bet · FU01NU44 · 1971-12-31 00:00:00 — Härigenom understryks bolagetsutvecklingskaraktär som i väsentlig grad jämställer utvecklingsbolaget med ABAtomenergi och styrelsen för teknisk utveckling, vilka båda är organ som ärdirekt underställda Kungl. Maj:t. Utvecklingsbolagets aktier skall sålunda den1 föras över till fonden för statens aktier. De i anledning av propositionen väckta motionerna är delsmotionen 1971: 1576 av m. fl. (m), vari hemställs att riksdagenskall avslå propositionen i vad gäller förvärv och teckning av aktier i , att skall avvisa hemställan om garanti förlån till Svenska utvecklingsaktiebolaget samt att skall hemstäUa attKungl. Maj:t låter snabbutreda frågan om Svenska utvecklingsaktiebolaget ienlighet med vad som anförts i motionen och förelägga vårriksdagen nytt förslagpå grundval av denna utredning, dels motionen 1971: 1577 av (), varihemställs att skall avslå begäran om investeringsanslag för förvärvoch teckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget, att skaUavslå det begärda bemyndigandet åt fullmäktige i att ställa NU 1971:45 : 12 garanti för lån till Svenska utvecklingsaktiebolaget samtatt skall bevilja ett kapitaltillskott på . tillStatsföretag för nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget,vilka aktier bör tecknas tiU en överkurs på . Propositionens förslag attStatsföretag skall befrias från det direkta ägaransvaret för Svenskautvecklingsaktiebolaget och att ansvaret läggs hos Kungl. Maj:t genomindustridepartementet motiveras, sägs i motionen 1971: 1576, huvudsakligen avatt Statsföretag lagt fram förslag härom. Motionärerna anser att dennaorganisatoriska förändring inte kommer att lösa utvecklingsbolagetsfinansieringsproblem. I motionen skisseras olika sätt på vilkautvecklingsbolagets nuvarande svårigheter skulle kunna lösas, t. ex. att detenskilda näringslivet erbjuds att ingå som delägare eller attutvecklingsbolaget befrias från tillverknings- och marknadsföringsfunktionernaoch renodlar funktionen som utvecklingsbolag. Även i motionen 1971: 1577 anförs att propositionens motiveringför förslaget om att överföra det direkta ägaransvaret för utvecklingsbolagetfrån Statsföretag till industridepartementet inte är helt övertygande. Enfunktionell anledning har inte kunnat redovisas, och propositionens hänvisningtill att Statsföretags begränsade ekonomiska resurser inte medger att gällandemålsättning för utvecklingsbolaget uppfylls och tiU att utvecklingsbolaget intekan beräknas bli lönsamt förrän på kan, anser motionären, inteaccepteras som skäl. Motionären erinrar om att syftet med inrättande avStatsföretag var att få ett sammanhållande och koordinerande organ för destatsägda företagen och att Statsföretag har möjlighet att inge en offert påsådana uppdrag som ägaren-staten ålägger företaget och som inte är företagsekonomisktmotiverade. Denna möjlighet borde enligt motionären ha utnyttjats iföreliggande fall. Vidare uttalar motionären att en utredning bör göras avutvecklingsbolagets organisation samt av företagets framtida resursbehov medutgångspunkt i de operativa mål som ägaren föreskriver. I propositionens inledande avsnitterinras om de allmänna målsättningar som statsmakterna lagt fast förStatsföretag verksamhet. Inom industridepartementet övervägs f. n. fråganom hur Statsföretag i praktiken bäst skall kunna fullgöra de näringspolitiskaoch andra uppgifter som statsmakterna har ålagt företaget. Avsikten är attdefiniera och konkretisera ramarna och huvudinriktningen för Statsföretag päett sätt som kan tjäna som vägledning för företaget vid beslut som fårlångsiktiga ekonomiska eller principiella konsekvenser. vidare att Statsföretag har fått överta ansvaret för bolagsom i första hand tUlkommit i syfte att fullgöra särskilda samhällsuppgifter,såsom att stimulera sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen i vissaregioner eller att åstadkomma en mer rationell företagsstruktur inom enbransch, och att de i propositionen behandlade frågorna bör bedömas med hänsynhärtill. Utskottet har intet att erinra mot vad som i propositionenföreslås rörande , AB Kabi och centrala restaurangaktiebolag. Svenska utvecklingsaktiebolagets verksamhet skall enligtvad som uttalades vid dess tillkomst syfta bl. a. tUl att tillvarata specifikasamhälleliga intressen vid exploatering av innovationer. Avsikten är att församhället angelägna produkter, metoder och system skall kunna komma fram såsnabbt som möjligt och få en från teknisk och kommersiell synpunkttillfredsställande utformning. I propositionen, uttalas att utvecklingsbolagetmed avseende på val av projekt och verksamhetsfält i övrigt har väl följt deriktlinjer som statsmakterna angivit. För verksamheten redovisas betydande förluster,beroende på underskott hos utvecklingsbolagets dotterbolag samt kostnader förnya projekt. Statsförtag har i skrivelse till Kungl. Maj:t framhållit att deekonomiska resurser som kan ställas till utvecklingsbolagetsförfogande är så begränsade att de inte medger att gällande målsättninguppfylls. Statsföretag anser att frågan om det omedelbara ägaransvaret förutvecklingsbolaget bör omprövas och har hemställt att Statsföretag befrias fråndetta ansvar. I propositionen uttalas att utvecklingsbolaget, som ävenframgent avses vara ett viktigt medel i näringspolitiken, bör drivas i huvudsakenligt gällande riktlinjer och tillföras finansiella resurser i sådan omfattningatt redan inlett arbete kan fortgå. Det omedelbara ägaransvaret bör ligga hosKungl. Maj;t genom industridepartementet. Utvecklingsbolagets aktier skall därför enligt förslagetden föras över till fonden för statens aktier mot attStatsföretag av statsmedel erhåller 6,5 milj. kr., vilket utgör full ersättningför aktierna. För att möjliggöra en begränsad nyinvestering och samtidigtsäkerställa tillfredsställande solvens hos utvecklingsbolaget föreslås attdetta i aktieägartillskott erhåller 12 milj. kr. För avlyft av en kredit tillutvecklingsbolaget från nuvarande ägare. Statsföretag, bör staten tecknagaranti för ett lån om 12 milj. kr. Två motioner tar upp den i propositionen föreslagnaöverflyttningen av ägaransvaret för Svenska utvecklingsaktiebolaget. Medhänvisning till att detta förslag inte innebär en långsiktig lösning påbolagets finansieringsproblem hemställs i motionen 1971: 1576 dels om avslagpå propositionen i vad avser förvärv och teckning av aktier i och garanti för lån tiU utvecklingsbolaget, dels om enutred- ning av utvecklingsbolagets organisation och funktion somkan ligga tiU grund för ett förslag till riksdag. I motionen 1971: 1577 erinras om att syftet medinrättandet av Statsföretag var att skapa ett sammanhållande och koordinerandeorgan för de statsägda företagen. Propositionens förslag innebär enUgt motionärenen avvikelse från denna princip, motiverad av att utvecklingsbolaget inteberäknas bli lönsamt förrän på . Motionären framhåller attStatsföretags ägare kan ge kapitaltillskott antingen tiU Statsföretag för attlösa vissa uppgifter som ålagts ett företag inom gruppen eller direkt tillföretaget i fråga. Med hänvisning härtill hemställer motionären dels om avslagpå Kungl. Maj:ts förslag, dels om ett kapitaltillskott på 15 milj. kr. tillStatsföretag för nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget. Den i motionen 1971: 1577 skisserade lösningen påutvecklingsbolagets akuta ekonomiska problem är utan tvivel rimlig och möjUgatt genomföra. Bolagets specifika utvecklingskaraktär skiljer det dock iväsentliga avseenden från andra företag .som ingår i Statsföretag och gör detmer jämförbart med AB Atomene:rgi och styrelsen för teknisk utveckling.Utskottet finner det därför riktigt att utvecklingsbolaget i enlighet medpropositionens förslag direkt underställs Kungl. Maj:t liksom fallet är meddessa två organ. I sin bedömning av frågan om ägaransvaret förutvecklingsbolaget har utskottet även tagit fasta på vad som anförs ipropositionen om betydelsen av utvecklingsbolagets verksamhet och att det skalldrivas enligt nu gällande riktlinjer. Utskottet vill för sin del understrykavikten av att utvecklingsbolaget allt framgent kommer att tillföras resursersom gör det möjligt att fullfölja den avsedda verksamheten. Med hänvisningtill det anförda finner utskottet inte anledning attrillstyrka motionen 1971:1577. Vissa förtydliganden och preciseringar till de avstatsmakterna angivna riktlinjerna för utvecklingsbolagets målsättning,verksamhet och organisation ges i propositionen. Utskottet finner dessavälavvägda och anser sig därför inte ha anledning att enligt hemställan imotionen 1971: 1576 begära att frågor rörande utvecklingsbolagets organisationoch målsättning skall bli föremål för utredning. Utskottet avstyrker såledesmotionen 1971: 1576, Åberopandevad här anförts hemställer utskottet 1, att med bifalltill propositionen 1971: 139 i ifråga varande del till Lån lill på tilläggs stat I tiU riksstaten för /72 under fonden för låneunderstöd anvisar ett investeringsanslag av , 2. att med bifalltUl propositionen 1971: 139 i fråga- varande del a) till Förvärvav aktier i på tilläggsstat I till riksstaten för /72under fonden för statens aktier anvisar ett investeringsanslag av 27 700 000kr.. b) bemyndigar Kungl. Maj:t att godkänna den mellan ApoteksbolagetAB och träffade överenskommelsen om formerna för avlösningav nuvarande apotekssystem, 3. att medbifall till propositionen 1971: 139 i ifråga varande del a) bemyndigarKungl. Maj:t att inlösa stamaktierna i centrala restaurangaktiebolagsamt överlåta dem till , b) bemyndigarKungl. Maj:t att godkänna ändringar i bolagsordningen för centralarestaurangaktiebolag enligt vad som förordats i propositionen, a) med bifall tUlpropositionen 1971: 139 i frågavarande del och med avslag på motionerna 1971:1576 och 1971: 1577, i vad avser investeringsanslag, till Förvärv och teckningav aktier i utvecklingsaktiebolaget på tilläggsstat I till riksstatenför /72 under fonden för statens aktier anvisar ettinvesteringsanslag av , b) med bifall tillpropositionen 1971: 139 i ifrågavarande del och med avslag på motionerna 1971:1576 och 1971: 1577, i vad avser garanti för lån, bemyndigar fullmäktige iriksgäldskontoret att ställa garanti för lån till Svenska utvecklingsaktiebolagetintill ett belopp av . c) avslår motionen1971: 1577 i vad avser kapitaltillskott till , d) avslårmotionen 1971: 1576 i vad avser utredning om Svenska utvecklingsaktiebolaget. Närvarande: herrar (), i (s), i Glömminge (c), i (fp), i (s), i (c). (), Wååg (s), (), i (s), (). Hovhammar (m), () och (). vid utskottets hemställan under 4(Svenska utvecklingsaktiebolaget) av () och Clarkson (m), somanser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med »Den i motionen» och slutar med »tillstyrka motionen 1971: 1577»bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Enligt utskottets mening kommerden i propositionen föreslagna överflyttningen av ägaransvaret förutvecklingsbolaget från Statsföretag till Kungl, Maj:t inte att lösa bolagetsfinansieringsproblem. För en långsiktig lösning av dessa borde enomstrukturering av ägandeförhållandena övervägas, eventuellt genom att detenskilda näringslivet erbjuds delägarskap. Propositionens förtydliganden ochpreciseringar av de av statsmakterna beslutade riktlinjerna förutvecklingsbolagets målsiitt-ning, verksamhet och organisation finner utskottetvärdefulla. På flera punkter kvarstår dock viss osäikerhet rörandeverksamhetens inriktning och omfattning. Utskottet anser därför att; dessafrågor i enlighet med vad som föreslås i motionen 1971: 1576 bör bli föremålför utredning. Denna bör bedriva sitt arbete med sikte på att förslag skallkunna läggas fram vårriksdag, I avvaktan på de slutsatser utredningenkan komma fram till bör den omorganisation och det kapitaltillskott somföreslås i propositionen inte komma till stånd. Utskottet tillstyrker alltsåmotionen 1971: 1576. Med hänsyn till en eventuell omorganisation avutvecklingsbolaget, som utredningsarbetet kan komma att leda fram till, finnerutskottet inte anledning att tillstyrka det i motionen 1971: 1577 föreslagnakapitaltillskottet till utvecklingsbolaget. dels att utskottet under 4 borthemställa »4. a) med bifall tillmotionen 1971: 1576 och i anledning av motionen 1971: 1577 i ifrågavarande delavslår propositionen 1971: 139 såvitt den gäller anslag till förvärv ochteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget, b) med bifall tillmotionen 1971: 1576 och i anledning av motionen 1971: 1577 i ifrågavarande delavslår propositionen 1971: 139 såvitt den gäller bemyndigande att ställagaranti för lån till Svenska utvecklingsaktiebolaget, c) avslår motionen1971; 1577 i vad avser kapitaltillskott til) , d) bifallermotionen 1971: 1576 i vad avser utredning om Svenska ulvecklingsaktiebolaget.» Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:46 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående de statliga företagen. I detta betänkande behandlas ett antal motionervari framläggs förslag rörande de statliga företagen med i huvudsak generellinnebörd. Dessa motioner är: 1971:103av m. fl. (fp), vari under hänvisning till motiveringen i motionen1971: 86 hemställs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelse tUl Kungl.Maj:t skall anhålla att förslag framläggs till former för vidgad insyn i destatliga bolagen, 1971:439 av i m. fl. (m), vari hemställs att skall 1) besluta att av Statsföretag AB:s till 478,5miljoner kronor uppgående innehav av aktier i aktier till ett nominelltbelopp av skall erbjudas allmänheten i valör på 100 kronorper aktie tiU en marknadsmässig emissionskurs, varvid särskilt tillses attanställda i skall beredas tillfälle förvärva aktier, att köpare av lägreantal aktier skall äga förtur vid överteckning och att en bred spridning avaktieköpen bland allmänheten vinnes; 2) besluta att under /72 utbudet av aktierbestämmes till nominellt ; samt 3) bemyndiga Kungl. