bet · FU01KU2 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsmemorial nr 1971 KU 1971: 2 Konstitutionsutskottetsmemorial med framläggande av förslag till ny riksdagsstadga. I bilaga till detta memorial framlägger utskottetmed begagnande av sin initiativrätt förslag till ny riksdagsstadga. Detta skerunder förutsättning att det i utskottets härmed avgivna memorial nr1 under 1) intagna vilande grundlagsförslaget slutligt antas och träder ikraft. Med skrivelse till talmanskonferensen den 21oktober 1970 överlämnade utskottet kansliutkast till riksdagsstadga förenkammarriksdagen och anhöU att skrivelsen och utkastet skulle behandlas påsamma sätt som betänkanden av interna riksdagsutredningar. Detta bifölls och åtskilligaföljdmotioner väcktes i ärendet. I sitt utlåtande : 48 behandladeutskottet skrivelsen till talmanskonferensen, kansliutkastet tillriksdagsstadga och följdmotionerna. Som bilaga 2 till utlåtandet intogutskottet ett av utskottet utarbetat förslag till riksdagsstadga för enkammarriksdagen,till vilket utskottets skrivning anknöt. Tre reservationer avgavs. Dessa avsågrespektive utskottsorganisationen på utbildningsområdet (4 fp + 3 m),jordbruksutskottets benämning (4 fp + 2 cp) och antalet inlägg i frågedebatter(4 fp). Beträffandeden nya riksdagsstadgans ikraftträdande anförde utskottet i utlåtandet följande: I samband med att under vårsessionenbehandlade frågan om övergång till ny utskottsorganisation (KU nr 27) beslötriksdagen, att enkammarriksdagen skall själv anta en ny stadga. med 27 ledamöter som skall tillsättas i januari 1971enligt de grundlagsregler, vilka antogs vid den partiella författningsreformen19681969, skall framlägga först de vilande grundlagsändringsförslagen ochdärefter förslag till riksdagsstadga. Det har förutsatts att det förslag som nuutarbetats skall ligga till grund för det initiativ som tas . Vadriksdagen skall ta ställning till , under tvåkammarriksdagens sista session,är alltså formellt inte utskottets förslag till riksdagsstadga utan endast dei ärendet väckta motionerna och vad utskottet anfört för egen del. Självaförfattningen skall bli föremål för beslut först . I fråga om iimehållet i utlåtandet i övrigt och ireservationerna hänvisar tskottet till utlåtandet : 48. Efter voteringar i de med reservationerna avseddafrågorna och med bifall till utskottets hemställan i alla delar godkände 1970års riksdag vad utskottet anfört om innehållet i en riksdagsstadga för enkammarriksdagenoch förklarade följdmotionerna besvarade därmed. Utskottet har vid sin prövning av ärendet funnitatt anledning nu inte finns till ändring av de av utskottet i utlåtandet 1970:48 intagna och av riksdag godkända ståndpunkterna. Det förslag tillriksdagsstadga för enkammarriksdagen som utskottet framlägger genom dettamemorial är sålunda - bortsett från en redaktionell ändring i 12 § ochinförande av föreskrift i 53 § om fem i stället för fyra rösträknare vid slutenomröstning i kammaren - identiskt med det utlåtande framlagdautskottsförslaget. Utskottet vill emellertid understryka att det nu framlagdaförslaget givetvis inte kan betraktas som en definitiv lösning av i stadganreglerade frågor. Utvecklingen får i stället visa i vad mån ändringar ärpåkallade och initiativrätten kan då begagnas i erforderlig utsträckning. Under åberopande av vadsålunda anförts hemställer utskottet, att med anledning av utskottetsinitiativ antar det i bilaga intagna förslaget till riksdagsstadga. Närvarande:herrar (). (), i Luttra (c), (),i (s), (). (), (), fruThunvall (s), herrar i (fp). (), (), iTrollhättan (s), (), (), i (vpk),(), (), (), i (c), Schött(m), i (s), (), Fiskesjö (c), (),i (c) och (). Riksdagensammanträder varje sessions första dag . Talmannenutfärdar kallelse till höstsession och till extra session enligt 2 § femtestycket riksdagsordningen. Sådan kallelse skall kungöras i allmännatidningarna senast före höstsessions början och senast dagen föreextra sessions början. Sammanträdemed kallas i denna stadga plenum. i plenum