bet · FU01SoU45 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971: 45 Socialutskottetsbetänkande i anledning av förnyad behandling av Kungl. Maj:ts proposition omhöjda bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. jämte motioner. behandlade i sitt betänkande 1971:42 propositionen 1971: bostadstillägg för barnfamUjer, m. m. jämtemotioner. Sedan kammaren återförvisat ärendet dU utskottetför ytterligare utredning, avger utskottet härmed nytt betänkande i ämnet. Genom nämnda proposition, 1971: 156, som ärdagtecknad , har Kungl. Maj:t under åberopande avstatsrådsprotokollet över socialärenden, föreslagit att . 1) godkänna de i statsrådsprotokollet förordadeändringarna i grunderna för statligt bostadstillägg för barnfamiljer, 2) godkänna de i statsrådsprotokollet förordade ändringarnai gmn-derna för statsbidrag till kommunala bostadstillägg för barnfamiljer, 3) godkänna de i statsrådsprotokollet förordadeändringaraa i gran-dema för statsbidrag tiU daghem och fritidshem, 4) tiU Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. på tilläggsstatI tiU riksstaten för /72 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslagav . I propositionen läggs fram förslag om kraftigthöjda bostadstiUägg för barnfamiljer, särskilt familjer med många barn ochfamiljer med höga boendekostnader. Ifråga om de statliga bostadstiUäggen föreslås att den nuvarande uppbyggnadenmed grundbelopp och bostadsanknutna tilläggsbelopp ersätts av ett enhetligtinkorhstprövat stöd med .75 kr. för varje barn, oberoende avbostadsstandard. Det innebär en föfénkUng av systemet och ger ettförstärkt stöd främst till familjer med låga; inkomster och många bara. Vidareföreslås en kraftig förstärkning av de statsbidragsberättigande kommunalabostadstiUäggen! Den andel av hyran . i måna-: den som kompenserasgenom tilläggen föreslås höjd från tiU: . Det betyder enfördubbling av stödet för de familjer som har kommunalabostadstillägg enligt statsbidragsnormeraa. Dessutom föreslås en uppräkning avde övre hyresgränserna för statsbidragsberättigande kommunala bostadstillägg.De nya övre hyresgränseraa föreslås bli /mån. för famUjer med ett eUertvå bam, /mån. för famUjer med tre eUer fyra barn och /mån. förfamiljer med fem eller flera barn. För familjer med hyror som går upp tiU denya grän-seraa innebär förslaget mer än en fördubbling av det kommunalatiU-lägg som utgår enligt statsbidragsregleraa. Förbättringarnaföreslås träda i kraft den 1 aprU 1972. Kostnadsökningen beräknas till ca 300milj. Denna kostnadsökning bör i sin helhet faUa på staten.Det föreslås i propositionen att kommuneraa kompenseras för sina kostnader delsgenom en höjning av statsbidraget för de kommunala bostadstilläggen från 50 %till , dels genom en höjning av statsbidragen tiU kommunernas kostnader fördriften av daghem och fritidshem. Statsbidraget för daghem höjs från 2 800 kr.tUl . per plats och för fritidshem från . Ipropositionen anges att utredningsarbetet beträffande ett bostads-socialt stödtUl låginkomsttagare utan barn bedrivs med sikte på att det skaU finnasmöjligheter att införa ett sådant stöd . Preliminärt beräknas ettsådant stöd kosta i runt tal 100 milj. kr. 1) I motionen 1971: 1556 av m. fl. (s, c,fp) yrkas att vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1971: 156måtte besluta att Kungl. Maj:t ges fuUmakt att efter särskUd framställan frånkommun medge denna att tillämpa särskild form för utbetalning av bostadstillägg. 2) I motionen 1971: 1557 av m. fl. (m)yrkas att måtte avslå Kungl. Maj:ts proposition 1971: 156 samt attriksdagen i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemställer om ett samlat förslag till1972 års riksdag om utbyggnad av det ekonomiska stödet tiU barnfamiljer. 