bet · FU01SfU12 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU1971:12 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående det studiesociala stödet. har i ett sammanhangbehandlat följande sex motioner rörande det studiesociala stödet, nämligen 1) motionen 1971:62 av i m. fl,i vilken hemställts "att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtteanhålla om utredning och förslag i syfte att införa en komplettering avstudiehjälpsreglementets inackorderingstillägg med ett hemresetillägg på imotionen anförda grunder"; 2) motionen 1971:126 av herrar Elmstedt och iStaffanstorp, i vilken hemställts "att i skrivelse till Kungl.Maj:t måtte anhålla om skyndsam utredning i samband med pågående översyn avstudiemedelssystemet delsbeträffande frågan om höjning av studiebidraget inom studiemedelsförordningentiU 0,5 basbelopp enligt lagen om allmän försäkring och i anslutningdärtill en motsvarande höjning av det s. k. förhöjda studiebidraget inomstudiehjälpsreglementet, delsbeträffande frågan om värdebeständighet för alla förmåner inomstudiehjälpsreglementet och i anslutning därtill höjning av dessa sistnämndamed hänsyn till inträffad penningvärdeförsämring"; 3) motionen 1971:341 av m. fl, i vilkenhemställts "att för sin del måtte besluta att studiebidrag istudiemedelsförordningen från skall utgå med ett belopp om per termin"; 4) motionen 1971:345 av m. fl., i vilkenhemställts "att i skrivelse till Kungl. Maj:t ville anhålla omatt framtida justeringar av studiebidragen till ungdomar i åldern 1619 årfrämst bör ske genom uppräkning av inkomstprövade och behovsprövade tilläggtill det generella studiebidraget samt rese- och inackorderingstillägg och genomviss justering av inkoinstgränserna i bidragsunderlaget vad beträffar lågainkomstlägen"; 5) motionen 1971:702 av fröken i Stockholmm.fi, i vU-ken hemstäUts "att i skrivelse till Kungl. Maj:tanhåUer om skyndsam prövning och förslag till sådan ändring avstudiemedelsförord- ningenatt principen om att varje människa oavsett kön och civilstånd betraktas som ensjälvständig individ"; samt 6)motionen 1971:728 av herrar i och , i vilken hemställts"att i skrivelse till Kungl. anhåller om ändring avbestämmelserna för erhållande av studielån på så sätt att föräldrarnas inkomstoch förmögenhet ej får den reducerande effekt som gäller". Huvuddragenav nuvarande studiesociala system TUl studerande vid gymnasier, fackskolor,yrkesskolor (fr. o. m. gymnasieskolor) och därmed jämförbaraläroanstalter utgår studiehjälp enligt bestämmelserna i studiehjälpsreglementet(1964: 402, ändrat senast 1970:1027, omtryckt .1970:267) i form av studiebidragjämte tUlägg eller förhöjt studiebidrag samt studielån. TillämpningsbestämmelsertiU studiehjälpsreglementet finns i studiehjälpskungörelsen (1964:502, ändradsenast 1970:268). Förteckning över läroanstalter och utbUdningslinjer vid vUkastudiehjälp utgår finns i en kungörelse härom (1970:325). För elever igrundskolan och motsvarande skolformer utgår förmåner enligt förordningen(1964:400) om förlängt barnbidrag (ändrad senast 1970:270). Studiehjälpenligt studiehjälpsreglementet utgår för läsår, som skaU anses omfatta niomånader, eller kurstid i princip fr. o. m. kvartalet efter det då denstuderande fyllt . Studiebidrag utgår med 100kr. Härutöverkan inkomstprövat tillägg utgå med 25, . samt, om denstuderande har syskon, ytterligare . TUl grund förinkomstpripvningen ligger den studerandes och hans föräldrars sammanlagdabeskattningsbara inkomst vid senaste taxering tiU statlig inkomstskatt. Medsådan inkomst jämställs 1/5 av behållen förmögenhet, överstigande ett beloppsom fr. o. m. höjs från . Är denstuderande gift, skaU makens inkomst och förmögenhet beaktas i stäUet förföräldrarnas. TUläggetsstorlek vid olika beskattningsbar inkomst framgår av följande uppställning. Beskattningsbar inkomst,kr. TUlägg/mån., kr. 8 10012 000 50 12 10020 000 25 Om den studerande är berättigad till inkomstprövattillägg med högsta belopp och om synnerligen stort behov av