bet · FU01SoU11 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971:11 Socialutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:fs proposition angående vissa frågor omföretagshälsovård m. m. jämte motioner. Maj:t i propositionen 1971:1 (bUaga 7,punkten L 3) beräknat medel för nedannämnda ändamål, har Kungl. Maj:t i propositionen1971: 23 under åberopande av statsrådsprotokoUet över socialärenden föreslagitriksdagen att tUl för /72 underfemte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Som ett led i åtgärderna för att förstärkaarbetarskyddets resurser läggs i propositionen fram förslag beträffande enutbyggnad av företagshälsovården. Ett utbyggnadsprogram förföretagshälsovårdens läkarresurser redovisas. Det innebär att antalet läkareinom företagshälsovården, uttryckt i heltidsverksamma läkare, kommer att ökafrån ca 200 tiU omkring 650 . Viktigasamråds-och informationsuppgifter på detta område anförtros åt en nyinrättadföretagshälsovårdsdelegation med företrädare för arbetsmarknaden, sjukvårdenoch arbetarskyddet. Ettprogram för ökad utbildning i. företagshälsovård vid arbetsmedicinskainstitutet läggs fram. Avsikten är att vid institutet skall utbUdas bl.a. 45 läkare, 50 skyddsingenjörer och 60 sjuksköterskor i företagshälsovård. Förgenomförande av utbUdnmgsprogrammet föreslås betydande förstärkningar avarbetsmedicinska institutets resurser. Anslaget för /72 höjs medca 2,5 milj. kr., vilket bl. a. innefattar en personalförstärkning med ett20-tal nya, tjänster. A.Vid början väckta motioner I motionen 1971: 352 av herrEngström m. fl. (vpk) har hemställts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:tmåtte hemställa om att i motionen berörda frågor angående huvudmannaskapet förföretagshälsovården samt dess lagfästande blir föremål för utredning och attförslag i dessa frågor skyndsamt föreläggs . I motionen 1971: 881 av herrNordberg m. fl. (s) har hemställts att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t begär dels en aUmän inventering rörandeomfattningen och iimehållet i de kursmoment som på olika ut-bUdningsområdenägnas arbetsmiljö- och arbetarskyddsfrågor, deb att nämnda kartläggningläggs till grand för en utbyggnad av dessa delar av kurs- och läroplanerna,dels en prövning av möjligheterna att skapa en fortbUdning iarbetsvefenskapliga ämnen för verksamma tekniker, arkitekter m, fl.yrkeskategorier vilkas arbete har direkt betydelse för arbetsmUjön. Motionenunder 2 har av kammaren remitterats till utbildningsutskottet, som medsocialutskottets medgivande beslutat överflytta motionen till socialutskottet. B./ anledning av propositionen väckta motioner I motionen 1971:1229 av herrEngström m. fl (vpk) har hemställts att i anledning av propositionen1971: 23 i skrivelse till Kungl. Maj:t ger tUl känna vad i denna motion anförtsangående behovet av att gmndutbUdningen i arbetsmedicin och socialmedicin ihögre grad äger mm vid de ordinarie undervisningsanstalterna. I motionen 1971:1230 av herrGustavsson i m.fl. (c) har hemställts att vid sin behandlingav Kungl. Maj:ts proposition nr 23 beslutar att i skrivelse tUl Kungl. a) att arbetsmedicinska institutetges i uppdrag att skyndsamt undersöka om det är möjligt att anskaffatiUräckligt antal praktikantplatser för de läkare och sköterskor som skallutbildas i institutets regi, b) att institutet, om det visarsig svårt att få fram praktikantplatser på det sätt som föreslagits ipropositionen, ges i uppdrag att framlägga förslag om hur man skaU lösa fråganså att inte inskränkningar i den planerade utbUdningskapaciteten behövergöras, c) att arbetsmedicinska institutetges i uppdrag att vid detalj uppläggningen av läroplanen för den teoretiskautbildningen av företagsläkare och sjuksköterskor i företagshälsovård geerforderligt utrymme åt de arbetspsykologiska och sociala frågorna; samt att i övrigtbeaktar vad i motionen anförts. Imotionen 1971: 1231 av herrar NUsson i (s) och i (s) har hemstäUts att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t begär att arbetarskyddsstyrelsens