3) I motionen 1971: 1558 av m. fl. (c)yrkas att vid behandlingen av proposition 1971: 156 a) i skrivelse tiU Kungl. Maj:t uttalar sig för enöversyn av bostadstiUäggen för bamfamUjer, i enlighet med vad i motionenanförts, i samband med att ett samlat förslag tUl familjepoUtiska stödåtgärderframläggs; b) beslutar höja statsbidraget tiU kommunalabostadstiUägg till av kommunens kostnader för statsbidragsberättigandebostadstiUägg från ; c) tiU Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. påtiUäggsstat I tiU riks- staten för /72 under femte huvudtitelnanvisar ett med . i förhållande tUl Kungl. Maj:ts förslag förhöjtförslagsanslag av . d) beslutar om höjning av statsbidragen till kommunalafamiljedaghem tUl av kommunens kostnader för lön och sociala förmåner åtdagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter. 4) Imotionen 1971: 1559 av m. fl. (fp) yrkas a) att riksdagenvid behandUngen av propositionen 1971: 156 uttalar att utformningen avbostadstilläggen är provisorisk och bör underkastas en förutsättningslösprövning i samband med behandlingen av familjepolitiska kommitténs förslag,varvid särskilt de samlade marginal-effekteraa av skattesystem ochbostadstillägg uppmärksammas, b) att riksdagenbeslutar att statsbidrag till kommunalt bostadstillägg fr. o. m. den 1 januari1972 skaU utgå av kommunens kostnader förstatsbidragsberättigande bostadstillägg, c) att riksdagentill Bostadstillägg för barnfamiljer, m. ni. på tiUäggsstat I till riksstatenför /72 under femte huvudtiteln anvisar ett med 20 000 000 kr.i förhållande tUl Kungl. Maj:ts förslag förhöjt förslagsanslag av 85 000 000kr., d) att beslutar att statsbidrag för kommunalafamiljedag hem fr. o. m. skall utgå av kommu nens kostnader för lön och sociala förmåner åt dagbarnvårdare efter avdrag för influtna föräldraavgifter. 5) I motionen 1971: 1560 av i Stockholmm.fl. (vpk) yrkas att i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1971: 156 måtte besluta a) att 4 § i KK 1968: 425 »Statiiga bostadstillägg tillbarnfamUjer» erhåller följande ändrade lydelse: Förutsättningar för bostadstillägg och tilläggets storlekm. 4 § BostadstiUägg utgår till familjmed barn som helt eller delvis försörjes inom familjen.Fosterbarn som vistas i familjen anses såsom försörjtinom familjen. b) att 2 § i KK 1968: 426»Kommunala bostadstiUägg tiU barnfa miljer» erhåller följande ändrade lydelse: BostadstiUägg skaU utgå till familjmed barn som helt eUer delvis försörjes inom familjen.Fosterbarn som vistas i familjen skall anses såsomförsörjt inom familjen. Utan hinder av första stycket skall hänsyn tagas även tillbara över sjutton är, som åtnjuter förlängt barabidrag enligt förordningen den4 (nr 400) om förlängt barnbidrag eUerstudiebidrag enligt studiehjälpsreglementet (nr 402), underfömtsättning att familjen uppbar kommunalt bostadstillägg då barnet fylldesjutton är; c) att statsbidragen tillkommunala bostadstillägg utgår med 80 pro cent av dessa kostnader; d) att till Bostadstillägg för barnfamiljer m. m. påtiUäggsstat I till riksstaten för /72 under femte huvudtiteln anvisa eti förslagsanslag av . 6) I motionen 1971: 1561 av iStockholm m. fl. (s) yrkas att måtte besluta a) att tiUs vidarebibehåUa kravet på viss bostadsstandard för att helt stadigt bostadstilläggskall utgå, och b) att anmodaKungl. Maj:t att låta ändra tillämpningsföreskrifterna beträffande utbetalningav bostadstiUägg så att kommun efter medgivande kan beslutaom annan mottagare av bo-stadsdirågg än familjen. 7) I motionen 1971: 1562 av i Öskevik m.fl.(c) yrkas att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhåller om förslag tiU sådan ändring av gällande bestämmelser att vid inkomstprövning för bostads tUlägg för barnfamiljer den fastställda beskattningsbara inkomsten skall ökas av den behållna förmögenhet som överstiger . Vissa uppgifter ang. behandlingen i kammaren av SoU 1971:42 Beträffande utskottets hemställan under D (åldersgränsen).Statligt bostadstillägg utgår till familj med barn som helt ellerdelvis försörjes inom familjen. Motsvarande regel finns då det gällerstats-bidragsberättigande kommunalt bostadstillägg. Beträffande sådant tiUäggfinns en kompletterande regel som innehåller att hänsyn skaU tas även till barnöver som åtnjuter förlängt barnbidrag eUer studiebidrag enligtstudiehjälpsreglementet under