ytterligarestudiehjälp föreligger, kan behovsprövat tillägg utgå med högst . Vid behovsprövningen som görs av centralastudiehjälpsnämnden : utgår man från årsinkomsten vid ansökningstiUfället(räknat före skatt och innefattande även icke skattepliktiga inkomster såsomsjukpenning, bostadstiUägg, arbetslöshetsbidrag etc). Hänsyn tas tUl antaletsyskon. Bidragsformen riktar sig främst till ensamstående vårdnadshavares barn.De nu tUlämpade inkomstgränserna innebär att i en fullständig famUj med ettstuderande barn och inga syskon under tillägg kan utgå vid årsinkomst omhögst ca . i behov av inackordering, utgår inackorderingstillägg med 125kr. TUl studerande, som ej har detta tiUägg, utgår resetillägg fördagliga resor mellan hem och skola med 50, 70, 90 eUer . i månadenberoende på resavståndet. TUlägget utgår.endast om färdvägen är . Denu beskrivna förmånerna tUlkommer endast studerande, som fyller högst 19 årdet kalenderår då läsåret eller kursen börjar (yngre elev). TUl övriga (äldre)studerande utgår i stäUet förhöjt studiebidrag om . under iregel 9 månader. Studielånkan efter behovsprövning utgå med högst . För yngre, ogiftelev sker behovsprövningen med hänsyn till hans och hans föräldrars inkomst ochförmögenhet. För gift elev beaktas makens inkomst och förmögenhet i stället förföräldrarnas. Om det föreligger syimerliga skäl, t. ex. om eleven harförsörjnmgsplikt mot barn, kan högre lån bevUjas, f. n. högst . jämtetUlägg för varje barn utöver ett. Destuderande vid eftergymnasiala läroanstalter erhåller studiemedel enligtbestämmelserna i studiemedelsförordningen (1964:401, ändrad senast och omtryckt1970:266). tiU deima förordning finns istudiemedelskungörelsen (1964:592, ändrad senast 1969:182). Förteckning överstudiemedelsberättigade läroanstalter och UtbUdningslinjer finns i kungörelsenhärom (1970:326). Studiemedelbestår av studiebidrag och återbetalningspliktiga studiemedel. Studiemedlen ärindexreglerade och utgår av basbeloppet inom den allmännaförsäkringen (f. n. Har den studerande vårdnaden om barn under 16år, kan dessutom utgå bamtUlägg av basbeloppet (f. n. perbarn och år). Föreligger synnerliga skäl, kan extra studiemedel utgå. Avstudiemedlen utgör normalt . studiebidrag medan återstoden skallåterbetalas med indexreglerade avgifter under i regel . Studiemedlenär behovsprövade och reduceras med hänsyn tiU den studerandes och hans makesinkomst och förmögenhet över vissa fria bottenbelopp. För annan än nyinskrivenstuderande sker även en prövning med hänsyn tUl uppnådda studieresultat. Ominte särskUda skäl föreligger, utgår studiemedel under högst sexton termineroch längst t. o. m. den termin, då den studerande fyUer . m. i anslutning till motionerna I detta avsnitt lämnas i anslutning tUl motionernaytterligare uppgifter om gällande bestämmelser m. m. Vidare redogörs förtidigare riksdagsbehandling av frågorna. Hemresetillägginom studiehjälpssystemet (motionen 1971:62) Studiestödet före införandet avstudiehjälpsreglementet byggde bl. a. på behovsprövade stipendier. Inackorderadelev, som erhållit stipendium, kunde även erhålla bidrag tiU resa mellanhemorten och skolorten. Bidraget varierade med skoltypen. Det högsta antalethemresor, som ersattes, var sex per läsår. Studiehjälpsutredningenföreslog, att inackorderingsdllägget, som skulle utgå utan behovsprövning, skullehöjas tiU . Utredningens förslag innebar vidare att detsärskUda resebidraget till inackorderade stipendiater skulle upphöra. 1964:138 med förslag tUl det nuvarande studiesociala systemet anslöt sigföredragande departementschefen tUl utredningens förslag. Vidriksdagsbehandlingen framställdes motionsvägen krav på att bidraget tUlhemresor skulle bibehållas. SärskUda utskottet avstyrkte i utlåtande nr 1motionsyrkandena och anförde därvid bl. a., att den nya studiehjälpen på dethela taget medförde förbättringar för elever vid alla slag av skolor och attgruppen inackorderade elever härvidlag inte utgjorde något undantag. Kamramastannade i olika beslut i denna fråga. Besluten kunde inte sammanjämkas. Underde följande åren har vid ett flertal tUlfällen behandlat motioner medsamma syfte som den nu förevarande. En redogörelse härför lämnas i 2LU 1969:38(s. 1415), vartill hänvisas. Ianledning av motioner i ämnet vid riksdag uttalade andra lagutskottetbl. a. att befintliga resurser för förbättringar av det studiesociala stödetinom ungdomsutbUdningen i första hand borde inriktas på faniUjer som har barni gymnasiet eller därmed jämställda skolformer och som bor så långt frånskolorten att barnen behöver inackorderas. Av förmånerna inomstudiehjälpsreglementet borde enligt utskottets mening, då resurserna medgavdet, i första hand inackor-deringstUlägget ökas, varvid även motionskravet omett differentierat inackorderingstillägg till elever med långt avstånd meUanhem och skola borde övervägas. Utskottet ansåg detta krav vara särskiltangeläget sedan femdagarsveckan införts i skolan. Maj:t utskottets uppfattning tUl känna. Vidfjolårets riksdag behandlades motioner med samma yrkande som i den nuförevarande. I sitt av godkända utlåtande 1970:50 anförde andralagutskottet: När det gäUer inriktningen av framtida reformerinom studiehjälpen för ungdomsskolans del viU utskottet understryka vikten avatt man på något sätt söker lösa frågan om resebidrag tUl inackorderade eleversom tas upp i motionerna I: 1156 och II: 1353 samt motionerna I:854 och II: 1030. Det är från många synpunkter angeläget stöder strävanden som går ut på att underlätta för inackorderade elever attbesöka sina hem. Maj;t bör utreda i vUka former ett ekonomiskt stöd tUlresor lämpligen bör utgå. Utskottet, som uttalade sig positivt ommotioner med samma syfte som de förevarande, utgår ifrån att Kungl, Maj:t tarupp frågan . Maj:t har sedermera genom beslut den 29 juni1970 uppdragit åt centrala studiehjälpsnämnden (CSN) att utreda i vUka formerett ekonomiskt stöd tUl resor för inackorderade elever lämpligen bör utgå. Principerför framtida förbättringar inom studiehjälpssystemet (motio nen 1971:345) Inledningsvis må här nämnas att såvälinackorderingstillägget som re-setUlägget höjdes genom beslut av fjolåretsriksdag, inackorderingstUl-lägget från . i varje avståndsklass. I åretsstatsverksproposition föreslås en ytterligare höjning av resetUlägget med 10kr. för varje avståndsklass. CSNhar i sina petita både för iimevarande och nästa budgetår föreslagit höjningarav de inkomstprövade och behovsprövade tUläggen enligt studiehjälpsreglementetoch en uppräkning av inkomstgränsema för erhållande av inkomstprövat tUlägg med2 . i varje inkomstklass. Ett återställande av nyssnämnda tUIägg tUIrealvärdet av dessa kräver enligt nänmdén en höjning av tiUäggen . Nämnden framhåller i anslutning härtUI, att det skuUe vara synnerligenolyckligt om den rekryteringsstimulerande effekten hos studiehjälpen tUlåtsminska tUl följd av dess realvärde inte bibehålls. Nämnden illustrerar vidaresin anslagsframställning med följande tabell, som utvisar antalet elever medinkomstprövat tUlägg i procent av antalet yngre elever med studiebidrag. 1966/67 1967/68 1968/69 1969/70 Enligt CSN:s kommentar visar tabellen, förutom attandelen elever med inkomstprövat tillägg minskar, att gymnasiet fortfaranderekryterar sinaelever företrädesvis från välsituerade hem medan låginkomsttagarnas barnfrämst går tUl kortare yrkesutbUdning, som inte sällan leder till ett låglöneyrke. 1970:77 med förslag till förbättrat studiestöd m. m. framhöllföredragande statsrådet, att det studiestöd som ges elever i familjer med svagekonomi, elever som har lång resväg eller måste inackorderas på annan ort ärspeciellt betydelsefullt och att samhället måste sörja för att ingen avekonomiska skäl avstår från viss utbUdning. Statsrådet uttalade vidare. Jag vill dock erinra om att även andra faktorer t. ex. föräldrarnas utbUdningsbakgrund har stor inverkan på frågan om fortsattutbildning. Den intellektuella stimulans som somliga barn får hemifrån underlättarpå ett påtagligt sätt skolgången. Jag vill understryka