betecknaskammaren. Plena är offentliga, om inte kammaren för särskiltfall besluter annat eller Konungen enligt 56 § riksdagsordningen bestämmer attplenum skall hällas inom stängda dörrar. Utsändningi radio och television av kammarens förhandlingar får ske efter medgivande avtalmanskonferensen. Vid första plenum under riksdag föredras protokollom fullmaktsgranskning och anställs upprop. Kallelse till plenum anslås i lokalersenast och införs, om så kan ske, i minst en dagligtidning. Skall plenum fortsätta , underrättar talmannenkammaren muntligen och genom anslag sammanträdesdagen. Näryrkande om misstroendeförklaring skall behandlas eller val förrättas, angesdetta särskilt i kallelsen. Kallelsetill plenum inom stängda dörrar kungörs på sätt talmannen bestämmer. Ledamöterna tar plats i plenisalen i följande ordning: » » utom 1*~ 1971. i saml. » » , , och » » i övrigt » » och läns landstingskommun » » (norra valkretsen) 18. s> » Älvsborgslän (södra valkretsen) Förtalmannen och vice talmännen samt statsråden finns särskilda platser. I plenisalen finns särskilda platser för åhörare.Den som uppträder störande kan genast utvisas. Om oordning uppstår blandåhörarna, äger talmannen utvisa samtliga åhörare. Vidvarje riksdag skall kammaren tillsätta följande sexton utskott: 1) ett konstitutionsutskott (KU), 2) ett finansutskott (FiU), 3) ett skatteutskott (SkU), 4) ett justitieutskott (JuU), 5) ett lagutskott (LU), 6) ett utrikesutskott (UU), 7) ett försvarsutskott (FöU), 8) ett socialförsäkringsutskott (SfU), 9) ett socialutskott (SoU), 10) ett kulturutskott (KrU), 11) ett utbildningsutskott (UbU), 12) ett trafikutskott (TU), 13) ett jordbruksutskott (JoU), 14) ett näringsutskott (NU), 15) ett inrikesutskott (InU) och 16) ett civilutskott (GU). Dessa utskott skalltillsättas inom från öppnande. Kammaren äger tillsätta ytterligare utskott underriksdagen. Då beslut fattas därom skall kammaren fastställa en benämning förutskottet och ange dess huvudsakliga arbetsuppgifter. Varje utskott, som tillsätts enligt 7 § eller 8 §,skall bestå av femton ledamöter. Lika många suppleanter skall utses, om intekammaren besluter annat. skall, utöver sin uppgiftenligt 105 § regeringsformen, bereda frågor om grundlag och annan lagstiftningi konstitutionella och allmänt förvaltningsrättsliga ämnen, frågor om press-eller partistöd, lagstiftning om radio, television och film liksom andra frågorsom angår yttrandefrihet, opinionsbildning och religionsfrihet, övriga frågorom , dess ombudsmän och verk utom och riksgäldskontoretsamt frågor om kommunallag eller eljest av allmän betydelse för den kommunalasjälvstyrelsen. skall bereda frågor om allmännariktlinjer för den eko nomiska politiken och för statens budget, beräkning avstatens inkomster och andra frågor om budgeten som inte tillhör annat utskottsberedning, allmänt budgettekniska frågor, ärenden om penning-, kredit- ochvalutapolitiken, om och , om förvaltningsrevision,statlig redovisning och rationalisering, om upphandling i allmänhet inomstatsförvaltningen, om statens egendom i allmänhet samt förvaltningsekonomiskafrågor i övrigt som inte rör enbart visst ämnesområde. Det skall ävensammanställa riksstaten. skall bereda frågor om statliga ochkommunala skatter och därmed jämförliga avgifter, tullar, taxering, uppbörd,folkbokföring samt frågor om alkoholhaltiga varor. skall bereda frågor som rördomstolarna och hyresnämnderna, åklagarväsendet, polisväsendet ochkriminalvården samt frågor rörande , och lagarsom ersätter eller har nära samband med stadganden i dessa balkar. skall bereda frågor rörandegiftermåls-, föräldra-, äi-\'da-, handels- och jordabalken och lagar somersätter eller anknyter till stadganden i dessa balkar, i den mån frågornainte tillhör annat utskotts beredning. Det skall även bereda frågor som gällerlagstiftning om försäkringsavtalsrätt, bolags- och föreningsrätt, växel- ochcheckrätt, skadeståndsrätt, immaterialrätt, utsökning, konkurs, internationellprivaträtt samt lagstiftning i andra frågor