bet · FU01NU3 · 1971-12-31 00:00:00 — På denpositiva sidan kan noteras att exporten av hushålls- och prydnadsglas samtbelysningsglas varit inte obetydligt större än de närmast föregåendeåren och att på exportförsäljningens område samverkan mellan olika glasbruk harkommit till stånd i ökad utsträckning. Den fastställda anslagsramen för stöd tUlexportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin under dentreåriga försöksperioden utgör . anvisats förinnevarande budgetår. skall enligt Kungl. Maj;ts förslag500 . anvisas för /72. I motionen 1971: 1073 begärs att sistnämnda belopp skallökas till . och att dessutom skall hemställa att Kungl.Maj:t för årets riksdag framlägger förslag om ytterligare förstärkningar avstödet till den manuellt arbetande glasindustrin genom dels en anslagshöjning,dels minskad restriktivitet i fråga om användandet av direkta statsbidrag iexportfrämjande syfte. NU 1971: 3 12 I nuvarande läge, då stödet till glasindustrinnyligen införts och erfarenheter av dess verkningar saknas, är utskottet inteberett att förorda vare sig någon omedelbar ökning av det anslagsbelopp somföreslagits av Kungl. Maj:t i anslutning tUl beslut föregående år omanslagsram för försöksverksamheten eller en hemställan att Kungl. Maj:t senarei år skall föreslå förstärkningar av stödet. Det må erinras om att riksdagensställningstagande 1970 innebar att den av Kungl. Maj:t föreslagna anslagsrameninte oväsentligt utvidgades. Utskottet räknar med att de åtgärder som redanvidtagits inom branschen tillsammans med de ytterligare åtgärder som detfortsatta stödet kan stimulera till skall kunna leda tUl en fortsatt uppgång avglasexporten. I detta sammanhang vill utskottet framhålla att denna exportäven på annat sätt främjas genom statens försorg. Glasindustrin kan nämligendra nytta av handelssekreterarorganisationen, som är under utbyggnad. Utskottethar erfarit att det handelssekreterarkontor som organiserats i meduppgift att i första hand bistå textil- och konfektionsindustrierna och denmanuellt arbetande glasindustrin har börjat sin verksamhet och atthandelssekreterarkontoret i har genomfört särskilda studier för attstödja den svenska glasexporten på viktiga marknader i . Vadgäller motionärens önskemål om minskad restriktivitet i fråga om användandet avdirekta statsbidrag i exportfrämjande syfte vill utskottet påminna om deaUmänna förutsättningar som i propositionen 1970: 41 angavs för det föreslagnastödet till bl. a, glasindustrin. Direkta bidrag skulle såvitt avsågexportfrämjande åtgärder ifrågakomma endast för att täcka tröskelkostnader avdirekt initialkaraktär, såsom kostnader för marknadsundersökningar och upprättandeav marknadsplaner samt kostnader för anpassning eller utveckling av produkterför exportmarknaden, t. ex. designförändringar. Kostnader för upprättande avförsäljningsorganisationer i utlandet eller för andra direkt sälj-stimulerandeåtgärder som vidtas av företag eller företagsgrupper borde däremot finansierasmed hjälp av statliga lånegarantier. Dessa riktlinjer, som lämnades utanerinran av och är normgivande vid kommerskollegiets prövning avbidragsansökningar, betingas bl. a. av internationella åtaganden.Direkta statliga subventioner tUl exportörer hör till de former för statligtexportstöd som bl. a. enligt inte får införas. Utskottetavstyrker sålunda motionen även i dess senast berörda del. Hushållsporslinsindustrin är, såsom framhålls imotionen 1971: 216, en bransch vilken liksom textil- och konfektionsindustriernaoch den manueUt arbetande glasindustrin befinner sig i ett besvärligt läge tUlföljd av bl. a. konkurrens från företag i lågprisländer. Motionärernas förslagär att de stödåtgärder, främst i exportfrämjande syfte, som införts förglasindustrins del skall tillämpas även inom hus- NU 1971: 3 13 Utskottet har, särskilt motbakgrund av den aktuella personalinskränkningen vid det största företaget inombranschen, förståelse för motionärernas synpunkter. Såsom chefen för industridepartementetförra året framhöll i ett