vikten av attstudiesociala och andra utbildningspolitiska insatser samordnas för att allaskaU få likvärdiga förutsättningar till en reell valfrihet av ut-bUdningsväg.Förskola och vuxenutbUdning är här viktiga kompletterande instrument. I årets statsverksproposition (bUaga 10, s, 404)förklarar föredragande statsrådet, att han inte är beredd att förorda deändringar beträffande inkomstprövade och behovsprövade tUlägg, som CSNföreslagit. Statsrådet hänvisar tiU sitt uttalande i prop. 1970:77 (s. 31) atthan har för avsikt att återkomma tUl Kungl. Maj;t med anledning av de effektersom det omlagda skattesystemet får för studiehjälpen. Okademöjligheter till studielån enligt studiehjälpsreglementet (motionen 1971:728) För studielångivningen gäller f. n. sammagränsdragning som inom studiehjälpssystemet i övrigt mellan äldre och yngreelever. TUl den senare gruppen hänförs, söm tidigare nämnts, elev som fyllerhögst det kalenderår då läsåret eUer kursen börjar. Lånebeloppet, som förelever utan barn är maximerat till . per läsår, bestäms i det enskildafallet inom den i studiehjälpsreglementet givna ramen med beaktande avutbUdningskostnaden och de medel som står den studerande tUI buds. Detankommer på CSN att meddela närmare bestämmelser om långivningen. Nämndenfattar i normalfallen beslut efter vissa schabloner, som för innevarande läsårinnebär följande. Yngre elev, som ej har försörjningsplikt mot barn,får låna högst . eller, om han är inackorderad, . Vid bestämmande av lånesumman i. det enskilda fallet reduceras maximibeloppetmed följande summor, nämligen dels belopp som erhålles i studiebidrag ochinkomstprövat tillägg, dels den del av elevens förmögenhet somöverstiger , dels 2/3 av elevens beräknade inkomst som överstiger . under läsåret, dels ock av den del av föräldrarnas tiU statliginkomstskatt beskattningsbara inkomst som överstiger . Viss hänsyn tastill om eleven har syskon. beaktasgenom att 2/5 av överskjutande beloppet läggs tiU föräldrarnas beskattningsbarainkomst. Föräldre och för gifta elever är låneramen i allmänhet . per år.Reduktionen sker med 2/3 av elevens beräknade inkomst . och med1/3 av makes beräknade inkomst . Har den studerande förmögenhetöverstigande . jämställes 2/5 av överskjutande belopp med inkomst.Samma sak gäller makes förmögenhet. Lånebeloppsom efter reduktion uppgår tiU . Föreliggersärskilda skäl kan undantagsvis bevUjas högre lånebelopp än det reducerade. kan dock utgå endast i nedanstående faU. Förelev med försörjningsplikt mot barn sker reduceringen från enlåneram, som bestäms med utgångspunkt i reglerna inom studiemedelssystemet. /71 är låneramen . För varje barn utöver ett ökas dennaram med . Frågan om ökade möjligheter att erhålla studielånhar sedan studiehjälpsreglementets tUlkomst 1964 behandlats av riksdagenupprepade gånger och . TUl riksdag väcktes motioner som ilikhet med de nu aktuella motionerna gick ut på att minska inverkan avföräldrarnas ekonomi vid beräkningen av lånebeloppet. Vidare ifrågasattes i enav motionerna en sänkning av åldersgränsen tiU för rätt tUl lånebeloppet5 . I sitt av godkända utlåtande (nr 2) avstyrkte andralagutskottet motionerna och anförde därvid i huvudsak följande. Enligt utskottets uppfattning är det en mindre godutväg att genom lån finansiera studier för yngre elever i gymnasier och därmedjäm-stäUda skolformer. Det är därför berättigat med en viss återhåUsamhet vidlåneprövningen. Med hänsyn härtiU kan utskottet inte biträda de framlagdaförslagen om generella lättnader i normerna för låneprövningen. Utskottetvidhåller sin tidigare ståndpunkt, att ökat studiestöd tUl yngre elever iprincip bör ges på annat sätt än genom ökade lånemöjligheter. 