av allmänt privaträttsligbeskaffenhet. skall bereda frågor om riketsförhållande till och överenskommelser med främmande stater och mellanfolkligaorganisationer, representation i utlandet och bistånd till främmandelands utveckling samt frågor i övrigt om utrikes handel och internationelltekonomiskt Samarbete, allt i den mån frågorna inte tillhör annat utskottsberedning. skall bereda frågor om militärtförsvar, civilförsvar, psykologiskt försvar, ekonomiskt försvar, vapenfritjänst och värnpliktigas ekonomiska förmåner. skall bereda frågor omallmän försäkring och yrkesskadeförsäkring samt studiesociala frågor. skall bereda frågor om barna- ochungdomsvård, åldringsvård, nykterhetsvård, socialhjälp, stöd åt barnfamiljer,arbetarskydd, arbetstid, semester, hälso- och sjukvård, handikappvård ochrehabilitering samt sociala frågor i övrigt. KU 1971: 2 7 skall bereda frågor som rorallmänna kultur- och bild ningsändamål, ungdomsverksamhet, internationelltkulturellt samarbete samt idrotts- och friluftsverksamhet. Det skall ävenbereda kyrkofrågor och frågor om radio och television i den mån de inte tillhörkonstitutionsutskottets beredning. skall bereda frågor om högreutbildning och forskning, skolväsendet, lärarutbildning och vuxenutbildning. skall bereda frågor om järnvägar,post, telegraf, telefon, vägar, vägtrafik, sjöfart, luftfart ochväderlekstjänst. skall bereda frågor om jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt, fiske och vattenrätt. Det skall även beredafrågor om naturvård samt frågor om miljövård i övrigt som inte tillhör annatutskotts beredning. skall bereda frågor om allmännariktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor,industri och hantverk, handel, statlig företagsamhet, konsumentfrågor, pris-och konkurrensförhållanden i näringslivet, kredit- och fondväsendet och detaffärsmässiga försäkringsväsendet. skall bereda frågor omarbetsmarknaden, regional utveckling, lokaliseringsstöd, allmän tjänsteplikt,arbetsavtalsrätt, arbetslöshetsförsäkring, arbets- ochanställningsförhållanden i allmän tjänst, svenskt medborgarskap ochutlänningars ställning. skall bereda frågor ombostadspolitiken, hyi-esreglering, bebyggelseplanläggning, byggnadsväsendet,fysisk planering, expropriation, fastighetsbildning, lantmäteriväsendet,länsförvaltningen med lokala skattemyndigheter och exekutionsväsendet,statistik, brandväsendet och rikets administrativa indelning samt sådanakommunfrågor som inte tillhör beredning. Utskott sammanträder första gängen på kallelse avtalmannen från det valet ägt rum. Därefter sammanträderutskottet på kallelse av ordföranden. Personligkallelse skall utgå till samtliga ledamöter och suppleanter. Om så kan skeskall kallelse även anslås i senast klockan 18 dagen föresammanträdet och införas i minst en daglig tidning. Utskott får ej sammanträdasamtidigt med kammaren. Intill dess val av ordförande förrättats ledssammanträdet av den ledamot som bevistat de flesta riksdagarna. Om två ellerflera deltagit i lika många riksdagar äger den till levnadsåren äldsteföreträde. Sammanträdemed utskott äger rum inom stängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, ägerutskottet medge att även annan än ledamot, suppleant och tjänsteman är närvarande. översammanträde med utskott förs protokoll. Anser utskott att det inte bör handlägga ärende somhänvisats till utskottet och förfars inte enligt 42 § riksdagsordningen, skallutskottet skyndsamt avge betänkande därom till . I frågor som rör enskilt ellerriksdagsförvaltningen får förslag väckas hos , utöver vad som följerav 55 § 1 mom. riksdagsordningen, av följande myndigheter och organ, envar ivad som direkt anknyter till den egna organisationen eller verksamheten: 1) talmanskonferensen; 2) förvaltningsstyrelse; 3) fullmäktige i ; 4) fullmäktige i ; 5) styrelsen för ; 6) ombudsmän; 7) revisorer; och 8) svenska delegation. Medsådant förslag förfars, med iakttagande av 32 §, på samma sätt som med motion. KU 1971: 2 9 Riksdagsledamot äger väcka motion enligt