förutsättning att familjen uppbar kommunaltbostadstillägg då barnet fyUde . I utskottets betänkande 1971: 42 har utskottet under Dhemställt beträffande åldersgränsen att avslår motionen 1971: 1560 imotsvarande del (yrkandena under 5 a och 5 b ovan). I en vid utskottets betänkande fogad reservation, nr 4,vid hemstäUan under nämnda punkt har dels anförts bl. a. att åldersgränsen bör,som föreslås i motionen 1971: 1560, höjas tUl 17 är, dels hemstäUts att riksdageni anledning av motionen 1971: 1560 i motsvarande del ger Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört. Under överläggningen i kammaren har yrkats bifaU dels tillutskottets hemställan, dels till reservationen. Vidare har yrkats att ärendet skaUåterförvisas till utskottet för jtter-ligare utredning. Därvid har anförts bl.a. att det inte av reservation nr 4 framgår hur stor kostnaden blir vid bifalltill reservationen. Kammaren har bifallit yrkandet om återförvisande tillutskottet. Beträffande utskottets hemställan under B (frågan ombostadsvillkor för viss del av statligt bostadstillägg för barnfamiljer). Iutskottets betänkande 1971: 42 har utskottet under B hemställt beträffandefrågan om bostadsvillkor för viss del av statligt bostadstillägg förbarnfamiljer att , med bifall tiU Kungl. Maj:ts förslag och med avslagpå motionen 1971: 1561 i motsvarande del (yrkandet under 6 a ovan), godkännervad i statsrådsprotokollet förordas. Under överläggningen i kammaren har yrkats bifall tillutskottets hemstäUan. Vidare har yrkats att i anledning av motionen1971: 1561, såvitt gäller frågan om bostadsviUkor för viss del av stadigt bostadstiUäggför barnfamiljer, hos Kungl. Maj:t hemställer att motionen överlämnas tillfamiljepolitiska kommittén. Beträffande utskottets' hemställan under G (utbetalriingenav bostadstillägg för barnfamiljer). I utskottets betänkande 1971: 42 harutskottet- under G hemställt beträffande utbetalningen av bostadstillägg förbarnfamiljer att i anledning av motionen 1971: 1556 samt motionen1971: 1561 i motsvarande del (yrkandena under 1 och 6 b ovan) hos-Kungl. Maj:themstäUer att motionerna överlämnas till familjepolitiska kommittén. Under överläggningen i "kammaren har yrkats bifaUtill utskottets hemstäUan. Vidare har yrkats att i anledning avmotionen 1971: 1556 och motionen 1971: 1561 i motsvarande del dels heriistäUerhos Kungl. Maj:t att motionerna överlämnas till familjepolitiska kommittén,dels bemyndigar Kungl. Maj:t att efter framställning frän kommun förordna omsättet för utbetalning av bostadstiUägg för barnfamiljer. ' Vid sin förnyade behandling avärendet har utskottet, som' framgår nedan, i följande avsnitt beslutat avge yttrandesom är likalydande med utskottets yttrande i betänkandet 1971: 42, nämligen deavsnitt som benämnes Allmänt, Principiella frågor ochInkbmstprövningsreglerhd'. Genom beslut av riksdag genomfördes frånden en familjepoUtisk reform som syftade tUl att bereda barnfamiljermed lägre inkomster och familjer med flera barn ett förstärkt ekonomiskt stöd,vilket utformades så att det också medverkar till att höja familjensbostadsstandard. Det ökade familjestödet fick formen av 1* 1971. SoU 1971: 45 6 delsett statligt bostadstillägg, dels ett kommunalt bostadstiUägg för barnfamiljermed särskilt höga hyror. Detstatliga bostadstiUägget består av ett grundbelopp, som utgår oberoende avbostadsvillkor, och av bostadsanknutna tilläggsbelopp. Grundbeloppet utgår med60 kr. för famUjer med ett barn och ökar med . förvarje tUlkommande barn. Till familjer med två eller flera barn kan ytterligarestöd utgå beroende på bostadens storlek och utrustning. För en tväbarnsfamiljkan i statligt bostadstillägg utgå maximalt . och för enfembarnsfamilj . Statsbidragutgår till kommun som utger bostadstillägg tiU barnfamiljer med högabostadskostnader. Fömtsättning för statsbidragsberättigande kommunaltbostadstillägg är att bostaden i fråga om utrymmes- och ut-mstningsstandarduppfyller samma krav som gäller för högsta statliga tillägg. Statsbidrag utgårför kommunala bostadstiUägg som