bet · FU01NU44 · 1971-12-31 00:00:00 — Härmed åsyftas i första handobligationsmarknaden och till denna anknutna institut. En central fråga förutredningen att behandla gäller reglerna för allmänna pensionsfondens förvaltning. med att utskottet i sittbetänkande 1971:44 på grundval av årsredovisningen för och ettpar motioner behandlar vissa principfrågor rörande de statliga företagen tarutskottet här upp ett antal motionsyrkanden med i huvudsak genereUt inriktadeförslag på samma område. En del av dessa förslag syftar till att skapa vidgad insyni de statliga aktiebolagen. I motionen 1971: 103 begärs att skallanhåUa att Kungl. Maj:t lägger fram förslag tiU former för en sådan vidgadinsyn. Vissa konkreta önskemål, bl. a. om rätt för varje riksdagsledamot attdeltaga i alla statliga aktiebolags bolagsstämmor, framförs i motiveringen,vUken präglas av en delvis kritisk inställning till aktiebolagsformensanvändning inom den statliga sektorn, ökad representation för vidbolagsstämmor i statliga företag påyrkas även i motionen 1971: 1089. Vad somhär föreslås är att den ordning som gäller för med särskiltutsedda företrädare för som har rätt att närvara och ställa frågorvid bolagsstämmorna skall införas också vid icke-fiskala statliga aktiebolagsom inte tillhör denna koncern. Att den statliga företagsgruppen har skyldighet att på ettföredömligt sätt informera om sin verksamhet är en grundsats som slogs fast isamband med beslutet att inrätta ett statligt förvaltningsbolag (prop. 1969:121, SU 1969: 168). Vad som därvid uttalades med avseende närmast påförvaltningsbolaget och dess dotterbolag bör anses tillämpligt på den statligaföretagssektorn i dess helhet. Stor öppenhet visas också i fråga om de statliga bolagensförhållanden. Som exempel kan nämnas att investeringsbank AB i sinårsredovisning lämnar specificerade upplysningar om sina kreditutfästelser. Enpublikation som ger en samlad, lättöverskådlig presentation av den statligaföretagsgruppen och dess verksamhet publiceras . I kan frågorrörande statliga bolag bli belysta bl. a. genom interpellationer och enklafrågor. Man bör vidare inte underskatta betydelsen av den kontakt med denstatliga företagssektorn som ledamöter direkt eUer indirekt fårgenom att åtskilliga styrelseledamöter och revisorer i statUga bolag utses urderas krets. När statsmakterna beslutat bedriva viss stadig verksamheti bolagsform har ett väsentligt motiv i regel varit att företaget borde fåverka under förhållanden motsvarande dem som gäller för företag i samma branschutanför den statliga sektorn. Önskvärdheten av att statliga och icke-stafligaföretag får konkurrera på i möjligaste mån lika villkor framhålls också ofta; idetta sammanhang kan hänvisas till motionen 1971: 1097. Den i motionen 1971: 86framförda tanken att offentlighetsprincipen skulle göras tillämplig på destatliga bolagen är inte förenlig med en sådan konkurrenslikställighet. Starkaskäl kan anföras för att en vidgad insyn i särskilt större företag bör åstadkommas.En reform i den riktningen, vilken delvis torde få genomföraslagstiftningsvägen, bör emellertid vara av generell natur och sålunda avseicke-statUga bolag lika väl som statliga. Vad gäller förslaget om en utvidgningav systemet med representation för vid statliga företags bolagsstämmorbör framhåUas att detta system just börjat prövas inom och attdess verkningar aUtså ännu knappast kan bedömas. Att i det läget aktualiserafrågan om en mera omfattande riksdagsrepresentation är enUgt utskottets meninginte motiverat. En speciell aspekt på insynsfrågan tas upp i motionen1971: 1086, vari begärs att den försöksverksamhet på företagsdemokratins områdesom pågår vid de statliga företagen skall omfatta även modellen med hälftenrepresentationför de anställda i styrelser för statliga aktiebolag. Den av motionärerna åberopade försöksverksamheten ärförankrad i en särskild delegation, där de anställdas organisationer ärföreträdda. har för sin del publicerat riktlinjer förverksamheten på det företagsdemokratiska