sammagrunder som med anledning av proposition, då förslag väckts enligt 31 § ellerverksamhetsberättelse, annan redogörelse eller framställning avlämnats tillriksdagen av 1) fullmäktige i ; 2) fullmäktige i ; 3) styrelsen för ; 4) ombudsmän; 5) revisorer; 6) svenska delegation; eller 7) svenska delegation. Motionsrättenär oberoende av om ärendet anhängiggjorts av vederbörande myndighet ellerorgan eller genom skrivelse av Konungen. När plenum pågår lämnas motion till talmannen. Dåplenum inte pågår inges motion till kammarkansliet och överlämnas tilltalmannen vid närmast följande plenum. Motion anmäls av talmannenför kammaren. Motionbör lämnas i fyra exemplar och innehålla uppgift om det parti motionärentillhör och numret på motionärens plats i plenisalen. Förslag enligt 31 § väcks genom att skrivelse ingestill kammarkansliet och anmäls av talmannen för kammaren vid närmast följandeplenum. På samma sätt förfars med verksamhetsberättelser m. m. som avses i 32§. Tid för väckande av motion i sådant ärende räknas från den dag då anmälangjorts av talmannen. Interpellation skall lämnas i skriftlig form samtha bestämt innehåll och vara försedd med motivering. Ledamot som villframställa interpellation skall läsa upp den i kammaren men får uteslutamotiveringen. Kammarenbesluter om interpellationen får framställas. Sådant beslut fattas utanföregående överläggning senast vid första plenum efter det då interpellationenlästs upp. Medger kammaren att interpellationen får framställas, låtertalmannen utan dröjsmål vederbörande statsråd få del av den. Talmannenöverenskommer med statsrådet vid vilket plenum svaret skall lämnas. Meddelandeatt interpellation kommer att besvaras tas upp på föredragningslistan ochanslås senast . Svar på interpellation fårdelas ut till ledamöterna innan det avges. svaretdelats ut, äger statsrådet begränsa sitt anförande till en sammanfattning avsvaret. Enkel fråga skall vara skriftlig och ha bestämtinnehåll men inte vara försedd med motivering. Den skall vara egenhändigtundertecknad av den ledamot som framställer frågan och inges tillkammarkansliet. Talmannen låter utan dröjsmål vederbörande statsråd få del avfrågan och anmäler den för vid närmast följande plenum. Bestämmelsernai 35 § tredje stycket äger motsvarande tillämpning beträffande enkel fråga. Ominte särskilda skäl föranleder annat skall frågor besvaras vid plena somsärskilt anordnats för detta ändamål. Föredragningslistaoch protokoll i kammaren Till varje plenum upprättas föredragningslistaupptagande alla ärenden som vilar på kammarens bord. Undantag får göras förärende som skall behandlas inom stängda dörrar. Ärendena tas upp på listani följande ordning: 1) omröstning om misstroendeförklaring; 2) val; 3) Konungens propositioner och skrivelser; 4) verksamhetsberättelser m. m. som avses i 32 §; 5) skrivelser med förslag som avses i 31 §; 6) motioner; 7) utskottsbetänkanden; samt 8) anhållan att få framställa interpellation. I fråga om den inbördes ordningen påföredragningslistan mellan ärenden som tillhör samma grupp enligt 37 §iakttas, om inte talmannen bestämmer annat, att ärenden enligt 4) och 5)uppförs i den ordning som följts i 32 § och 31 § och utskottsbetänkanden i denordning i vilken utskotten angetts i denna stadga. För varje ärende görs anteckning om bordläggning.Har utskott hemställt att ärende skall avgöras efter endast en bordläggning,anmärks det särskilt. Förevarje plenum anslås föredragningslistan i plenisalen och på de platser iövrigt som talmannen bestämmer. Den bör dessutom delas ut till ledamöterna ochtill utskotten. När föredragningslista uppgjorts skall den jämtetillhörande handlingar finnas tillgänglig i kammarkansliet. Vid plenum för kammarsekreteraren protokoll. Dettaskall återge överläggningsämnen, namnen på dem som yttrar sig, framställdayrkanden, talmannens yttranden och propositioner, utgången av omröstning ochval samt kammarens beslut. Yttrande vid plenum skall upptecknas och utandröjsmål lämnas i två exemplar till