interpellationssvar i ämnet avviker dock hushållsporslinsindustrinsstruktur väsentligt från den manuellt arbetande glasindustrins.Personalinskränkningen har för övrigt av det berörda företaget beräknats ickebehöva innebära någon minskning av företagets totala försäljningsvolym;härvidlag har åberopats goda resultat av en pågående bearbetning avexportmarknaden. Den omständigheten att stödet tUl textU- ochkonfektionsindustrierna och den manuellt arbetande glasindustrin uttryckligengivits karaktären av en försöksverksamhet, vars resultat när så kan ske skallutvärderas, talar enligt utskottets mening ytterligare mot motionärernasförslag. Chefen för industridepartementet uttalade emellertid i interpellationssvaratt avvisandet av särskilda näringspolitiska insatser förporslinsindustrin inte uteslöt behovet av en kontinuerlig bevakning avutvecklingen inom branschen och en beredskap att ingripa med åtgärder om såskulle visa sig nödvändigt. Utskottet tar fasta på detta uttalande avdepartementschefen och vill dessutom framhåUa att Kungl. Maj:t vid fördelningenav exportstöd ur det ovan under punkten 6 behandlade anslaget Främjande avutrikeshandeln m. m. kan tillgodose önskemål från hushållsporslinsindustrinssida. Utskottet avstyrker sålunda motionärernas yrkande om en framställningtiU Kungl. Maj:t rörande hus-håUsporslinsindustrin. Åberopandevad här anförts hemställer utskottet 1. att riksdagenmed bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 1073,såvitt den avser medelsanvisning, till Exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin för budgetåret1971/72 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att iövrigt avslår motionen 1971: 1073 om stöd tUl glasindustrin, 3. att riksdagenavslår motionen 1971:216 om stöd till hushållsporslinsindustrin. Täckande av förluster på grund av garantier för låntill textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetandeglasindustrin. Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj;ts förslag (punkten B 7, s. attriksdagen för /72 1. medger att ramen förstatsgaranti för lån till textil- och konfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glasindustrin höjs till sammanlagt . NU1971: 3 14 2. tUl Täckande av förluster pågrund av garantier för lån till textil-och konfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glas-industrin anvisar ett förslagsanslag av . Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna C1C 3, s. 2831) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. tUlMarknadsrådet ett förslagsanslag av , 2. tillNäringsfrihetsombudsmannen ett förslagsanslag av , 3. tillKonsumentombudsmannen ett förslagsanslag av . Statens pris- och kartellnämnd. Maj:ts förslag (punkten C 4, s. 31-33) och hemställer att tUl Statens pris- och kartellnämnd för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:ts förslag (punkterna C 5 och C 6, s. 3336) ochhemställer att för /72 anvisar 1. till : Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. tUl : Undersökningar och upplysningsmateriel m. m.ett reservationsanslag av . Konsumentvaruforskning och konsumentupplysning. Kungl.Maj:t har (punkten C 7, s. 36 f.) föreslagit att till Konsumentvaruforskningoch konsumentupplysning för /72 anvisa ett reservationsanslag av4 . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 80 av m.fl. (fp) varisåvitt nu är i fråga hemställs att i skrivelse tUl Kungl. Maj;t skaUhemställa att Kungl. Maj:t efter erforderlig utredning framlägger förslag 1. om lagstadgadvaru- och tjänstedeklarationsplikt i vissa fall, 2. om utvidgningav hemkonsulentverksamheten enligt i motionen anförda synpunkter. NU 1971: 3 15 3. om inrättande av lokalakonsumentkommittéer med förankring och allsidig sammansättning, 4. till lag angående samhälleligauktorisation av vissa garantiförpliktelser enligt i motionen angivnariktlinjer, 5. om bestämmelser för prisangivelserenligt i motionen angivna riktlinjer, 6. om förstärkta resurser tillallmänna reklamationsnämnden samt om åtgärder att stärka nämndens