bet · FU01KU21 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:21 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om folkomröstning. Idetta betänkande behandlas motionerna 1971: 86 av () m. fl. såvitt avser hemställan punkt 10; 1971: 114 av () m. fl. såvitt avser hemställan punkt 3; samt1971: 548 av herrar () och (). imotion 1971: 86 punkt 10: »att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer att Kungl. Maj:t utfärdar tilläggsdirektiv till 1970 årskommunaldemokratiutredning om att framlägga förslag om nödvändiga lagändringarför att ett kommunalt rådgivande folkomröstningsinstitut skall kunna skapas»; i motion 1971: 114 punkt 3: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa attKungl. Maj:t- 3., låter utreda frågan om införande av ettfolkomröstningsinstitut på såväl riks- som kommu-nalplan»; samt imotion 1971: 548: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omtilläggsdirektiv till utredningen om den kommunala demokratin och förslagangående införande av rådgivande folkomröstning». Är 1952 framlade folkomröstnings- ochvalrättsutredning (SOU 1952: 47) ett lagförslag om folkomröstning.Detta innebar att kommunens fullmäktige kunde med vanlig majoritet besluta områdgivande folkomröstning inom kommuner i ärende, som var föremål förfullmäktiges handläggning. Vissa ärenden undantogs dock, bl. a. frågan omgrunden för utdebitering av allmänn kommunalskatt. Två reservanter inomutredningen föreslog bl. a. att möjlighet skulle öppnas även för beslutandekommunal folkomröstning och att folkomröstning skulle kunna påkallas av enminoritet inom fullmäktige. Detframlagda förslaget föranledde inte någon lagstiftning. Maj:t uppdrog år1957 åt den tidigare tillsatta författningsutredningen att i samband med dessuppdrag jämväl överväga frågan om använd- KU1971: 21 2 Härvid uttalade föredragande departementschefenatt det inte torde vara anledning att även upptaga frågan om kommunalfolkomröstning till ytterligare utredning; den borde vila i avvaktan påutredning och slutligt ställningstagande till det allmännafolkomröstningsinstitutet. Utskottetbehandlade vid riksdag en motion m.ed hemställan om utredning angåendeförstärkande av den kommunala demokratin. I motionen föreslogs bl. a. införandeav ett kommunalt folkomröstningsinstitut. Utskottet uttalade i sitt utlåtande(KU 1967: 40) på denna punkt: Frågan om ett kommunalt folkomröstningsinstitutblev föremål för utredning. Det förslag som framladesföranledde inte någon lagstiftning. Frågan har enligt utskottets mening intedärefter kommit i ett sådant läge, att något nytt initiativ är påkallat. Utskottet hemställde, att motionen icke måtteföranleda någon åtgärd. Fråganom kommunala folkomröstningar berördes i korthet i motioner väckta ianslutning till propositionen 1969: 103 med förslag till lag med särskildabestämmelser om ändring i kommunindelningen. Utskottethemställde i sitt utlåtande (1969: 24) över lagförslaget om avslag påmotionerna med hänvisning till departementschefens uttalande i propositionen,där han meddelade sin avsikt att kalla företrädare för de stora politiskapartierna, kommunförbunden och den statsvetenskapliga forskningen tillöverläggningar om vilka åtgärder som borde komma till stånd i syfte att stärkaden kommunala demokratin. Imars 1970 tillkallades sakkunniga med uppdrag att göra en översyn av denkommunala demokratin. I direktiven (Riksdagsberättelsen s. 414) anförsföljande i fråga om kommunala folkomröstningar: En tanke som ibland förs fram i den allmännadebatten är att man borde öppna möjlighet till kommunala folkomröstningar.Tanken på folkomröstning i kommunala frågor kan emellertid vara svår att förenamed ståndpunkten att en levande demokrati bäst åstadkommes inom ramenför ett system med en representativ demokrati, utövad genom politiska partiersom företräder en bred allmänpolitisk grundsyn. Härtill