området inom koncernen. Företagsledningensoch de anställdas samverkan inom arbetsorganisationen skall enligt dessariktlinjer innefatta att de anställda blir företrädda i bolagsstyrelserna. Sådanrepresentation finns redan inom ett flertal statliga bolag utanförStatsföretagskoncernen, bl. a. i kreditbank (jfr NU 1971: 28).Utskottet finner det mycket värdefviUt att parterna i samförstånd bedriver enmångsidig försöksverksamhet på företagsdemokratins område och att denna fårutvecklas fritt i den takt som överens-kommes. Då utskottet således anser attriksdagen inte nu bör ge närmare direktiv för försöksverksamheten avstyrkerutskottet motionen 1971: 1086. Under en följd av år har vid varje riksdag väckts motionerom försäljning till allmänheten av aktier i statliga bolag. Däri har yrkatsdels på omedelbar försäljning av en minoritetspost aktier i , dels påutredning rörande former för försäljning av aktier i andra statliga bolag.Dessa yrkanden, som aldrig vunnit gehör hos , återkommer imotionerna 1971: 439 och 1971: 440. Utvecklingen inom den statliga företagssektorn under desenaste åren har skapat ändrade förutsättningar för bedömning av motionärernasförslag. De flesta av de företag som berörs av förslagen är nu dotterbolagtill . Särskilda åtgärder har, som redovisats ovan och iutskottets betänkande 1971:44, vidtagits för att bereda , allmänhetenoch de anställda insyn i dessa företag. Det finns därför ingen anledning atttillgripa aktieförsäljning för att, som sägs i motionerna, »återknyta bandenmellan [] och ett större antal människor» och möjliggöra att »en större delav landets medborgare följer [de statliga företagens] utveckling, övervakarderas skötsel och värderar deras resultat». Ett annat syfte med motionärernasförslag är att skapa underlag förett ökat aktiesparande. Ett vidare perspektiv är enligt utskottets meningönskvärt när man skall ta ställning till aktiesparandets inriktning ochomfattning. På nu angivna grunder avstyrker utskottet motionerna 1971: 439 och1971: 440. Imotionen 1971: 1097, som tiU väsentlig del behandlas i utskottets betänkande1971: 44, begärs en utredning rörande de skillnader i fråga omfinansieringsförutsättningar som råder mellan statliga, enskilda ochkooperativa företag. Dessa skillnader bör enligt motionärernas mening såvittmöjligt minskas. Skillnaderav nu nämnt slag råder inte bara mellan de olika huvudkategorier av företagsom motionärerna berör utan också mellan olika företag eller grupper av företaginom dessa kategorier. I det sammanhanget kan särskilt erinras om de speciellaproblem som brukar påtalas för de mindre och medelstora företagens del, problemsom delegationen för de mindre och medelstora företagen kan väntas uppmärksamma(jfr NU 1971:9). Viktiga frågor rörande företagens finansieringsförutsättningarbehandlas av kapitalmarknadsutredningen. Dettorde emellertid vara ofrånkomligt att de offentligt ägda företagen, ochsärskilt de statliga, i vissa hänseenden intar en särställning i fråga ommöjligheter att skaffa medel till investeringar och rörelsekapital. I varjefall när det gäller företag som fullgör speciella samhälleUga funktioner kaninvändningar inte gärna riktas häremot. Det mest väsentliga om man villåstadkomma konkurrenslikstäUighet mellan statliga och andra företag är, sommotionärerna antyder, att de statliga företagen inte erhåller med hänsyn tillverksamhetens syfte omotiverade favörer i form av lägre krav på förräntning avdet satsade kapitalet. Den principen har också följts när statsmakternafastställt riktlinjer för de statliga företagens verksamhet. Utskottetvill här bl. a. erinra om de mål som angivits för (jfr NU1971:44). Med hänvisning till vad nu sagts avstyrker utskottet det här aktuellayrkandet i motionen 1971: 1097. 