kammarkansliet. Uppteckningen skall finnastillgänglig för genomläsning den femte vardagen efter detuppteckningen gjordes. Talare som före utgången av justerar sittyttrande bör ange det på uppteckningen. Om yttrande ej justeras av talare inomdenna tid, anses det likväl vara justerat av honom. Protokoll från plenum justeras av kammaren sjundevardagen därefter, om plenum då äger rum, och i annat fall vid första plenumefter nämnda dag. Protokoll som ej justerats vid sessionens slut justeras vidden tidpunkt som talmannen bestämmer. Meddelande om tiden för sådan justeringinförs i den eller de tidningar i vilka kammarens plena ges till känna.Justeringen görs inför de ledamöter som är närvarande i . Vidjusteringssammanträde äger ledamot begära särskild justering av yttrande somannan ledamot justerat enligt 41 §. Ledamot som önskar ordet vid ärendes behandling börsåvitt möjligt göra anmälan därom till kammarkansliet senast dagen före detplenum då ärendet skall behandlas. Oberoende av talarordningen mellan övriga ledamöterkan talmannen lämna ordet till ledamot för genmäle som innehåller upplysningeller rättelse med anledning av föregående talares anförande eller bemötande avangrepp från dennes sida. Tiden för genmäle får ej överskrida , omtalmannen inte av särskilda skäl medgett rätt till genmäle under sex minuter.Varje talare får högst två genmälen på samma huvudanförande. Oberoende av talarordningen äger ledamot underöverläggningen i en fråga utan att ange skäl instämma med närmast föregåendetalare. Om statsråd vill ta del i överläggningarna, skallhan anmäla det hos talmannen och får då ordet oberoende av talarordningen.Ledamot som fått ordet för genmäle äger dock yttra sig före statsrådet. När enkel fråga besvaras, får endast den ledamotsom framställt frågan och det statsråd som lämnar svaret ta del iöverläggningen. Anförandei samband med att enkel fråga besvaras får inte överskrida . Ledamotsom framställt fråga får ordet högst två gånger vid besvarandet. Den som yttrar sig skall tala från talarstoleneller från sin plats i plenisalen. Utskottsbetänkande får inte bordläggas förstagången förrän tryckta eller på annat sätt mångfaldigade exemplar av betänkandetfinns tillgängliga i . Vill ledamot när ärende skall avgöras framställayrkande som ej framgår av de tryckta handlingarna, skall han så snart det kanske underrätta talmannen om yrkandet. Detta bör, med utelämnande av motiveringen,sättas upp skriftligt och delas ut till ledamöterna innan ärendet avgörs. Öppen omröstning förrättas med uppresning, medomröstningsapparat eller, när sådan inte kan användas, med namnupprop. Omtalmannen finner tvekan råda om omröstningens resultat eller ledamot begärrösträkning, skall efter omröstning med uppresning ny omröstning verkställasmed omröstningsapparat eller, när sådan inte kan användas, med namnupprop. Sedanledamöterna efter förvarning intagit sina platser i plenisalen, läsesvoteringspropositionen upp och justeras. Vid omröstning meduppresning uppmanar talmannen först de ledamöter somvill rösta för ja-propositionen att resa sig och riktar därefter samma uppmaningtill de ledamöter som vill rösta för nej-propositionen. Vidomröstning med omröstningsapparat fotograferas den tablå som visar hur varjeledamot röstat. Vid omröstning med namnupprop anmodar talmannen tvåledamöter att ta plats vid talmansbordet för atl föra anteckningar överomröstningen. Talmannen och vice talmännen ropas upp först och därefter övrigaledamöter efter platsnummer i plenisalen. Något av följande svar skall avges:ja, nej, avstår. Vid sluten omröstning anmodar talmannen fem ledamöteratt ta plats vid talmansbordet. Av dessa skall tre biträda när röstsedlarnaöppnas och granskas och två föra anteckningar över omröstningen. Uppropverkställs i samma ordning som enligt 52 §. När ledamot ropas iipp, skall hangå fram till talmansbordet och lämna sin röstsedel till talmannen. Sedansamtliga godkända röstsedlar lästs upp av talmannen och antecknats avkammarsekreteraren och de två ledamöterna, jämförs