företagshälsovårdsdelegation får i upp drag debatt i enlighet med vad som anföres i motionen inleda försöksverksamhet medambulerande hälsovårdsbussar; deb att med största uppmärksamhet följautvecklingen i fråga om efterfrågan på och rekryteringen till arbetsmedicinskainstitutets utbildning samt att vidta de åtgärder som kan bli erforderliga föratt säkerstäUa att antalet företagsläkare vid femårsperiodens slut blir av ipropositionen angiven storleksordning; dels ock att på sätt som exemplifierasi motionen inleda för- söksverksamhet rörande utformningen av huvudmannaskapetför företagshälsovården. I motionen 1971: 1232 av i m.fl. (fp) har hemställts attriksdagen i skrivelse tiU Kungl. a) utredning omatt tiUsättning av företagsläkare och annan personal inom arbetarskydd ochföretagshälsovård sker av eller i samråd med företagsnämnd och b) skyndsamutredning och förslag om företagshälsovårdscentraler för de små och medelstoraföretagen, samt att beaktar vad som i motionen anförtsbeträffande vidare-utbUdning och fortbildning av personal iföretagshälsovården. I motionen 1971: 1233 av m. fl. (m) harhemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala att Kungl. Maj:t i samband med realiserandet av utbyggnadsprogrammet för företags hälsovårdens resurser måtte beakta vad som anförts i motionen. För att skapa en bättre arbetsmiljöoch för att ge de anställda ökad trygghet på arbetsplatsen har ett omfattandereformarbete påbörjats. Målsättningen för reformarbetet är att ett moderntarbetarskydd skall ta ansvar för de anställdas hela hälsosituation iarbetslivet och att miljön på arbetsplatserna i olika avseenden skall anpassastill människans fysiska och psykiska förutsättningar. Såsom departementschefenframhåller i propositionen måste de anstäUda själva och deras förtroendemän gesvidgade funktioner i arbetarskyddet och därmed större möjligheter att utöva ettaktivt inflytande över den beslutsprocess som formar deras arbetsmiljö. Beträffande det pågående reformarbetet får utskotteterinra om den tillsatta arbetsmiljöutredningen och om denarbetarskyddsfond som beslutat inrätta. Som ett ytterligare led i åtgärdema för att få till stånden utbyggnad av arbetarskyddet läggs i propositionen fram förslag om enutbyggnad av företagshälsovården. a kommer antalet läkare inom denna sektorenligt ett redovisat utbyggnadsprogram att öka från ca 200 till omkring 650under den närmaste femårsperioden. Ett program för ökad utbildning iföretagshälsovård vid arbetsmedicinska institutet läggs fram. För genomförandeav programmet föreslås betydande förstärkningar av arbetsmedicinskainstitutets resurser. Företagshälsovårdens målsättning och organisation Under det utredningsarbete somföregått propositionen har starkt betonats företagshälsovårdens förebyggandekaraktär. I linje härmed har under remissbehandlingen, bl. a. av SAF ochsocialstyrelsen, framhållits attsjukvårdens omfattning inom företagshälsovården bör hållas relativt begränsad.Likaledes har betonats att utbyggnaden av företagshälsovården måste samordnasmed samhällets aUmänna hälso- och sjukvård. Utbyggnaden bör kunna leda tillatt företagsläkarna m, fl, får minskade uppgifter beträffande sjukvården.Utskottet kan helt ansluta sig till dessa överväganden. Detta innebär attutskottet avstyrker motionen 1971: 1233 av m, fl, i motsvarandedel, där det framhålls att det inte är rationellt att företagshälsovården ialltför hög grad förlitar sig på samhällets 'ukvårdsresurser; i konsekvenshärmed borde enligt motionäremas mening tesen om den enbart förebyggandekaraktären av företagshälsovården inte drivas aUtför långt. I flera motioner tas upp frågor om huvudmannaskapetför företagshälsovården eller om andra närliggande frågor. I den vidriksdagens början väckta motionen 1971:352 av m.fl. anförs att.det första villkoret för en utbyggnad av företagshälsovården är att desstjänstemän tillförsäkras en oberoende ställning. Detta kräver enligt motionäremasmening att landstingen övertar huvudmannaskapet och att verksamheten