kommer att de frågor,som kan tänkas bli föremål för folkomröstning, av flera skäl måste bli sådanasom är av förhållandevis liten betydelse för medborgarna. I betydelsefullareangelägenheter måste nämligen svårigheterna bli avsevärda att t. ex. avgränsaen fråga och entydigt ange denna för omröstning.. Särskilt påtaglig ärsvårigheten att avgränsa betydelsefulla enskUda frågor, som harekonomisk betydelse från den samlade bedömningen av kommunens ekonomi. Oavsettvilken inställning man har till folkomröstning i och för sig som medelatt fördjupa den kommunala demokratin, måste alltså konstateras att denpraktiska betydelsen av en sådan reform skulle bli starkt begränsad. Desakkunniga bör därför i första hand överväga andra åtgärder som på etteffektivare och med en representativ demokrati KU 1971: 21 3 bättreförenligt sätt tillgodoser intresset av en ökad medborgerlig förankring av denkommunala självstyrelsen. Vid riksdag väcktes motioner angående denkommunala demokratin med yrkande bl. a. om utredning av frågan om kommunalafolkomröstningar. Utskottet refererade i sitt utlåtande direktiven förutredningen om den kommunala demokratin och uttalade (KU 1970: 29) att dekommunala frågor som aktualiserats genom motionsyrkandena föll inomutredningens uppdrag. 1 det förändrade läge som uppstått genom utredningens tillkomstansåg utskottet det inte vara påkallat med något initiativ medanledning av motionsyrkandena och hemställde, att skulle ansemotionerna besvarade med vad utskottet anförde. Den tillsatta parlamentariska utredningenom den kommunala demokratin skall enligt sina direktiv i första hand övervägaandra åtgärder än införande av kommunala folkomröstningar för att tillgodoseintresset av en ökad medborgerlig förankring av den kommunala självstyrelsen. 1sitt av riksdag godkända utlåtande över motioner med samma yrkande somförevarande ansåg utskottet efter en redogörelse för utredningsdirektiven pådenna punkt och med hänsyn till den av regeringen då tillsattautredningen det inte påkallat med något initiativ från sida. Dåfrågan om kommunala folkomröstningar kommer att övervägas inom den pågåendeutredningen, finner utskottet ej skäl att tillstyrka förevarandemotionsyrkanden. Utskottet hemställer attriksdagen avslår motionerna 1) 1971: 86 såvitt avser hemställan punkt 10, 2) 1971: 114 såvitt avser hemställan punkt 3 samt 3) 1971: 548. Närvarande: herrar i (s), Larssoni Luttra (c), (), (), (), fm Thunvall (s),herrar (), i (m), i (s), (),i (s). i Äkersberga* (fp), Schött (m), iSundsvall (c), och Wictorsson (s). Ejnärvarande vid justeringen. KU 1971: 21 4 avhrr (), i (m). i Äkersberga (fp) och Schött (m),vilka ansett, att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Denkommunala självstyrelsen i vårt land baseras på den representativa demokratin.Väljarna har möjlighet att öva direkt inflytande på denna framför allt vidkommunfullmäktigevalen. Den gemensamma valdagen synes emellertid innebära attde kommunala frågorna kommer i skymundan i valdebatterna. Nya vägar till enaktivare debatt måste enligt utskottets mening sökas. Ettbra komplement till den representativa kommunala demokratin och ettverksamt medel att stimulera allmänhetens politiska intresse vore ett kommunaltrådgivande folkomröstningsinstitut. I direktiven till utredningen om denkommunala demokratin behandlas dock folkomröstningen mycket restriktivt. Utskottetfinner det motiverat med en positiv attityd till folkomröstningsinstitut ochhemställer därför, att med bifall till motion 1971: 86,såvitt avser hemställan punkt 10, och motionen 1971: 548 samt med anledning avmotion 1971: 114, såvitt avser hemställan punkt 3, i skrivelse till Kungl.Maj;t hemställer om uppdrag åt utredningen om den kommunala demokratin attframlägga förslag till de lagändringar som erfordras för införande av ettrådgivande kommunalt folkomröstnings institut. N. o. , 1971