anteckningarna överomröstningen. När omröstningens resultat fastställts, meddelasdetta av talmannen. Reservation enligt 60 § riksdagsordningen motkammarens beslut skall anmälas efter det beslutet fattats. Utöver de val kammaren förrättar enligtriksdagsordningen skall kammaren utse föreskrivet antal ledamöter ochsuppleanter i 1) förvaltningsstyrelse; 2) besvärsnämnd; 3) styrelsen för ; 4) svenska delegation; 5) svenska delegation; och 6) styrelsen för Stiftelsen . Kammarenskall också utse arton ledamöter av vilka skall äga attdelta i bolagsstämmor med . Vid varje riksdag skall kammaren vid sitt förstaplenum utse en valberedning. Denna skall bestå av femton ledamöter och likamånga suppleanter. Beredningen väljer inom sig ordförande och vice ordförande. Valberedningenhåller på kallelse av talmannen sitt första sammanträde som denutses. Därefter sammanträder beredningen på kallelse av ordföranden. Bestämmelsernai 26 § andra och tredje styckena samt 27 och 28 §§ äger motsvarande tillämpningpå valberedningen. Valberedningen bereder alla val som förrättasav utom val av konung, tronföljare eller riksföreståndare, riksdagensombudsmän och deras ställföreträdare, talman, vice talmän ochkammarsekreterare. Om beredning av val av ombudsmän och ställföreträdareföreskrivs i 66 §. övriga här nämnda val förrättas av kammaren utan beredninggenom särskilt organ. Vid proportionellt val med slutna sedlar användsvalsedlar, på vilka före namnen satts ut partibeteckning (partinamn eller annanbeteckning i ord för viss grupp av riksdagsledamöter eller för vissmeningsriktning), men vilka i övrigt är omärkta. Namnen förs upp i en följd,det ena under det andra. Vid val som avser både ledamot och personlig suppleantför denne, skall valsedlarna vara spaltade med särskilda rum på sedlarnas vänstrasida för ledamotsvalet och på sedlarnas högra sida för suppleantvalet. Förvarje namn på sedlarnas vänstra sida förs i motsvarande rum på den högra uj)pett namn. Valsedelskall vara enkel, sluten och fri från överstrykningar. Den får inte uppta fleramen väl färre namn än det antal personer valet avser. Är något namn på valsedelinte otvetydigt, gäller sedeln dock för övriga namn. Mellanpartier fördelas platserna genom att de en efter annan tilldelas det parti somför varje gång visar det största jämförelsetalet. Plats som tilldelats ettparti besätts genom att partiets första plats tillerkänns den vars namn stårfrämst i ordningen inom partiet, partiets andra plats den som bär det andranamnet i ordningen och så vidare enligt samma grund. Jämförelsetalet är likamed partiets röstetal, så länge partiet inte tilldelats någon plats, ocherhålls därefter genom att partiets röstetal delas med det tal som motsvararantalet platser som redan tilldelats partiet, ökat med ett. Vid likajämförelsetal skiljs vid behov genom lottning. Närordningen mellan namn på ett partis valsedlar skall bestämmas, äger 81 § lagenom val till motsvarande tillämpning. Vid icke proportionellt val med slutna sedlar skallvalsedel vara enkel, sluten, omärkt samt fri från tvetydighet i fråga ompersonernas namn och från oriktighet beträffande deras antal. Vid lika röstetalskiljs vid behov genom lottning. Vid val med slutna sedlar äger bestämmelserna i 53och 54 §§ motsvarande tillämpning. Den som utsetts till något uppdrag genom val avriksdagen äger ej undandra sig uppdraget utan att medger det. Hos Konungen skall skyndsamt anmälas utgången avval av ombudsmän och ställföreträdare för dem, revisorer ochsuppleanter för dem samt ledamöter och suppleanter i utrikesnämnden,krigsdelegationen, lönedelegationen samt och Europarådetssvenska delegationer. Om annat inte är föreskrivet, skall suppleantertjänstgöra i följande ordning. Harval av ledamöter och suppleanter förrättats med gemensam lista, äger suppleantsom tillhör samma grupp eller meningsriktning som ledamoten företräde framförövriga suppleanter. Suppleanter från samma grupp eller meningsriktningtjänstgör i den ordning i vilken de förts upp på listan.