ges åt barnfamiljer med en bostadskostnad sommed . Vid beräkningen av statsbidragetbeaktas inte den del av bostadskostnaden som överstiger vissa hyresgränser,nämligen för barnfamiljer med ett eUer två barn . i månadein, med treeUer fyra bam . och med fem eUer flera barn . i månaden.Den andel som berättigar till statsbidrag utgör av hyran som ligger inomdenna intervaU. ay kostnaden för det kommunalabostadstiUägget. Förbåde statliga bostadstillägg och statsbidragsberättigande kommunalabostadstillägg finns inkpmstprövningsregler. Enligt de regler som gäller förbidragsgivningen utgår oreducerat bostadstiUägg Omfamiljeförsörjarens tUl statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst inteöverstiger . proposition soni behandlas i detta betänkande läggs fram förslag omkraftigt höjda bostadstiUägg för barnfamiljeir. Detföreslås att de statliga bostadstilläggen omkonstmeras till ett enhetligtinkomstprövat stöd med . för varje barn, oberoende avbostadsstandard. Beträffande de statsbidragsberättigande kommunalabostadstiUäggen föreslås att den andel ay hyran . somkompenseras genom tUläggen höjs från tiU . Dessutom föreslås enuppräkning av den övre hyresgränsen, nämligen till . förfamiljer med ett eUer tvä barn, . för famUjer med tre eUerfyra barn och . för famUjer med fem eller flera barn. Reformenföreslås träda i kraft . Kostnadsökningen, som beräknas till ca300 milj. kr. för helt är, föresläs i sin helhet falla pä staten. Enligt Kungl.Maj:ts förslag skall kommunerna kompenseras för sina kostnader dels genom enhöjning av statsbidraget för de kommunala bostadstilläggen frän till , dels genom en höjning av statsbidragentill kommunernas kostnader för driften av daghem och fritidshem, nämligen från2 . per plats i daghem och från . till 2 000 kr.per plats i fritidshem. I motionen 1971: 1557 av m. fl. (m) yrkas att riksdagenskall avslå propositionen samt hos Kungl. Maj:t hemställa om ett samlatförslag till nästa års riksdag om utbyggnad av det ekonomiska stödet tillbarnfamUjer. Motionärerna anför att Kungl. Maj:ts förslag visserligen har vissaförtjänster - bl. a. genom att stödet föreslås bli konsumtionsneutralt ochgenom att tyngdpunkten läggs på stöd till familjer med flera barn och/eUer lågainkomster - men att den framtida familjepolitiken inte bör slutgiltigt utformasoch fastställas förrän man kan ha möjlighet att avväga olika stödformer motvarandra. Detta kan enligt motionärema ske först sedan familjepolitiskakommittén slutfört sitt arbete och kommitténs betänkanderemissbehandlats. Det anförs att vid ett genomförande av förslagen ipropositionen kommer, som en följd av de gällande inkomstprövnings-reglerna,marginaleffekterna att ytterligare förvärras. Vidare anförs att det - medhänsyn till vikten av att bibehålla ett tiUräckligt starkt incitament tillbilligare bostadsproduktion - framstår som äventyrligt att subventionera borten sä stor del av toppkostnaderna för bostaden som . Kritik framförs ävenmot den metod som valts för att kompensera kommunerna för deras ökade kostnaderi anledning av reformen. Motionärerna hänvisar till att de i motionen 1971:1528 i anledning av propositionen 1971: 140 angående konjunkturstimulerandeåtgärder föreslagit en provisorisk förstärkning av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljer för . De anför att provisoriet kan utsträckasatt gäUa ytterligare något eller några kvartal. Imotionen 1971: 1558 av m.fl. (c) yrkas att skall uttalasig för en översyn av bostadstUläggen i samband med att ett samlat förslag tillfamiljepolitiska stödåtgärder läggs fram. I ett sådant förslag bör ensammanvägning ske av barnbidrag, särskilt stöd till låginkomsttagare ochvårdnadsbidrag. En samordning mellan familjepolitiska och skattepolitiskaåtgärder måste komma till stånd. I motionen anförs att genom det nu framlagdareformförslaget, som inte remissbehandlats, det familjepolitiska reformarbetetfortsätter med dellösningar och provisorier. Det finns inte någraredovisningar av verkningarna av förslaget, och ett accepterande av