ställsunder de anställdas direkta insyn och kontroll. Motionärerna vUl ha enutredning i frågan och att denna utredning också skall ta upp frågan omlagstiftning pä området. I motionen 1971: 1232 av i m.fl. vill motionärerna ha en utredning som syftar tiU att tiUsättning avföretagsläkare och annan personal inom arbetarskydd och företagshälsovård skallske av eller i samråd med företagsnämnd. Motionärerna vill också ha enskyndsam utredning om företagshälsovårdscentraler för de små och medelstoraföretagen. I en annan motion, 1971: 1231 av herrar i och Perssoni , vill motionärerna att den tillsattaförctagshälsovårdsdelega-tionen skaU få vissa närmare angivna uppgifter bl. a,i frågor om utformningen av huvudmannaskapet. Motionärerna vill attdelegationen skall. inleda en försöksverksamhet med olika organisationsmodellersom syftar till att ge de anställda ett ökat inflytande överföretagshälsovården. Delegationen bör också bl, a, få i uppdrag att inledaförsöksverksamhet med en organisationsmodell som bygger på ett utnyttjande avs. k, hälsovårdsbussar, 1propositionen presenteras fyra olika modeller för organisationen avföretagshälsovården. Huvudmannaskapet ligger antingen helt hos ett eller fleraföretag eller helt hos landstingskommun eller också delat mellan företag ochlandstingskommun. Utskottet vUl framhålla att organisationsmodellerna har sinutgångspunkt i de riktlinjer för företagshälsovård som antogs av SAF och LO år1967, Med hänsyn härtUI är utskottet inte berett att biträda förslaget imotionen 1971: 352, Det finns emellertid anledning att peka på betydelsen aven nära samverkan med samhällets allmänna hälso- och sjukvård även då manväljer en organisationsform, där huvudmannaskapet ligger helt hos företaget.Utskottet villockså betona värdet av att de nämnda modeUerna ger utrymme för organisatoriskalösningar som kan anpassas till arbetsplatser av skiftande karaktär, Ienlighet med det sagda avstyrks motionen 1971: 352, Idirektiven till arbetsmiljöutredningen framhålls att de enskildas möjligheteratt öva inflytande pä utformningen av arbetsmiljön bör ägnas storuppmärksamhet. Vidare erinras bl. a. om nyssnämnda överenskommelse påarbetsmarknaden om företagshälsovården. Nuvarande bestämmelser iarbetarskyddslagstiftningen om organiserad samverkan mellan arbetsgivare ocharbetstagare i arbetarskyddshänseende bör omprövas med beaktande av denutveckling som återspeglas i bl. a. nämnda överenskommelse. Dessa direktiv förutredningen går helt i linje med de motionsyrkanden som syftar tiU ett ökatinflytande för de anställda i företagshälsovården. Det skulle emellertidenligt utskottets bedömning vara av stort värde om redan under arbetets gäng enförsöksverksamhet kunde komma till stånd, Företagshälsovärdsdelegationen börkunna spela en viktig roll i sammanhanget. Något initiativ från ärinte påkallat i detta avseende. Med hänsyn härtill och under hänvisning tiU deredovisade direktiven för arbetsmiljöutredningen avstyrker utskottet det nuaktuella yrkandet i motionen 1971: 1231 samt yrkandet i motionen 1971: 1232 omtiUsättning av personal inom arbetarskydd och företagshälsovård. Dådet gäller yrkandet i motionen 1971: 1232 om företagshälsovårdscentraler fårutskottet erinra om uttalande i propositionen att det bör ankomma påföretagshälsovårdsdelegationen att överväga hur det regionala samarbetet ifråga om företagshälsovården bör utformas och att utarbeta erforderligarekommendationer härom. Därvid får delegationen också anledning att ta del avde erfarenheter som framkommit rörande användningen av s, k, hälsovårdsbussarsamt att överväga om användningen av sådana bussar bör ingå iorganisationsmodellerna för den regionala företagshälsovården. Med hänsyn tilldet anförda är enligt utskottets mening någon åtgärd inteerforderlig i anledning av nyssnämnda yrkande i motionen 1971: 1232 elleryrkandet i motionen 1971: 1231 om hälsovårdsbussar. Utbildningenvid arbetsmedicinska institutet m. m. Enligt det program för ökad utbUdning iföretagshälsovård vid arbetsmedicinska