1969 och riksdagar avslog liknandemotioner på hemställan av andra lagutskottet. I sitt utlåtande 1969:38 uttaladeutskottet bl, a,, att CSN:s tillämpning av lånereglerna enligt utskottetsmening stod väl i överensstämmelse med de intentioner statsmakterna hade vidstudiehjälpsreglementets antagande. Äveni fråga om studielån föreslår CSN höjda anslag i årets petita, dels för enökning av maximibelopet tUl . och dels för justering av lånereglema föryngre elever. I det sistnämnda hänseendet förklarar nämnden att den anser sinaegna beräkningsgrunder böra ändras dels genomen höjning av fribeloppet för föräldrainkomsten till . och dels genomen sänkning av reduktionsprocenten från 30 tUl 20. Nämnden framhåUer, att iavvaktan på att det blir möjligt att förstärka studiehjälpen genom höjning avbidragen måste lånemöjligheterna förbättras. hänvisar i statsverkspropositionen (bilaga 10, s. 441) tUl attutgifterna för studielån enligt studiehjälpsreglementet stigit snabbt undersenare år och förklarar sig räkna med att bidragsgrunderna tills vidare skaUvara oförändrade. Höjningoch indexreglering av förmånerna enligt studiehjälpsreglementet ochstudiemedelsförordningen (motionerna 1971:126 och 1971:341) Vid införandet av det nuvarande studiesocialasystemet diskuterades frågan om indexreglering av studiebidraget istudiemedelsförordningen. Föredragande departementschefen anförde i prop. Några remissinstanser har påtalat det förhållandet,att studiebidraget är det enda belopp på förmånssidan som inte indexreglerats.Jag anser det riktigast, att ett bidrag av denna karaktär i likhet med de olikabidragen och tUläggen inom studiehjälpen och de allmänna barnbidragenfastställes i kronor. Studiebidraget kan självfallet komma att höjas genomsärskUt beslut av . Vid behandlingen av propositionen hade särskUdautskottet att ta ställning tUl motionsyrkanden att studiebidraget enligtstudiemedelsförordningen och förmånerna enligt studiehjälpsreglementet skullegöras värdebeständiga. I sitt av i denna del godkända utlåtande m- 1avstyrkte utskottet motionerna och hänvisade till att en höjning av förmånernafick bli beroende av beslut i varje särskUt fall. Fråganhar ånyo behandlats under riksdagarna 19651970. har därvid godkäntutlåtanden av andra lagutskottet i ämnet. Utskottet har i utlåtandena anslutitsig till särskUda utskottets ståndpunkt. Sammayrkande i fråga om uppräkning av de studiesociala förmånerna som framställsi motionen 1971:126 har avslagit . Riksdagenhar därvid hänvisat tUl det begränsade ut-rynunet för kostnadskrävande reformerpå området och eriruat om statsmakternas tidigare ställningstaganden,innebärande att de resurser som kan ställas till förfogandeför studiesociala ändmål i betydande omfattning måste koncentreras påvuxenstuderande (se 2LU 1969:38 och 1970:50). Behovsprövningav studiemedel för gift studerande (motionen 1971:702) Som nämnts i det inledande avsnittet ärstudiemedlen behovsprövade, varvid hänsyn tages tUl den studerandes och, om hanär gift, hans makes ekonomi. Däremot beaktas ej de ekonomiska förhållandena förden studerandes föräldrar. Vidbehovsprövningen är två faktorer av betydelse; inkomst och förmögenhet,överstiger den studerandes inkomst för terminen av basbeloppetminskas de maximala studiemedlen med två tredjedelar av det överskjutandebeloppet, överstiger studerandens förmögenhet sex gånger basbeloppet skall enfemtedel av det överskjutande beloppet anses som inkomst. Är den studerandegift och sammanbor med maken kan studiemedlen reduceras även med hänsyn tUlmakens inkomst, överstiger makens inkomst för termin avbasbeloppet reduceras studiemedlen med en tredjedel av det överskjutandebeloppet. Vid inkomstprövningen beaktas makes förmögenhet på samma sätt som denstuderandes egen, dvs. i den mån förmögenheten överstiger sex gångerbasbeloppet anses en femtedel av det överskjutande beloppet som inkomst förmaken. Medinkomst enligt studiemedelsförordningen förstås bruttoinkomsten avförvärvsarbete och kapital, kontanta bidrag från föräldrar och andra,stipendier, naturaförmåner i form av kost och logi. Studiemedel och allmäntbarnbidrag betraktas ej som inkomst. Den i motionerna behandlade inkomstprövningsregelnvar förmål för skUda meningar redan vid införandet av det studiesocialasystemet. Frågan om regelns berättigande har därefter återkommit