förslagetinnebär inte-någon lösning för framtiden i fråga om konstmktionen av stödettill låginkomstfamiljerna. Imotionen 1971: 1559 av m. fl. (fp) framstäUs ett likartat yrkande.Där hemställs att skall uttala att utformningen av bostadstilläggenär provisorisk och bör underkastas en förutsättningslös. prövning i samband medbehandlingen av familjepolitiska kommitténs. förslag,varvid särskilt de samlade marginaleffekterna av skattesystem och bostadstiUägguppmärksammas. Motionärema anför i väsentiiga avseenden samma synpunkter somovan redovisats beträffande motionen 1971: 1558. Motionärerna framhållerhärutöver särskUt att endast omkring hälften av samtliga barnfamiljer berörsav Kungl. Maj:ts förslag och att för den stora grupp barnfamUjer iinkomstskikten ovanför de som får bostadstillägg är verkningarna avprishöjningar och av skattesystemets progressivitet särskilt kännbar. Denbetydelsefulla reform på det familjepolitiska området som beslöts år 1968innebar att man genom selektiva åtgärder satte in en förstärkning av detekonomiska stödet till de barnfamiljer som har de största ekonomiskasvårigheterna pä gmnd av barnens försörjning. förbättrades stödettUl alla barnfamiljer genom att barnbidraget med giltighet från iår höjdes med . per barn och år. Vidare höjdesbidragsförskotten från till av basbeloppet. Ytterligare resurser kannu ställas tiU förfogande för familjepolitiska åtgärder. Enligt utskottetsmening är det ytterst angeläget att dessa resurser sättsin för att förbättra de ekonomiska villkoren för i huvudsak samma gmpper somvid reform, nämligen barnfamiljer med låga inkomster, särskiltfamiljer med många barn och familjer med höga boendekostnader. kan visserligen beräknas lägga fram sitt slutbetänkandemed förslag till utbyggnadslinjer för familjestödet och a'wägning av olikastödformer mot varandra. Ett a'waktande av kommitténs förslag skulle emeUertidi realiteten innebära en inte obetydlig försening av det ytterligare stöd tillde sämst ställda barnfamiljerna som uppenbarligen är erforderligt. Utskottetnoterar också att förslagen i propositionen bygger på en arbetspromemoria frånkommittén, även om kommittén för upprättandet av promemorianinte hade hunnit ta ställning tiU avvägningen mellan olika stödformer. Enreform med den inriktning som angetts i propositionen behöver enligt utskottetsmening inte försvåra de ställningstaganden till olika famUjepolitiska frågorsom aktualiseras i anledning av kommitténs slutbetänkande. Med hänsyn tiU detanförda förordar utskottet att en reform redan nu genomförs med den inriktningsom föreslås i propositionen. Beträffandeden i motionen 1971: 1557 framförda kritiken mot att den föreslagna reformenförvärrar marginaleffekterna vill utskottet framhålla att en så angelägenreform, som här är i fråga, inte bör fördröjas i avvaktan på den översyn avinkomstprövningsreglerna som utförs inom familjepolitiska kommittén. Inteheller vad som i övrigt anförs i motionen beträffande den föreslagnautformningen av ett utbyggt barnstöd motiverar enligt utskottets bedömning ettuppskov med reformen. Utskottet anser därför även att reformen i huvudsak börfå det innehåll som föreslås i propositionen. I det följande går utskottetnärmare in på fråganom bostadsvillkoren bör slopas samt övriga frågor som tas upp i motionerna. Avdet sagda följer att utskottet inte kan biträda motionen 1971: 1557, såvittdäri yrkas avslag på propositionen. har ett mycket omfattande uppdrag. Med utgångspunkt från att deallmänna barnbidragen alltjämt skall bilda stommen i konsumtionsstödet åtbarnfamiljerna skall kommittén överväga samhällets totala stöd ätbarnfamiljerna. Huvuduppgiften skall därvid vara att undersöka effektivitetenav olika stödformer och pröva deras inbördes sammansättning och avvägning inomramen för vissa alternativ för det totala stödet. Det anges i kommitténsdirektiv att famUjepolitiken bör differentieras sä att stödet sättes in när ochdär behovet är störst. Kommittén skall i sitt arbete beakta det direkta sambandsom råder mellan stödet till barnfamiljerna och skattesystemets utformning. Somtidigare antytts innebär den omständigheten att bostadstUläggen nu höjs och ivissa avseenden omkonstrueras inte något hinder för att sedan familjepolitiskakommitténs slutbetänkande i fråga om det ekonomiska familjestödet framlagts -vilket beräknas ske -både inriktningen och den närmareutformningen av hela stödsystemet till barnfamiljerna övervägs. Med hänsynhärtiU är det inte motiverat att nu gör ett särskUt uttalande om enöversyn eUer omprövning av reglerna om bostadstiUägg eller om att utformningenav dessa endast skall vara provisorisk. Inte heller finns det enligt utskottetsmening anledning att begära ett samlat förslag om barnstödets fortsattautbyggnad. Med hänsyn tiU vad som ovan redovisats om familjepolitiskakommitténs uppdrag kan man räkna med att kommitténs slutbetänkande kommer attge en samlad bild av olika utbyggnadsmöjligheter på området. Med utgångspunkthärifrån får statsmakterna med beaktande av kommande remissyttranden och underhänsynstagande till de resurser som kan ställas till förfogande ta ställningtill vilka av förslagen som kan genomföras. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1971: 1557, 1971: 1558 och 1971: 1559 i här aktuelladelar. Bostadsvillkoren.För det högsta statliga bostadstillägget tillämpas en trångboddhetsnorm sominnebär att bostaden skall vara minst så stor att antalet boende per rum, köketoräknat, är högst tvä personer. Större bostad än och kök krävs dockinte. De utmstningskrav som härjämte uppställs för att högre bostadstillägg ängrundbeloppet skall kunna utgå tar sikte pä om bostaden är försedd med vatten-och avloppsledningar och om familjen har tiUgång till badrum eller duschrum idet hus där bostaden är inrymd. En förutsättning för statsbidragsberätdgandekommunalt bostadstillägg är att samma bostadskrav uppfylls som gäUer för högstastatliga tillägg. Som framgår av deninledningsvis lämnade redogörelsen för proposi- tionenföresläs att kraven på bostadens utrustning och utrymme som villkor för del avdet statliga tillägget inte skall bibehåUas. Även motsvarande krav för dekommunala tiUäggen föreslås bli upphävt. Imotionen 1971: 1561 av m.fl. (s) yrkas att kravet på vissbostadsstandard för helt statligt bostadstillägg skall bibehåUas tills vidare.Under överläggningen i kammaren har () yrkat att motionenskall överlämnas till familjepolitiska kommittén. 1propositionen redovisas en undersökning som visar att andelen bi-dragstagaresom inte uppfyUer viUkoren för högsta statliga tiUägg är Uten, av heladen aktuella gruppen. Möjligheten att fä ett större statligt bostadstillägggenom flyttning till en större eller modernare lägenhet gäller endast ca 23000 familjer. De som inte uppfyller bostadsvillkoren har lägre inkomster än desom uppfyller kraven. De gmpper som nås med ökat stöd om bostadstiUägg utgårtill aUa oberoende av bostads-viUkoren är således familjer med flera barn ochlåga inkomster, dvs, de grupper som det är mest angeläget att ge ökat stöd.Till detta kommer att stimulansen för barnfamiljerna att skaffa sig bättrebostäder alltmer har kommit att ligga i de kommunala hyresanknutna tilläggen.Mot den nu angivna bakgrunden och dä en kraftig förstärkning sker av de nämndatilläggen biträder utskottet Kungl. Maj:ts förslag om slopande av bostadsvillkorenför säväl det statiiga som det kommunala bostadstillägget. Utskottet kan intefinna det motiverat att motionen överlämnas till familjepolitiska kommittén. Iförevarande sammanhang vill utskottet understryka att slopandet avbostadsviUkoren inte får medföra att kommunerna minskar sina ansträngningar attbereda barnfamUjerna bra och rymliga bostäder. Kommunerna har sombostadsplanerare och bostadsbyggare ett ansvar härvidlag, som de inte fårsvika. Detstatliga bostadstiUägget får genom borttagandet av bostadsvillkoren karaktärav ett aUmänt konsumtionsstöd till barnfamiljerna. Denna omständighetatkualiserar frågan huruvida benämningen på bostadstiUäggen skall bibehållas.Frägan bör dock inte tas upp i detta sammanhang.