erinraom att godkände grunderna för reglering av sockernäringen förfemårsperioden . Sockerregleringen, som utformats ienlighet med förslag av jordbrukspriskommitté efter överläggningarmed företrädare för sockerbets-odlarna, sockertUlverkningen ochjordbruksnämndens konsumentdelegation, bygger på av år 1967fastställda riktlinjer för en begränsning av den inhemska sockerbetsodlingentill 40 000 ha och en fortsatt konkurrensmässig anpassning till vad som gällerinom EEC. Enligt utskottets mening torde frågan om en eventuell utvidgningeller annan jämkning av betodlingsarealen böra tas upp i samband med kommandeöverläggningar rörande sockerregleringen efter nu löpande period. Imotionen 1971: 1003 har hemställts om en ingående utredning och kartläggning avdet svenska jordbrukets situation vid en EEC-anslutning och hur vi därvid skallkunna säkra en tillräcklig självförsörjning med livsmedel. Som anförs iremissyttrandena över motionen tillsattes inomhandelsdepartementet en särskild beredningsgrupp med uppgift att inomdepartementet bereda frågor av betydelse för utformningen av instruktionernaför eventuella förhandlingar med EEC. I denna beredningsgrupp ingårrepresentanter för olika berörda departement, vilka fått i uppdrag att närmarekartlägga de vid förhandlingarna aktuella frågorna, bl. a. jordbruksproblemen.Utskottet finner i likhet med lantbruksstyrelsen och jordbruksnämnden att detkan förutsättas att de i förevarande motion berörda frågorna redan beaktas i nunämnda sammanhang. Någon sådan särskild utredning av hithörande spörsmål somföreslås i motionen finner utskottet under angivna förhållanden inte motiveradoch avstyrker följaktligen motionsyrkandet. Slutligenfinner utskottet ej heller tillräckliga skäl att biträda det i motionen 1971:100 framförda yrkandet om utredning och förslag syftande till att möjliggöraatt exportförluster på brödspannmål regleras helt eller delvis på annat sätt ängenom nu utgående förmalningsavgifter. Utskottet vill framhålla att någonändring av spannmålsregleringens utformning i nu förevarande avseende inteifrågasatts för den kommande regleringsperioden. Under hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1. lämnar motionerna 1971: 979 och1971: 1025 utan åtgärd, 2. lämnar motionen 1971: 987 utanåtgärd, 3. lämnar utan åtgärd motionerna1971: 1004, 1971: 212 och 1971: JoU 1971: 44 6 1011,de båda sistnämnda motionerna såvitt avser krav på lönsamhetsförbättring inomjordbruket m. m., 4. lämnar motionen 1971: 1011,såvitt avser punkt 3 i motionsyrkandet, utan åtgärd, 5. anser motionen 1971:1011,såvitt avser punkt 5 i motionsyrkandet, besvarad med vad utskottet anfört, 6. lämnar motionen 1971: 1011,såvitt avser punkt 6 i motionsyrkandet, utan åtgärd, 7. lämnar motionen 1971: 1003 utanåtgärd, 8. lämnar motionen 1971: 980 utanåtgärd, 9. lämnar motionen 1971: 100 utanåtgärd. Viddetta ärendes slutbehandling har närvarit herrar: i Skegrie (c),Mossberger (s)*, i (s), Antby (fp), i (s),(), i (s). Krönmark (m)*, fruLindberg (s), herrar (vpk), i Holmgården (c). iBokenäs (fp), i (c)* och (), dock att vidbehandlingen av motionsyrkandena enligt punkterna 49 i utskottets hemställanherr i (c)* närvarit i stället för i (c). *Ej närvarande vid justeringen. 1. angående utvecklingen inom jordbruket efter år1967 av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (). Krönmark (m),i Holmgården (c), Bemdtsson i (fp) och i (c) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som börjar på s. 2 med »Vad först» och slutarpå s. 3 med »åtgärd» bort ha följande lydelse: »Imotionerna 1971:979 och 1971: 1025 pekas på den ogynnsamma utveckling somjordbruket undergått med bl. a. starkt minskad mjölkproduktionoch ett kraftigt ökat spannmålsöverskott. Denna utveckling liksom detförhållandet att på rationaliseringsområdet tillgängliga kreditgarantier intepå långt när utnyttjats visar enligt motionärerna att intentionerna med 1967års riksdagsbeslut inte fullföljts. I motionen 1971: 1025 erinras om attberörda ämbetsverk och den lant-brnksekonomiska samarbetsnämnden fortlöpande samlar in en stor JoU 1971: 44 7 mängdstatistik som belyser utvecklingen inom jordbruket. Enligt motionärernasmening ger dock inte denna statistikinsamling tillräckligt underlag för skall kunna rätta till eventuella brister och få en bättre balanseradutveckling. Det är, framhåller motionärerna, nödvändigt att orsakssammanhangenblir mer ingående analyserade och jämförda med de antaganden varpå besluten av1967 års riksdag grundades. Utskottet kan för sin del helt ansluta sig tiU desynpunkter som anförts i förevarande motioner. De undersökningar somverkställts ger sålunda visserligen en god bild över utvecklingen men de sägerinte någonting om orsakssammanhangen. Utskottet finner därför starka skäl talaför att en sammanfattande analys verkställs av de faktorer som efter 1967 årsriksdagsbeslut påverkat inkomst- och lönsamhetsutvecklingen samt rationaliseringsverksamheteninom jordbruket.» dels utskottets hemställan under 1. bort haföljande lydelse: »l.som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört i anledning av motionerna 1971: 979 och 1971: 1025,» 2. angående utredning om det svenska jordbruketssituation vid en EEC-anslutning av herrar i Skegrie (c), Antby (fp),(). Krönmark (m), i (c) i Holmgården (c) ochBerndtsson i (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 5 som börjar med »I motionen» ochslutar med »följaktligen motionsyrkandet» bort ha följande lydelse: »Imotionen------ Qika med utskottet)---- bl. a. jordbruks problemen. Utskottet vill för sin del understryka vikten av att beredning en av de jordbrukspolitiska frågorna i nu förevarande sammanhang blir så allsidig och grundlig som möjligt. Mycket skiljaktiga förhållanden rå der som bekant i fråga om jordbruket i olika delar av vårt land. Enligt utskottets mening är det därför angeläget att företrädare för jordbruks näringen, representerande olika landsdelar, får tillfälle att delta i pröv ningen av de villkor som det svenska jordbruket måste tillförsäkras i samband med en närmare anknytning till EEC-marknaden. Med hänsyn till frågornas betydelse ur samhällsekonomiska och allmänpolitiska syn punkter synes förevarande utredningsarbete även böra ges en bredare parlamentarisk förankring. Utskottet finner mot bakgrund av det an förda starka skäl tala för att den beredning av jordbruksfrågorna som skett, främst på tjänstemannaplanet, kompletteras med undersök ningar i vilka såväl parlamentariker som företrädare för jordbruket del tar. LämpUgen bör detta kunna ske genom att den förenämnda bered ningsgruppen förstärks i angivet syfte.» dels utskottets hemställan under 7. bort haföljande lydelse: »7. som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört i anledning av motionen 1971: 1003,» JoU 1971: 44 8 1. angående inkomst- och lönsamhetsutvecklingeninom jordbruket av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (). Krönmark (m), Jo i Holmgården (c), i (fp) och i (c) som anför: »Inkomstmålsättningenför jordbruket jordbruksbeslut har utformats sålunda att det ärangeläget att de som arbetar i jordbruket får en ekonomisk standard som ärlikvärdig med den som yrkesutövare i andra näringar når. Med detta avsågs bl.a. att möjlighet bör beredas till företagsekonomisk lönsamhet vid rationelltbedrivna jordbruksföretag i hkhet med de lönsamhetsförhållanden som råder inomnäringslivet i övrigt. Vi finner det angeläget att denna utlovadeinkomstmålsättning uppfylls. Sedanår 1966 har emellertid den ekonomiska situationen för jordbruket ständigtförsämrats, vilket framgår av de beräkningar som gjorts av lantbruksekonomiskasamarbetsnämndens inkomstgrupp. harindustriarbetarinkomsten ökat med ca . medan inkomsten för en jordbrukarepå en gård om 40 ha har minskat med ca . Det har under dessa åruppstått en differens på ca . mellan dessa tidigarejämförelseinkomster. Trotsatt ett jordbruk på 40 ha på de södra slättbygderna måste sägas vara ettrationellt företag enligt dagens måttstock är dock inkomsten helt otillräckligför uppnåendet av företagsekonomisk lönsamhet. De vid årets överenskommelse omjordbrukspriserna uppnådda förbättringarna har givetvis i någon mån förbättratlönsamheten men leder inte fram till uppfyllandet av målsättningen från år1967. Vivill därför med hänvisning till bl. a. den fallande produktionen inommjölkhanteringen, vilken är en direkt följd av bristande lönsamhet, framhållaatt företagsekonomisk lönsamhet är nödvändig för en fortsatt högrationaliseringsverksamhet och för att unga människor skall ägna sig åtjordbruksnäringen. Medhänsyn till den betydande eftersläpning vari jordbrukarinkomsten befinner sigär det nödvändigt att, såsom på annat ställe framhållits, orsakssammanhangethärvidlag noga utreds inför kommande prisöverläggningar. Vi vill påpekanödvändigheten av att målsättningen om företagsekonomisk lönsamhet snarastförverkligas om produktionen skall kunna upprätthållas och de inom jordbruketsysselsatta skall få en ekonomisk standard som är likvärdig med den somerbjuds inom andra näringar.» 2. angående omfattningen av den svenskasockerbetsodlingen av her rar i Skegrie (c), (), Krörmiark (m), i (c), i Holmgården (c) och i (fp) som anför: JoU 1971: 44 9 »De senaste årens pris- och inkomstutveckling påjordbrukets område har medfört betydande balansrubbningar på produktionssidan.Parallellt med en mycket snabb utslaktning och minskning av mjölkproduktionenhar det uppstått betydande överskott av spannmål. Detta beror emellertid ocksåpå att beslutet om nedskärning av sockerbetsodlingen med 10 000 ha har frigjortmotsvarande areal för spatmmålsodling, vilket åstadkommit svåravsättbaraöverskott. Underde år som förflutit har svensk sockerbetsodling undergått mycketlångt gående rationaliseringar och torde nu kunna visa resultat som knappast överträffaspå något annat håll. Vivill också erinra om att sockerpriset på världsmarknaden, vilket under många årlegat på en mycket låg nivå, bl. a i samband med tillkomsten av detinternationella sockeravtalet, företett en betydande stegring.Starka skäl talar för att priset på socker även i fortsättningen kommer attUgga på en hög nivå. Vid nuvarande prisförhållanden ger odling av 1 ha vete enexportinkomst av ca . utgör importutgiften för sockermotsvarande 1 ha sockerbetsodling ca . Även om jämförelsen är förenkladtorde det stå klart att en utökad sockerbetsodling är samhällsekonomisktmotiverad. Ianslutning härtill anser vi att det nu kan finnas skäl att pröva om inte enutökning av sockerbetsarealen är möjlig att genomföra. Vi är givetvis medvetnaom att grunderna för nuvarande reglering av sockernäringen i principfastställts för femårsperioden den 1 juli 1969den . Enligt vad vikunnat finna bör dock hinder inte möta att, om parterna kan enas därom,villkoren i avseende på betodlingsarealens omfattning revideras ochproduktionen i fortsättningen baseras på en större areal, förslagsvis 50 000ha. Ensådan ändring av betodlingsarealen torde inte behöva strida mot Sverigesåtaganden enligt internationella sockeravtalet.» JoU 1971: 44 10 Lantbruksstyrelsen framhåller att inför desonderande samtal, som inletts i mellan en svensk delegationoch EEC-kommissio-nen för eventuella förhandlingar, inom handelsdepartementettillsatts en särskild beredningsgrupp med uppgift att bereda frågor avbetydelse för utformningen av förhandlingsinstruktionerna. I denna beredningsgruppingår representanter för olika berörda departement, som fått i uppdrag attnärmare kartlägga de vid förhandlingarna aktuella frågorna, bl. Lantbruksstyrelsen utgår ifrån att de i motionen nämndaproblemställningarna därvid redan beaktats. I likhet med lantbruksstyrelsen hänvisar statensjordbruksnämnd till den inom tillsatta särskildaberedningsgruppen och framhåller därvid att den i motionen berörda frågan omdet svenska jordbrukets situation vid en anslutning till EEC m. m. synes ingå idet problemkomplex som täcks av beredningsgruppens mandat. vitsordarbetydelsen av att de frågor som kan bli aktuella för det svenska jordbruket viden anknytning i en eller annan form till EEC blir noggrant utredda ochbelysta. Olika organ är såvitt rektorsämbetet har sig bekant sysselsatta med utredningarkring dessa problem. Sålunda torde hithörande frågor kontinuerligt penetrerasbl. a. inom statens jordbruksnämnd och inom kommerskollegium. Även jordbruketsegna organisationer arbetar med problemen. Om ytterligare överväganden ifrågan gör det uppenbart att en samlad utredning bedöms som erforderlig tillstyrkerlantbrukshögskolans rektorsämbete en sådan utredning. Det svenska jordbrukets situation vid en anslutningtill EEC är en fråga, som diskuterats i nära nog . Många utredningaroch specialundersökningar har också gjorts såväl på denstatliga sidan, främst inom , som av LRF och dessföregångare och . JoU 1971: 44 11 utredningsaktivitetenvarit vid de båda tidigare tillfällen, då utvidgningsförhandlingar ägde rumeller syntes vara på väg att starta, nämligen 196163 och 196667. Exempel påfrågor som därvid har närmare penetrerats är jämförelse av producentpriserna iSverige och EEC, sannolika anpassningsproblem på de olika varuområdena,möjligheter att bibehålla ett särskilt stöd till jordbruket i norra en anslutning, den sannolika produktionsutvecklingen vid en övergång tillEEC:s prisrelationer, in- och utbetalningarna till jordbruksfonden,subventionernas omfattning, produktionskostnaderna samt livsmedelskostnademasev. förändringar vid en anslutning.