1. att avslår motionen 1971: 103, såvitt den gäller former förinsyn i statliga aktiebolag, och motionen 1971: 1089 om representation förriksdagen vid bolagsstämmor i sådana bolag, 2. att avslår motionen 1971: 1086 om försök med likarepresentation för staten och de anställda i statliga aktiebolags styrelser, 3. att avslår a) motionen I97I: 439 om försäljning av aktier i , b) motionen 1971: 440 om försäljning av aktier istatliga företag, 4. att avslår motionen1971: 1097 såvitt den gäller utredning beträffande statliga och andra företagsfinansieringsförutsättningar. Närvarande: herrar (), i (s), i Glömminge (c), i (fp), i (s). (), Wååg (s), i (s), i (c), (). Hovhammar (m), (), () och (). 1. vid utskottets hemställan under1 (insyn i statliga aktiebolag) av herrar i Glömminge (c), Anderssoni (fp), i (c), (), Hovhammar (m), fruHambraeus (c) och (), som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrandesom börjar på s. 22 med »Stor öppenhet visas» och slutar på s. 23 med »meninginte motiverat» bort utbytas mot ett avsnitt av följande lydelse: »De åtgärder som vidtagits för att förverkligaden angivna grundsatsen är emellertid otillräckliga. Utskottet finner detdärför väl motiverat att , såsom begärs i motionen 1971; 103, anhålleratt Kungl. Maj:t lägger fram förslag till former för vidgad insyn i de statligabolagen. Ett önskemål som särskilt bör beaktas är att offentlighetsprincipen imöjligaste mån görs tillämplig på dessa bolag. Ett antal riksdagsmän får nu deltaga i bolagsstämmorna iStatsföretag . uppnår härmed kontakt endast med en begränsad, om änviktig, del av den statliga företagssektorn, och denna kontakt omfattar baraett fåtal av ledamöter. Starka skäl talar för att en motsvarandemöjlighet till mera direkt insyn från sida bör skapas även när detgäller övriga statliga aktiebolag, bland vilka befinner sig så viktiga företagsom kreditbank och investeringsbank AB. Vidare börriksdagens ledamöter få genereU rätt att efter anmälan deltaga i de statligaföretagens bolagsstämmor. En sådan komplettering av den nu gällande ordningenkan knappast medföra några nackdelar men skulle på ett påtagligt sätt ökariksdagens och därmed allmänhetensinsyn i de statliga företagen, på vilka självklart måste ställas särskilda kravpå öppen information om arbetsförhållanden, rörelseresultat ochframtidsplaner. Förslag därom bör alltså ingå i det program för ökad insyn somskall framläggas för .» dels att utskottet under 1 bort hemställa att med bifaU till motionerna 1971:103, såvitt nu är i fråga, och 1971: 1089 hos Kungl. Maj:t hemställer om förslagtill former för vidgad insyn i statliga aktiebolag i enlighet med vad utskottetanfört,» 2. vid utskottets hemställan under 3 (försäljningav aktier i statliga företag) av herrar i Glömminge (c), iÖrebro (fp), i (c), (). Hovhammar (m), () och (), soni anser att det stycke i utskottets yttrande sombörjar på s. 23 med »Utvecklingen inom den» och slutar pä s. 24 med »motionerna1971:439 och 1971:440» bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Utskottethar i sitt betänkande 1971: 38 behandlat motioner om delägarsparande m.m. I reservation till detta betänkande anfördes att flera skäl talar för ettökat företagssparande och att man bör söka förebygga att det offentligasparandet får en sådan dominans att makten över kapitaltillgångarnakoncentreras till samhälleliga instanser. Det betecknades som önskvärt att i störreutsträckning göra de anställda delaktiga i förmögenhetsbildningen inomföretagen. a. dessa grunder tillstyrktes en förutsättningslös utredningrörande delägarsparande. Deförslag som framläggs i motionerna 1971:439 och 1971:440 ligger i linje meddessa tankegångar. Frågan om ett utvidgat företagssparande bör emellertidenligt utskottets uppfattning i första hand prövas på det sätt som angavs i dennämnda reservationen. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna1971:439 och 1971:440.» Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:47 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av motion om en årlig redovisning av det statligaskogsbruket under domänverket. I motionen 1971: 1076 av m. fl. (c)hemställs att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t skall anhålla att Kungl.Maj:t föranstaltar om att redogörelse lämnas rörande utfaUetav det statliga skogsbruket under domänverket i sådan form att den kan läggastill grund för näringspolitiska bedömning i jämförelse medskogsbruket i övrigt. har avgivitremissyttrande över motionen. Enligt av 1968 (prop. 1968: 103, JoU1968:32, rskr 1968: 269) fastställda grunder för domänverkets förvaltning ochorganisation skall verket med sikte på ett gott ekonomiskt utnyttjande förvaltaden fasta egendom och de övriga tillgångar som hör till domänverkets fond.Verket skall vidare förvalta eller utöva tillsyn över vissa andra allmännaskogar. Ett gemensamt mål har formulerats för domänverket och AB Statensskogsindustrier (), vilka knutits närmare samman bl. a. genom attflertalet ledamöter i deras formellt sett åtskilda styrelser är gemensamma. Detangivna målet är att de båda företagen skall »på lång sikt åstadkomma bästamöjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ett frånföretagsekonomisk synpunkt rimligt årsresultat». Inom ramen för det gemensammamålet är föreskrivet att domänverkets verksamhet skall ha en strikt ekonomiskinriktning, att verket skall bedriva skogsbmk där biologiska och ekonomiskaförutsättningar föreligger och att skogsbruket skall vara uthålligt. Vissaregler för förvaltningen syftar tiU att så långt möjUgt underlätta detaffärsmässiga handlandet. Avkastningskrav för domänverket fastställs av Kungl.Maj:t på grundval av en femårsbudget. Vissa restriktioner gäller i fråga omverkets möjligheter tUl ekonomiska dispositioner. Arbetsuppgifter som kananses ligga utanför affärsdriften får i princip inte belasta denna. Nuvaranderedovisning av domänverkets verksamhet Enligtden instruktion som gäller för domänverket fr. o. m. skallverket utge dels en förvaltningsberättelse, dels statistik öververksamheten. Förvaltningsberättelsen innehåller redovisning för domänverketsskogar, verksamhet, personal och ekonomi. Den ekonomiska informationeninnefattar bl. a. resultaträkningar och balansräkningar för verket och dessdotterbolag. utges också en kortfattad delårsrapport.Driftstatistiken ingår som en särskild avdelning i Skogsstatistisk årsbok,vilken utges av . Redogörelser för verksamheten och dessresultat lämnas i domänverkets tidskrift . Verkets till Kungl.Maj:t avlämnade ekonomiska femårsplan för perioden 19701974 har utgivits somen separat publikation. Information om domänverket ges istatsverkspropositionen (bilaga 15), varvid bl. a. verkets ekonomiskaställning och rörelseresultat redovisas. Den årliga publikationen Statligaföretag, som utarbetas inom industridepartementet, innehåller en kortredogörelse för domänverkets verksamhet. Motionärerna åberopar den ordning som gäller förinformation till om och uttalar att riksdagensmöjligheter tiU insyn i statUga företag utanför denna koncern är otUlräckliga.De erinrar om de riktlinjer som gäller för domänverkets förvaltning och ompraxis beträffande meddelanden om domänverket i statsverkspropositionen.Debatten om domänverkets lönsamhet förs, säger motionärema, på underlag av ettbristande informationsmaterial. Den föreslagna redogörelsen borde klartredovisa vilket förräntningskrav som gäller för domänverket och ge riksdagenmöjligheter att jämföra det statliga skogsbruket med bl. a. bondeskogsbruket. I sitt remissyttrande redogör domänverket förnuvarande redovisning av verksamheten och för det avkastningskrav somuppställts för verket. Verket anför att det är svårt att göra realistiskajämförelser mellan enskilt skogsbruk och statsskogsbruket; i detta sammanhangpåpekas bl. a. att huvuddelen av domiinverkets skogar är belägna inom områdenmed sämre biologiska och tekniska produktionsförutsättningar. anseratt verket redan lämnar sådan offentlig redovisning av sin verksamhet att detav motionärerna uttalade önskemålet kan tillgodoses. Remissyttrandet återgessom bilaga till detta betänkande. Tidigarebehandling av likartade motioner I anledning av propositionen 1968: 103 angåendeeffektivisering och samordning av statens skogsföretag, m. m., väcktes