institutet som läggs fram ipropositionen skaU utbildas bl, a. 45 läkare, 50 skyddsingenjörer och60 sjuksköterskor i företagshälsovård. Med hänsyn till den utbyggnad avutbildningsresurserna vid institutet som föresläs komma till stånd vidinstitutet, synes det vara realistiskt att räkna med en utbildningskapacitet avden nämnda storleksordningen. Det stora intresse för en väsentligt utbyggdföretagshälsovård som finns hos såväl arbetsgivare och arbetstagare somsjukvårdshuvudmän i förening med den ökade tillgången på läkare gör det också 1 - -J -» o. 2-------------------------------- T,*J befogat räkna med att några problem med att få deltagare iinstitutets utbildning inte skall behöva uppstå. DärtiU kommer att det, ienlighet med vad som förordas i motionen 1971: 1231 av herrar i Växjöoch i , bör bli en angelägen uppgift för företagshälsovårdsdelegationenatt med största uppmärksamhet följa utvecklingen i fråga om efterfrågan på ochrekryteringen tUl arbetsmedicinska institutets utbildning. Denna uppgiftliksom den i motionen förordade uppgiften för delegationen att vidta deåtgärder som kan bli nödvändiga för att säkerställa att antalet företagsläkarevid femårsperiodens slut blir av den storleksordning som förordas ipropositionen ligger uppenbarligen helt inom ramen för delegationensverksamhet. Det är därför inte behövligt att framställer särskildbegäran om att företagshälsovårdsdelegationen skall få ett uttryckligt uppdragi angivna hänseenden. Utskottet avstyrker därför motionen i denna del. I fråga om utformningen avutbildningen i företagshälsovård för i främsta rummet läkare, skyddsingenjöreroch sjuksköterskor bygger det föreslagna programmet pä förslag avarbetsmedicinska institutet. Utskottet ansluter sig till de huvudlinjer förutbildningen som dragits upp i propositionen. Det av utskottet tillstyrktaförslaget innebär att utbildningen av företagsläkare skall omfatta ca tvåmånaders teorikurs vid arbetsmedicinska institutet och praktisk tjänstgöringunder , att specialutbildningen för skyddsingenjörer normaltskall omfatta teorikurs vid institutet av samma längd som för läkarna och praktisktjänstgöring under i regel samt att utbildningen för sjuksköterskorskaU omfatta , varav en teoridel vid bl, a. arbetsmedicinskainstitutet och en praktikdel omfattande , I flera motioner framstäUs önskemål om innehållet iutbildningen för olika personalgrupper inom företagshälsovården. Sålundaförordas i motionen 1971: 1230 av i m, fl, att viddetaljuppläggningen av läroplanen för den teoretiska utbildningen av företagsläkareoch sjuksköterskor i företagshälsovård erforderligt utrymme ges åt dearbetspsykologiska och sociala frägoma, I motionen 1971: 1233 av , fl, framhålls att det är angeläget att skyddsingenjörerna - som bör kaUasarbetsmiljöingenjörer - får en ingående medicinsk utbildning i samband medarbetsmedicinska institutets kursverksamhet. Vid detaljutformningen av kursplanerna, som i sinahuvuddrag bör bygga på arbetsmedicinska institutets förslag, måste enligtutskottets mening betydande vikt fästas vid de meningsyttringar som kommit framunder remissbehandlingen av nämnda förslag och av de övriga utredningsförslagsom behandlas i propositionen, I anledning av yrkandet i motionen 1971: 1230 vUlutskottet i detta avseende särskUt peka på att i åtskiUiga remissvar överföretagshälsovärdsutredningens förslag framhållits vikten av att sociala ochmentalhygieniska aspekter beaktas då man bestämmer innehåll och inriktning avföretagshälsovården. Utskottet utgår från att dessa synpunkter beaktas och attutbildningen inom företagshälsovården ger erforderligt utrymme ät dearbetspsykologiska och sociala frågorna. Med hänsyn till departementschefensuttalande i propositionen förutsätter utskottet att det i motionen framställdaönskemålet i detta hänseende kommer att tillgodoses. Någon åtgärdi anledning av motionsyrkandet är därför inte erforderlig. Beträffande medicinsk-teknisk utbildning förskyddsingenjörer får utskottet hänvisa till att departementschefen framhålleratt