bet · FU01SoU30 · 1971-12-31 00:00:00 — Frågan om efterkontroll och uppföljning i vad mera avserden sociala eftervården skall behandlas i den av tiUsattautredningen om den icke institutionsbundna socialvårdens målsättning ochorganisation. Av de sex arbetsgrupper vid sidan av huvudgruppen, som utredningenbestår av, skall en arbetsgrupp (nr 4, för efterkontroll och uppföljning)behandla frågor om uppföljning och analys av resultaten av vård, behandling ochrehabilitering m, m. 1 direktiven för socialutredningen har understrukitsvikten av att utredningen behandlar den uppföljande verksamheten. Härom sägs idirektiven följande. Lika viktig som den uppsökandeverksamheten är den uppföljande. Det är angeläget, att de ansvariga följerresultatet av insatta åtgärder och prövar nya, om så erfordras, 1 det praktiskahandlandet griper det ena vårdområdet in i det andra. Ävensjukvårdslagstiftningen kan därför komma att beröns av utredningsarbetet. I motionen 1971:355 tas upp en radfrågor som berör olika områden inom hälso- och sjukvården m. m. Motionärernaframhåller att en genomgripande diskussion krävs om värdens framtida utbyggnad.De yrkar att en parlamentarisk utredning med representation för huvudmännen skall tillsättas. En sådan utredning bör fä till uppgift att framlägga ett program för den fortsatta utbyggt aden avhälso- och sjukvård samt närliggande uppgifter inom socialvå:den. Vidare yrkas för skapande av underlag för programarbetet att direktiven för den är 1969tUlkallade sjukvårdskostnadsutredningen vidgas tiU att utöver erforderligakostnadsundersökningar omfatta utarbetande av alternativa förslag tiUfördelning av kostnaderna mellan stat och kommun och attsjukvårdskostnadsutredningen därvid erhåller en parlamentarisk förankring. Imotionen yrkas också att åtgärder skall vidtas för genomförande avsystematiserad uppföljning och kvalitetskontroll inom eftervården. Ett yrkandeom försöksverksamhet med regionala vårdombudsmän behandlas i ett senarebetänkande. Motionsyrkanden om utarbetande av ett hälso- ochsjukvårdspolitiskt program m, m, har framförts även vid och . har i sina av godkända utlåtandenframhållit att syftet med yrkandena tillgodosetts genom att åtgärder genomolika utredningar m. m, vidtagits för att skapa erforderligt underlag förformulering av till samhäUsutvecklingen anpassade nya målsättningar inomvårdområdet. Motionerna har avslagits. pågår ett mycket omfattandeutredningsarbete berörande planeringen av hälso-, sjuk- och socialvärden. Sedanriksdagen senast behandlade frågan om ett hälso- och sjukvårdspoUtiskt programhar sjukvårdsdelegation tillsatt en särskildarbetsgrupp med uppdrag att utarbeta och till delegationen redovisa förslagtill ett riksomfattande system med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner. Vidarehar en utredning inom sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) om riktUnjer för hälso- och sjukvårdsplaneringslutförts sedan och kan i fortsättningen tjäna som underlag fördiskussioner om vårdplanering. Med hänsyn till det utredningsarbete som såledespågår eller slutförts på området kan socialutskottet inte biträdamotionen 1971:355 i denna del. Även vid riksdag framfördes ett motionsyrkande omatt sjukvärdskostnadsutredningen skulle fä i uppdrag att lämna förslag tillolika alternativ för den framtida vårdfinansieringen och att utredningen därvidskulle ges en parlamentarisk förankring, Pä hemställan av statsutskottetavslogs yrkandet. Utskottet uttalade därvid att formerna för den fortsattaberedningen av sjukvärdskostnadsfrågorna borde avgöras sedan den tillsattautredningen slutfört sitt uppdrag att lämna grundmaterial för bedömningarna.Socialutskottet kan inte finna att någon omständighet inträffat sedanföregående år som utgör skäl till ett annat ställningstagande. Utskottet får idetta sammanhang erinra om att hemställt om en skyndsamparlamentarisk utredning rörande kommunernas ekonomiska situation, varvidkostnadsfördelningen mellan stat och kommun skall beaktas, 1 enUghet med detanförda avstyrker socialutskottet motionsyrkandet beträffande sjukvårdskostnadsutredningen. En tillfredsställande uppföljning av sjukvården för den enskilde är beroende av att informationen och kommunikationen fungerarväl mellan de oUka läkare och sjukhus som varit engagerade i behandlingen, 1ett föregående avsnitt av betänkandet har redovisats förslag och utredningsarbetesom syftar till förbättringar i dessa avseenden. Det finns särskilt skälframhåUa att inom pågår ett utvecklingsarbetesom är avsett att leda fram till program för diagnostik och terapi beträffandeoUka sjukdomar och som bl. a, skall omfatta uppföljande åtgärder. Med hänsyntill det pågående utrednings- och utvecklingsarbetet på området är enligtsocialutskottets bedömning någon åtgärd frän sida för att få tillstånd systematiserad uppföljning och kvalitetskontroll inom eftervården inteerforderlig. A. beträffande en parlamentariskutredning om ett hälso- och sjukvårdspolitiskt program att avslår motionen 1971:35 5, såvitt nu är i fråga, B. beträffande tiUäggsdirektiv tillsjukvärdskostnadsutredningen m. m, att avslår motionen 1971:355, såvitt nu är i fråga, C. beträffande åtgärder försystematiserad uppföljning och kvaU- tetskontroU inom eftervården att avslår motionen 1971:35 5, sävUt nu är i fråga, Närvarande: herrar i (s), iKungälv (s), (), (), (), herrar iÖskevik (c)*, Hyltander (fp)*. (), i (s),()*, (vpk), herrar i (c), Nisser(m) och NUsson i (s)*. * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar () och Hyltander (fp) som anser dels att det avsnitt i utskottetsbetänkande som börjar på s, 10 med "pågår" och slutarpå s, 11 med "eftervården inte erforderlig" bort ha följande lydelse: "pågår visst utredningsarbeteberörande planeringsinstrument för hälso-, sjuk- och socialvård bl, a. inom enav sjukvårdsdelegation tillsatt särskild arbetsgrupp.Vidare har utredningar inom Spri givit underlag för diskussioner omvårdplanering. Men enbart denna vidareutveckling av planeringsinstrumentenräcker inte för att lösa den ekonomiska kris sjukvården är på väg in ioch för att skapa en värd som är byggd pä prioriteringar. 1 motion 1971:35 5har redovisats en del av de brister, som finns inom värdområdet, liksomprinciper för det fortsatta planeringsarbetet och de prioriteringar som måstegöras. De generella prioriteringarna måste fastställas på demokratiska grunderoch bygga på ett hälso- och sjukvårdspolitiskt programarbete. Härför behövs bl,a, undersökningar om nuvarande bristområden, uppskattningar av framtida vårdbehov,personalbudgeter och kostnadsberäkningar, uppgifter som kräver fortsattutredningsarbete. Programarbetet bör dä det gäller de övergripande planerings-och prioriteringsfrågorna ledas av en parlamentariskt sammansatt kommitté medrepresentation även för huvudmännen. En parlamentarisk beredning av vårdutvecklingenär enligt vår mening att föredra framför en behandling av centralaplaneringsfrågor endast inom och eller inomav dem tillsatta arbetsgrupper. Kostnadsutvecklingen är av grundläggande betydelse för defortsatta åtgärderna pä vårdområdet. Således har landstingens nettokostnaderför hälso- och sjukvärden sexfaldigats , vilket varit avgörandeför ökningen av landstingsskatten. Inom ramen för ett program för hälso-ochsjukvård är det givetvis nödvändigt att finna lösningar på dessa akutafinansieringsproblem. En översyn av huvudmannaskapet för olika vårdformer tordehärvid också vara nödvändig. Den arbetande sjukvårdskostnadsutredningenbör därför fä vidgade direktiv omfattande även utredning och utarbetande avalternativa förslag till fördelning av kostnaderna mellan stat och kommun förhälso- och sjukvård och närliggande uppgifter inom socialvården. Enuppföljning av vårdens resultat är av största betydelse såväl för den vårdadesom för huvudmännens kvalitetskontroll och kostnadsuppföljning. Någon sådantiUfredsställande efterkontroll finns inte annat än för vissaspeciella patientgrupper. Den systematiserade uppföljning som förekommer har sågott som enbart skötts av läkare med forskningsintresse och på deras egetinitiativ. Det är angeläget att man åtminstone för behandling av vissasjukdomstyper systematiskt möjliggör en konkret redovisning av dennas resultatäven i ekonomiska termer. De vårdinsatser som krävs vid senare förvärradeåterfall är av allt att döma större än de som krävs för denna kontinuerligakontroll. Statsmakterna bör därför ta ytterligare initiativ, så att denna formav systematiserad uppföljning av behandlingen inom sjukvärden kan komma tillstånd," dels att utskottet bort hemställa "att med bifall tillmotionen 1971:355, såvitt nu är i fråga, hos Kungl. A, att en parlamentarisk utredningmed representation för huvudmännen tillsätts med uppgift att framlägga ettprogram för den fortsatta utbyggnaden av hälso- och sjukvård samt närliggandeuppgifter inom socialvården enligt principer som anges i motionen, B, att, i avsikt att skapa underlagför nämnda programarbete, sjukvårdskostnadsutredningens direktiv vidgas att utöver erforderliga kostnadsundersökningar omfatta utarbetandet av alternativa förslag till fördelning av kostnaderna mellan stat och kommun samt att utredningen därvid ges en parlamentarisk förankring, C, att åtgärder vidtas förgenomförande av systematiserad uppföljning och kvalitetskontroll inom eftervården enligt vad som anges i motionen," , SthIm71,441 S