i olikasammanhang. Här må hänvisas till redovisningen i 2LU 1968:14. Vid1968 års riksdag väcktes motioner med samma syfte som de som behandlas i dettabetänkande. Andra lagutskottet yttrade i sitt av godkända utlåtandenr 14. Studiesociala utredningen, vars förslag ligger tUlgrund för studiemedelsförordningen, hade den principiella inställningen att enstuderandes rätt tUl studiemedel så långt möjligt skulle bedömas med hänsynenbart till den studerandes egen ekonomi. I de fäll en studerandes make hademera betydande inkomster ansåg emellertid utredningen en i viss mån annanbedömning motiverad. Utredningen uppställde med hänsyn härtUI de principer förreducering av studiemedel som återfinns i studiemedelsförordningen. Vid1966 års riksdag v'äcktes motioner med samma syfte som de aktuella. avstyrkte motionerna i sitt av godkända utlåtande.Utskottet framhöll den förhåUandevis generösa utformning som reglerna omhänsynstagande till makes ekonomi erhållit. Vidare hänvisade utskottet till attdessa regler kunde komma att övervägas i ett vidare sammanhang. 1968års studiemedelsutredning skall pröva frågor inom det studie- En av de frågor utredningen skall behandla är behovsprövningen avstudiemedel med hänsyn till makes inkomst. I direktiven erinras om att enliknande inkomstprövningsregel finns beträffande utbUdningsbidrag. Utredningenskall undersöka hur nuvarande regler inom studiemedelssystemet verkar och omskäl finns att tillämpa i huvudsak likartade bedömningsgrunder i fråga ominkomstprövningen inom de båda systemen. Motionermed samma syfte som den nu förevarande avslogs av fjolårets riksdag medhänvisning tiU studiemedelsutredningens uppdrag och under uttalande, attresultatet av utredningens arbete borde avvaktas innan man tog stäUning tUlproblemen (2LU 1970:31). I detta betänkande behandlar utskottet motioner,som tar upp skilda frågor på det studiesociala området. Denuvarande studiesociala förmånerna utgår enligt två olika system, uppdelade medhänsyn tUl vilken skolform den studerande tillhör. TiU elever vid gymnasier ochdärmed jämställda läroanstalter lämnas studiehjälp enligt studiehjälpsreglementetmedan studerande inom de eftergymnasiala skolformerna erhåller studiemedelenligt studiemedelsförordningen. Inomstudiehjälpssystemet skiljer man mellan äldre och yngre elever, varvid tUl densenare gruppen räknas elev som fyller högst under det kalenderår dåläsåret börjar. Studiehjälpen omfattar förutom behovsprövat studielån om iregel högst . per läsår för yngre elever studiebidrag om . imånaden jämte olika tUlägg och för äldre elever förhöjt studiebidrag om 175 kr.per månad. De tUlägg som kan utgå till yngre elev utgörs av delsinackorderingstillägg om . eller resetUlägg, varierande mellan50 och . , dels ock inkomst- och behovsprövade tillägg.Sistnämnda båda tillägg bestäms med hänsyn till elevens och hans föräldrarssammanlagda beskattningsbara inkomst, och de är f. n. maximerade dll vardera75 kr. Om den studerande har syskon under höjs det inkomstprövadetiUägget med . Studiemedelberäknas per termin och utgår med maximalt av basbeloppet inom denallmänna försäkringen jämte tUlägg för varje barn avbasbeloppet. Av terminsbeloppet utgör . en återbetalningsfri bidragsdelstudiebidrag medan återstoden är återbetalningspliktig. Studiemedlen ärbehovsprövade med hänsyn till den studerandes och, om han är gift, hans makesiiUcomst och förmögenhet. Enligtmotionen 1971:62 bör inackorderingstillägget enligt studiehjälps- reglementetkompletteras med ett hemresetUlägg, särskilt med tanke på elever med långresväg meUan hemmet och skolorten. Motionärerna hemställer om utredning avfrågan. Sedanriksdagen vid ett par tUlfällen ställt sig positiv tiUmotionskrav liknande det nu framförda, har Kungl. Maj:t genom beslut i juniförra året uppdragit åt centrala studiehjälpsnämnden att utreda i vUka formerett ekonomiskt stöd till resor för inackorderade elever lämpligen bör utgå.Enligt vad utskottet inhämtat kommer nämnden att redovisa sittutredningsresultat .