motionersom syf- NU 1971: 47 29 tadetill att ge en högre grad av insyn i och kontroll av domänverketsverksamhet än som föreslagits av Kungl. a. yrkades att riksdagenskulle uttala att Kungl. Maj:t kontinuerligt borde förelägga underlagför bedömning av de avkastningskrav som fastställts för domänverket. Riksdagenavslog motionsyrkandet och anslöt sig därvid till en reservation tilljordbruksutskottets utlåtande i ämnet (JoU 1968: 32), vari anfördes att dettayrkande innebar krav på en detaljkontroll av domänverket från sida ien utsträckning som dittills inte ansetts erforderlig. Utskottet behandlar i sitt betänkande 1971: 44årsredovisningen för och redogör därvid för den avstatsmakterna beslutade ordningen för riksdagsbehandling av bolagetsårsredovisning. 1 den föreliggande motionen föreslås att en liknande ordningskaU införas i fråga om domänverket, så att får tillfälle tillnäringspolitisk bedömning av det statliga skogsbruket i jämförelse medskogsbruket i övrigt. Genomsin organisation som affärsdrivande verk är domänverket i högre grad än destatliga aktiebolagen öppet för insyn från och allmänhetens sida.Domänverkets ekonomiska förhållanden redovisas istatsverkspropositionen, och verket självt utger för varje verksamhetsår bl. Enligt de riktlinjer för domänverkets förvaltningsom faststäUt tillkommer det Kungl. Maj:t att fastställa det avkastningskravsom domänverket har att uppfylla. Motionärernas syfte tycks vara att riksdagenskaU få tiUfälle att uttala sig om detta avkastningskrav. Ett sådantsystem skulle innebära en detaljkontroll från sida som inte ärförenlig med nyssnämnda riktUnjer. Tanken att skulle kunna göra en direktjämförelse mellan resultaten av det statliga skogsbruket och av skogsbruk underannat huvudmannaskap förefaller orealistisk med hänsyn tiU de specieUaproduktionsförutsättningar som gäller för en stor del av domänverketsskogsmark. Nuvarande former fördomänverkets redovisning är enligt utskottets mening tillfredsställande.Utskottet hemställer därför att avslår motionen 1971: 1076. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), i (s), i (c). (), Wååg (s), i (s), i (c), (),Hovhammar (m), () och (). av herrar i Glömminge (c), iÖrebro (fp), i (c), i (c), ().Hovhammar (m) och (), som anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: »Utskottet behandlar--- (= utskottet)----- skogsbruket i Deninformation om domänverket som ges till och allmänheten lider avbetydande brister. Någon klar redovisning av det statliga skogsbruketsförräntning lämnas inte. Härigenom blir det omöjligt att på ett rättvisandesätt jämföra denna sektor inom skogsbruket med andra, t. ex. bondeskogsbruket.Riksdagen får inte tillfälle till den kontinuerliga näringspolitiska bedömningav domänverkets verksamhet som är önskvärd. Denordning som statsmakterna beslutat i fråga om överlämnande till avStatsföretag årsredovisning och riksdagsbehandling av denna förtjänar att,såsom motionärerna föreslår, genomföras också för domänverkets del. Enredogörelse för utfallet av det statliga skogsbruket under domänverket böralltså lämnas till såsom grund för en näringspolitiskbedömning av det statliga skogsbruket. En angelägen uppgift vid en sådan,bedömning blir att ställa domänverkets arbetsvilUcor och ekonomiska resultat irelation till vad som gäller för skogsbruket i övrigt. att med bifall till motionen 1971: 1076hos Kungl. Maj:t hemställer om en årlig redovisning till av detstatliga skogsbruket i enlighet med vad utskottet anfört.» Remissyttrande,motion nr 1076 har i skrivelse den 17 mars 1971anmodats avge yttrande över motion nr 1076 om en årlig redovisning av detstatliga skogsbruket under domänverket. I anledning härav får domänverketanföra följande. Kungldomänstyrelsen har redovisat verksamheten på statens skogari form av en utförlig berättelse med tUlhörande statistik, »Kungldomänstyrelsens förvaltning». har berättelsen utgivits under titeln. Redogörelsen har ingått i serien officiella statistisk(SOS). Efterriksdagsbeslutet som förändrade