det är viktigt att den medicinska och tekniska personalen inomföretagshälsovården får ordentlig kännedom om arbetet inom varandras områdenför att det nödvändiga samarbetet skall underlättas. Departementschefen ställersig också i princip positiv till en integrerad undervisning i vissa kursavsnittför de båda gmppema, lät vara att integreringen ännu inte kan genomföras i sästor utsträckning som arbetsmedicinska institutet föreslagit. Med hänsyn tiUdepartementschefens uttalande i dessa frågor är det inte påkallat med någonåtgärd från sida i anledning av det här behandlade yrkandet imotionen 1971: 1233, I vissa motioner uttrycks farhågorför att utbildningsbehovet för personer som är verksamma inomföretagshälsovården inte kommer att bli tiUgodosett genompropositionsförslaget, I motionen 1971: 1230 av i m,fl, förordas att utbildningsvolymen ökas så att även de läkare, som arbetarinom företagshälsovården och som saknar företagsläkarutbildning, får möjlighetatt genomgå utbildningskurser. Även för de gmpper som redan ärspecialutbildade föreligger det, anförs det i motionen 1971: 1232 av herrNorrby i m, fl,, ett vidareutbildnings- och fortbildningsbehov.Motionärerna menar att inte bör låta sig nöja med att åtgärder idetta avseende har förutskickats utan att den redan nu bör uttala att denyrkesverksamma personalen inom företagshälsovården bör garanteras möjlighettill en utbildning av samma standard som den som föreslås i propositionen, I detta sammanhang finns det också anledning att ta upptvå motionsyrkanden, i vilka påtalas behovet av att även andra personalgrupperän dem som behandlas i propositionen skall fä ökade utbildningsmöjligheter iarbetsvetenskapliga ämnen. Sålunda anförs i motionen 1971: 1233 av , fl, att behovet av både psykologer och sociologer inom företagshälsovårdentorde vara ganska stort och att det därför är nödvändigt att dessayrkeskategorier bör kunna erbjudas speciell vidareutbUdning vidarbetsmedicinska institutet. Enligt motionärerna föreligger sammautbildningsbehov för yrkesgrupper inom den fysiska rehabiliteringen - bl, a,sjukgymnaster - som i sitt yrke gör insatser för företagshälsovården, I denvid början väckta motionen 1971: 881 av m.fl, yrkasatt skall begära att möjligheterna prövas att skapa en fortbildningi arbetsveten- skapliga ämnen för tekniker, arkitekter och andrayrkeskategorier vilkas verksamhet har direkt betydelse för arbetsmiljön.Motionärerna framhåller att det är nödvändigt att huvudmannaskapet för utbildningenligger hos en institution där arbetsmarknadens parter är representerade. Då man skaU ta ställning till de här aktuellamotionsyrkandena måste man beakta att de förslag som läggs fram i propositionenavser en kraftig utbyggnad av utbUdningskapaciteten inom företagshälsovården.Eftersom utbildningen med smärre undantag skall bedrivas vid arbetsmedicinskainstitutet kommer stora krav att ställas på institutet även resurserförstärkts. Enligt utskottets mening är det en riktig avvägning att i dettaläge starkt koncentrera insatserna till de centrala funktioner inomföretagshälsovården som skall utövas av läkare, sjuksköterskor och ingenjörer,vilka har sin hela verksamhet förlagd inom denna del av hälsovården. Dä det ärav vikt att företagshälsovården tillförs inte bara kvalitetsmässigt utan ävenkvantitetsmässigt ökade resurser är det naturligt att de föreslagnautbildningsprogrammen i huvudsak riktar sig till personal som inte redan ärverksam på området. Det bör dock i enlighet med vad departementschefen anförstarkt understrykas att personer som är sysselsatta med teknisktarbetarskydd inte bör kunna stängas ute från utbildningen för skyddsingenjörerbara därför att de saknar viss formell kompetens. Även i fråga om utbildningen avsjuksköterskor finns det anledning räkna med att eleverna i stor utsträckning kommer att rekryteras bland sådana som redan nu äryrkesverksamma inom företagshälsovården. Det sagda hindrar inte att detlikväl, inte minst beträffande läkare, kan kvarstå ett väsentUgtutbildningsbehov för personer som är verksamma inom området. Departementschefenframhåller emellertid såväl att det kan finnas anledning att pä nytt prövafrågan om utbildningskapacitetens omfattning som att han avser att återkommatill frågan om utbildning av redan verksam företagshälsovärdspersonal. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet de här aktuella yrkandena imotionema 1971: 1230 och 1971: 1232, Även yrkandena i motionerna 1971: 1233 och 1971: 881 börses mot bakgrund av den satsning som sker på en utbyggnad av utbildningen påområdet. När vi nått så långt pä utbildningssidan att vi har en bättre balansiin mellan tillgång och efterfrågan på läkare, sjuksköterskoroch ingenjörer med kvalificerad utbildning i företagshälsovård, kommer detnaturligtvis att finnas ökat utrymme för mer betydande satsning påutbildningsgrenar med mera speciell inriktning. Härvid kommer utbUdningen avde i motionen 1971: 1233 nämnda yrkesgrupperna, sjukgymnaster, psykologer ochsociologer i blickpunkten. Även behovet av särskUda kurser i enstakaarbetsvetenskapliga ämnen, vUket behov starkt understrukits av LO, bör ägnasuppmärksamhet. Genom den i propositionen föreslagna kursen i ergonomi förtekniska pla- nerare m. fl. har dock yrkandet i motionen 1971: 881 iviss mån redan blivit tiUgodosett. Utöver det nu sagda vUl utskottet ocksåframhålla att företagshälsovårdsdelegationen torde fä möjligheter att undersitt arbete bilda sig en god uppfattning om vilken inriktning den fortsattautbyggnaden av utbUdningen i företagshälsovård bör ha. Med hänsyn tUl angivnaomständigheter och med beaktande av att även arbetsmiljöutredningen har attpröva frågor rörande företagshälsovården anser utskottet att något riksdagensinitiativ i anledning av förevarande yrkanden i motionerna 1971: 1233 och1971: 881 inte erfordras. Såsom ovan angivits kommer visspraktiktid att ingå i utbUdningen i företagshälsovård för läkare,sjuksköterskor och ingenjörer. Praktiken bör förläggas tUlföretagshälsovårdsenhet vid företag eller vid företags-hälsovårdscentral så attkurselevema får praktisk erfarenhet av arbets-förhåUanden inom det område därde skall fullgöra sina uppgifter. Departementschefen uttalar i propositionenatt han finner det naturligt att erforderliga praktikmöjligheter i form avsärskilda tjänster ställs till förfogande av näringsUvet. I motionen 1971:1230 av i m. fl. uttalas farhågor för att det på grundav svårigheter att skaffa praktikplatser för läkarna och sjuksköterskorna kanbli aktuellt att skära ner utbildningskapaciteten. Mot denna bakgmnd yrkarmotionärerna att arbetsmedicinska institutet skall ges i uppdrag att skyndsamtundersöka om det är möjligt att anskaffa tillräckligt antal praktikplatser förnämnda grupper och att, om det visar sig svårt att få fram sådana platser,institutet får i uppdrag att framlägga förslag om hur man skall lösa frågan såatt inte utbUdningskapaciteten behöver minskas. Eftersom de här aktuella praktiktjänsterna i princip börbyggas på ett arbetsmässigt behov, torde det finnas anledning räkna med att detkommer att bli efterfrågan på läkare och sjuksköterskor som skall fuUgörapraktiktjänst. Vidare bör, som departementschefen framhåller i propositionen,företagshälsovårdsdelegationen kunna fylla en viktig funktion som kontaktorganmellan institut och näringsliv. Då härtill kommer att det är en självklarskyldighet för arbetsmedicinska institutets ledning att vidta alla erforderligaåtgärder för att tillgodose behovet av praktikplatser, avstyrker utskottetmotionen i ifrågavarande del. Utbildning vid de ordinarie undervisningsanstalterna Utskottet tar slutligen upp tremotionsyrkanden som avser utbildning i arbetsvetenskapliga ämnen med i principannan huvudman än arbetsmedicinska institutet, I den vid börjanväckta motionen 1971: 881 av m, fl. anförs att det omfattandeutredningsarbete på arbetsmiljöns område som pågår, främst inom arbetsmiljöutredningen,behöver kompletteras på utbildnmgsområdet. Utbildningen i arbetsvetenskapligaämnen bör förstärkas främst vid de tek-