ställning, 7. om inrättande av regionalareklamationsnämnder, 8. om förenklade förfarandereglervid okomplicerade tvistemål, Maj:t skall uppdra åt berörda myndigheter att ta initiativ tUl eninternationell dokumentationscentral för varufakta, atti motionen anförda synpunkter beaktas vid inrättande av ett konsumentverk, samtom utgivandet av en konsumentkatalog med i motionen angiven utformning, delsmotionen 1971: 512 av m. fl. (m, fp) vari hemställs attriksdagen hos Kungl. Maj:t skall hemställa om utredning och förslag syftandetill inrättande av regionala avdelningar av ,liksom denna bestående av ordförande med domarkompetens och med företrädareför såväl leverantörs- som konsumentintressena, delsmotionen 1971: 1085 av m. fl. (s) vari hemställs att iskrivelse tUl Kungl. Maj:t skall begära en plan för en successiv utbyggnad avkonsumentkommittéerna, varvid kommunernas delaktighet i kommittéernaoch deras verksamhet beaktas, samt att en prövning sker av kommittéernas behovav ökade resurser för det utåtriktade, konsumentupplysande arbetet, delsmotionen 1971: 1094 av m. fl. (m) vari hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj:t skall hemställa att förstärksmed fyra representanter för konsumenterna, att ålägges attframlägga förslag om sin framtida verksamhet och uppgift, samt att de lokalakonsumentkommittéerna ut-ies politiskt. Såvitt motionen 80 avser utredning om ämnetkonsumentkunskap i gymnasieskolan behandlas den av utbildningsutskottet. Marknadsekonomin bygger, anförs i motionen 1971:80, på förutsättningen av ett fritt konsumtionsval. Vissa utvecklingstendenser reklam och ökat varuutbud i förening, i vissa fall en skenbar produktdifferentiering,koncentration av varuhandeln osv. har emeUertid försvagat konsumenternas ställning på marknaden. NU 1971: 3 16 glesbygdsbefolkning,handikappade m. fl. utgör eftersatta konsumentgrupper. Syftet med vad somföreslås i motionen anges vara att stärka konsumenternas stäUning och förändramarknadens funktionssätt på de områden där den inte fungerartillfredsställande. Som erforderliga åtgärder nämns förstärktkonsumentinformation och konsumentforskning, bättre organisatorisk samordningav konsumentorganen, möjligheter att enklare erhålla rättelse, ökat lagskyddbl. a. vad gäller hemförsäljning samt förbättrad kontakt mellan producenter,detaljister och konsumenter. I fråga om konsumentupplysning diskuteras bl. a.framställning av en konsumentkatalog, som skulle delas ut till samtligahushåll. Synpunkterna på ett konsumentverk gäller såväl dess organisation inklusive regional och lokal verksamhet som verksamhetens inriktning. Konsumentverketbör, hävdas det, av såväl regionalpolitiska som konsumentpolitiska skälförläggas till en ort utanför . Ett överklagandeorgan på det tekniskatest- och normarbetets område rekommenderas. Den regionalahemkonsulentverksamheten bör få ökade materiella och personella resurser ochinriktas främst på utbildning av lärare och andra opinionsledare. Vad gällerlagstiftning till konsumenternas skydd behandlas införande av en s. k.ångervecka i samband med hemförsäljning, auktorisation av säljarensgarantiförbindelser till konsumenter, mera upplysande prisangivelser samtinförande av en förenklad handläggning av okomplicerade tvistemål vilkenskulle kunna tillämpas i reklamationstvister. Ävenmotionen 1971: 1094 inleds med principiella synpunkter på konsumentpolitiken.Motionärerna diskuterar i vilken mån samhällelig styrning bör förekomma inomramen för en fri marknadshushållning. De tar avstånd från tanken på att ettcentralt ämbetsverk skulle få befogenheter att fatta beslut på konsumenternasvägnar. En utbyggd konsumentupplysningsverksamhet är enligt deras mening ettväsentUgt inslag i konsumentpolitiken. De nuvarande konsumentorganens insatserbehandlas. Om konsumentrådet sägs att det i liten utsträckning haft erforderlignära kontakt med konsumenterna och att det huvudsakligen ägnat sig åtfördelning av anslag till undersökningar m. m. Motionärerna finner detorealistiskt att eventuella förslag från konsumentutredningens sida kangenomföras "inom rimlig tid". De anser det angeläget att de verkligakonsumenterna får ökat inflytande inom konsument-organen. Ibåda de nu nämnda motionerna berörs den pågående försöksverksamheten medlokala konsumentkommittéer. Dessa är ämnet för motionen 1971: 1085, variuttalas önskemål om ett landsomfattande nät av lokala konsumentorgan, möjligenmed någon form av anknytning men med dominerande inslag avrepresentanter för löntagar-och konsumentorganisationerna. Dessa organ skullekunna bli en förmedlingslänk mellan konsumenterna och de statligakonsumentupplys- ningsorganenoch även kunna spela en roll i priskontrollarbetet. En vidgadkonsumentupplysningsverksamhet bör särskilt, säger motionärerna, inriktas påde mest resurssvaga grupperna i samhället. Liksomi motionen 1971: 80 påtalas i motionen 1971: 512 att allmännareklamationsnämndens verksamhet speciellt kommit att avseStorstockholmsområdet. Regionala avdelningar borde enligt motionärernainrättas exempelvis i , och en Norrlandsstad. (ordförande: landshövdingThure ) tillkallades 1967 för att utreda riktlinjerna för den statligakonsumentupplysningen samt därmed sammanhängande forsknings-, provnings- ochundersökningsverksamhet. Verksamhet på detta område bedrivs av statenskonsumentråd, statens pris- och kartellnämnd, statens institut förkonsumentfrågor och den halvstatliga vamdeklarations-nänmden. De riktlinjer somutredningen skall dra upp skall avse verksamhetens målsättning och huvudsakligainriktning men också dess organisation, arbetsformer, metoder och medel.Utredningen skall söka bUda sig en uppfattning om de skiftande behov avkonsumentupplysning som kan tänkas föreligga hos allmänheten samt undersökafrågor om valet av metoder och media för upplysningsarbetet. I fråga om denstatliga konsumentupplysnings- och konsumentforskningsverksamhetensorganisation skall möjligheterna att i effektivitetsbefrämjande syfte förasamman nu verkande organ eller delar av dem övervägas. Vidare skall prövas ombehov föreUgger av regionala och lokala organ för att i ökad utsträckningtillvarata konsumenternas intresse. Utredningenhar framlagt en lägesrapport. Synpunkter på den framtidakonsumentpolitiken (stencU H 1969; 5). Sakkunniga rörande lagstiftning om köp av lösegendom (f. d. justitierådet och professor lan ) fick1967 ett tidigare givet uppdrag utvidgat till att avse en begränsad översyn avköplagen. I tilläggsdirektiv framhölls då att det kan finnas skäl att genomföravissa lagändringar för att bättre tillgodose konsumentemas intressen. Behovetav särskUda regler till skydd för konsumenterna skall förutsättningslöst prövasav de sakkunniga och därvid bedömas mot bakgrund av de möjligheter tiU sådantskydd som i övrigt står till buds genom konsumentupplysningsverksamhet, reklamationsnämnderoch förhandlingar mellan statliga eUer privata organ och näringsorganisationer. (professor lan )tiUkallades av chefen för 1970, varvid i direktivenhänvisades tUl behovet av särskUda skyddsregler för konsumenterna som 2 1971.17 saml. NU 1971: 3 18 avtalskontrahenter.Det framhölls att grundsatserna om avtalsfrihet på förmögenhetsrättens områdeunderkastats vissa inskränkningar, dels ge nom genereUt verkande bestämmelser,s. k. generalklausuler, dels genom olika detaljbestämmelser av tvingandenatur. Som exempel nämndes bl. a. bestämmelsen i 8 § lagen om avbetalningsköpatt villkor vid sådant köp får jämkas eller lämnas utan avseende om desstUlämpning uppenbarligen skulle strida mot gott affärsskick eller eljest varaotillbörlig. Utredningen skall, såvitt gäller den förmögenhetsrättsliga lagstiftningen,se över förekommande generalklausuler och pröva frågan om en mera omfattandetiUämpning. av sådana klausuler. Dessa måste, uttalas i direktiven, kunna vidsidan av näringsrättsliga bestämmelser självständigt utnyttjas som instrumenti strävandena mot ett förstärkt skydd för konsumenterna. Anslaget under denna rubrik avser till en delstatens konsumentråds egna utgifter för avlöningar och omkostnader. I övrigtfördelas det av rådet på olika konsumentforsknings- och konsumentupplysningsändamål.Vad som i propositionen föreslås beträffande medelsanvisning ochmedelsanvändning tillstyrks av utskottet. Motionerna innehåller härvidlag ingaavvikande synpunkter. Tvåav motionerna, 1971: 80 och 1971: 1094, tar upp den statliga konsumentpolitikeni stort. Det vidaste syftet har den förstnämnda, vari framförs en rad önskemålom dels konsumentorganens sammansättning och verksamhet, dels lagstiftningentill konsumenternas skydd. Ett par av de organisatoriska önskemålen ärnärbesläktade med dem som framförs i övriga motioner. Flertaletav de frågor som behandlas i motionema faller inom ramen förkonsumentutredningens uppdrag. Denna utredning väntas framlägga ettbetänkande med förslag som avses utgöra den organisatoriska basen för statenskonsimientpolitiska verksamhet. Förslagen omfattar i huvudsak inrättande av ettkonsumentverk med ansluten regional organisation och samverkande med kommunalanämnder. Delokala konsumentkommittéerna, som berörs i motionerna 1971: 80, 1971; 1085 och1971; 1094, har utredningen i sina direktiv ålagts att ägna uppmärksamhet åt.Innan resultatet av utredningens överväganden på detta område föreligger börriksdagen enligt utskottets mening icke göra några uttalanden om hur lokalakonsumentorgan bör vara organiserade och arbeta. verksamhet, som finansieras av medmedel ur det här aktuella anslaget, är av försökskaraktär. Vid sin prövning avde statliga konsumentorganens uppgifter och organisation behandlarkonsumentutredningen givetvis även reklamationsnämnden. Utskottet avstjrrkerdärför de i motionerna 1971: NU 1971: 3 19 80och 1971: 512 framförda yrkandena att nu skall hos Kungl. Maj:themställa om utredning och förslag om inrättande ay regionalareklamationsnämnder. Utomde senast berörda punkterna innehåller motionen 1971: 80 även andra förslagrörande frågor som behandlas eller kan beräknas bli behandlade avkonsumentutredningen. Särskilt kan nämnas vad motionärerna anför ominrättandet av ett konsumentverk och om utgivandet av en konsumentkatalog. Isistnämnda hänseende föreslår motionärerna inte en utredning utan en omedelbaråtgärd. Eftersom konsumentutredningen har att särskilt undersöka metoder ochmedia för konsumentupplysning bör ett ställningstagande till projektet anståtill dess detta belysts av konsumentutredningen. Likaså finner utskottet detuteslutet att skulle föregripa utredningens betänkande iorganisationsfrågan med sådana uttalanden om ett konsumentverk somm.otionärerna föreslår. Ävenpå lagstiftningsområdet pågår utredningsarbete som syftar till att stärkakonsumenternas ställning. Såväl den pågående översynen avköplagen som den igångsatta generalklausulutredningen haruttryckligen motiverats med önskemålet att åstadkomma ett förstärkt skydd förkonsumenterna. Något behov av en framställning till Kungl. Maj:t i delagstiftningsfrågor som berörs i motionen 1971: 80 synes inte föreligga. Påtal om de i motionen skisserade reglerna för prisangivelser vill utskotteterinra om den av statens pris- och kartellnämnd inledda kampanjen, som syftar till en bättre och klarare prismärkning avvaj'or, bl. a. till underlättande av prisjämförelser. Imotionen 1971: 1094 avslutas genomgången av olika konsumentfrågor med enhänvisning till konsumentutredningens kommande betänkande. Motionärerna anserdet emellertid inte vara realistiskt att räkna med att eventuella förslag frånutredningens sida kan genomföras inom rimlig tid. I avvaktan på framtidareformer viU de få till stånd en omedelbar förstärkning av statens konsumentrådmed fyra representanter för konsumenterna och ett uppdrag tiU rådet att framläggaförslag om sin framtida verksamhet och uppgift. Detföreslagna uppdraget till konsumentrådet skulle ålägga rådet att i väsentligadelar dubblera konsumentutredningens arbete. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandet. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet 1. att tillKonsumentvaruforskning och konsumentupplysning för /72 anvisarett reservationsanslag av , 2. att avslår motionerna1971; 80 och 1971; 1094, båda såvitt avser lokala konsumentkommittéer, samtmotionen 1971: 1085, 3. att avslår motionen1971:80, såvitt den avser inrättande av regionala reklamationsnämnder, samtmotionen 1971: 512, 4. att avslår motionen1971: 1094, såvitt den avser , 5. att i övrigt, såvitthär är i fråga, avslår motionen 1971: 80 angående konsumentpolitiken. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkten C 8, s. 3739) och hemställer att tUl för /72 anvisar ett anslag av 1 000 000kr. 16.Patent- och registreringsverket. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkten D 1, s. 4149) och hemställer att till för /72 anvisar ett förslagsanslag av . 17.Särskilda kostnader för förenings- m. fl. Maj:ts förslag (punkten D 2, s. 49) och hemställer att tUl Särskilda kostnader förförenings- m. fl. register för /72 anvisar ett förslagsanslag av1 . Maj:t har (punkten , s.5457) föreslagit att till Bidrag tiU Svenska turisttrafikförbundetför /72 anvisa ett anslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 437 av m.fl. (fp) vari hemställs att skall 1. i skrivelse till Kungl. Maj:tbegära att motionen överlämnas till sakkunniga för planering avturistanläggningar och friluftsanordningar m. m. för att dess synpunkter skaUbli beaktade i kommitténs fortsatta utredningsarbete, samt 2. för /72, utöveri statsverkspropositionen föreslaget bidrag, såsom bidrag tUl anvisa: a. NU 1971: 3 21 kronoravsedda för utvärdering av hittUls vunna erfarenheter av utlandskampanjerna,b. att inom ramen för förbundets utlandskampanjer användas förförsöksverksamhet i och , c. till ytterligareförstärkning av ""-kampan-jen och d. förtäckande av de automatiska kostnadsökningar förbundet måste vidkännas, delsmotionen 1971: 978 av () vari hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj:t skall anhåUa om vidgade direktiv för sakkunniga förplanering av turistanläggningar och friluftsområden m. m. så att utredningenkommer att omfatta turistnäringen i hela vårt land, främst med sikte på deenklare och billigare anläggningarna, delsmotionen 1971: 1072 av m.fl. (m, c) vari hemställs att riksdagentill Bidrag till för /72 skallanvisa ett anslag av , delsmotionen 1971: 1078 av herrar i (s) och () varihemställs att hos Kungl. Maj:t skall anhålla om utredning av frågorsammanhängande med turismen avseende dels ökad marknadsföring av somturistland, dels samordning av turistaktiviteter inom landet med statensmedverkan, delsmotionen 1971: 1099 av herrar Åsling (c) och () vari hemställs attriksdagen i skrivelse tUl Kungl. Maj:t skall anhålla om utredning avförutsättningarna att genom skilda åtgärder aktivera turistnäringensmarknadsinsatser i enlighet med vad i motionen anförts. I motionen 1971: 1072 påpekas att underskottet ituristbalansen för uppgick till 1 200 milj. kr. och för år 1971beräknas överstiga 2 000 milj. kr.Underskottet ökar trots en betydande uppgång av antalet turister i både från och från utomnordiska länder. För att som turistland i högre grad än skall kunna attrahera utländska turister och stimulera den inhemska turismen måste enligt motionärerna turistnäringen ges sådana arbetsvillkor att en vi dareutveckling och strukturomvandling kommer till stånd. Det är ock så nödvändigt att stärka och bygga ut den marknadsföring av turist mål i som driver genom turistiska kampanjer och länderaktioner. Resultatet av dessa kampanjer, inte minst av den första samordnade inrikeskampanjen "", har enligt motionärerna varit gott. Mot bakgrund härav beklagar motionärerna den nedskärning av det statliga anslaget till ""-kampanjen som föreslås i statsverkspropositionen. Av den i statsverkspropositionen föreslagna uppräkningen av anslaget till förbundet är, hävdar de, . att betrakta som omföringsposter och det reella tillskottet sålunda endast . Detta medför att förbundet kommer att 3 Riksdagen1971.17 saml. NU 1971: 3 22 tvingasskära ner sin verksamhet antingen i eller vid utlandskontoren.