domänverkets verksamhetsform fann verketdet angeläget att förbättra den årliga resultatredovisningen och sedan 1969har denna skett genom en särskild förvaltningsberättelse, där den ekonomiskaredovisningen lagts upp efter i stort sett samma normer som är vanliga förstörre affärsföretag. Där förekommer således resultaträkning, balansräkning,finansieringsplan samt vissa statistiska uppgifter. Verksamhetsberättelsen hari övrigt förbättrats genom redovisning av trender inom olika områden, allt isyfte att ge ökade möjligheter till en bedömning av domänverkets verksamhet.Den tidigare mycket utförliga statistiken i SOS ingår numera i (SOS) som en särskild bilaga. utger verket även en delårsrapport. Vidarekan nämnas att verksamheten och det ekonomiska resultatet utförligt redovisatsi verkets tidning alltsedan dennas tillkomst 1958. Domänverketplanerar att utge en populariserad form av verksamhetsberättelsen iform av s k temanummer av Domän-Poslen. Iutredningen om en effektivisering och samordning av statens skogsföretagkonstaterades att stora svårigheter föreligger att objektivt beräkna ettkapitalvärde för domänverket av sådan art att det kan utgöra bas för bedömningav förräntningen. Utredningen föreslog därför i stället att man på grundval aven ekonomisk analys av domänverkets verksamhet i form av en flerårsbudgetskulle faststäUa ett årligt avkastningskrav. beslutade även enligtdelta förslag. har således i enlighet härmed framlagt en ekonomiskfemårsplan för perioden 197074. På grundval av denna har Kungl Maj:tfastställt avkastningskravet till . Planenhar bringats till allmän kännedom i samma omfattning somförvaltningsberättelsen. Isitt yttrande över nämnda plan uttalade affärsverksdelegationenbl a följande: »Detskulle vara intressant att kunna göra en bedömning av huruvida den avdomänverket föreslagna vinsten alt inleverera är skälig i förhållande till iverket bundet eller arbetande kapital. Vid analyser av det ekonomiska utfaUet idomänverket ställes ofta den inlevererade vinsten i relation till fastighetstaxeringsvärdet . Härvid konstateras som regel, att förräntningen ärlåg. För att göra en sådan bedömning är det nödvändigt att först konstatera hurtaxeringsvärdet Detta sker genom att med stöd av för olikadelar av landet gällande uppgifter om genomsnittliga intäkter och kostnaderräkna fram avkastningen per ha skogsmark före skatt. Värdet per ha erhållesgenom kapitalisering vid räntefot. Eftersom den av domänverket beräknadevinsten är efter skatt kommunalskatt, garantiavgift och skogsvårdsavgift samt domänverket har pensionskostnader utöver ATP för sin personal ochkostnader för vissa andra förhållanden, som icke är beaktade vid beräkning avtaxeringsvärdena, måste vissa justeringar av överskottet ske, innanförräntningsberäkning av taxeringsvärdet kan ske. Om siffrorna i domänverketsfemårsplan utnyttjas får man följande resultat: Resultat före skatt......................................... Rationaliseringshinderp g a det statliga löne- och Extra kostnader som remissorg mm .. Resultat före skatter och speciella förpliktelser .... Resultatet visar, att domänverketsavkastning väl stämmer med de bedömningar av den genomsnittliga avkastningensom ligger till grund för beräkning av fastighetstaxeringsvärdena. Men det äringet säkert uttryck för att den ekonomiska uppläggningen av verksamheten ärriktig eller att det ekonomiska resultatet hävdar sig i jämförelse med vad somuppnås i andra skogliga företag. Om man ställer det justerade resultatet i jämförelse tillbokfört statskapital, , blir förräntningen . Härvid börbeaktas att det bokförda kapitalet är Wigt jämfört med av ägaren tiUskjutetkapital jämte uppsparade fonder, vilka tiUsammans inte torde överstiga halvadet bokförda kapitalet. Härvid har inte de skogsfastigheter, som domänverketövertog vid etablerandet av den ekonomiska verksamheten, åsatts något värde.Dessa bestod till övervägande del av de skogsarealer, som 'blev över' i sambandmed avvittringen och var då i stort värdelösa.»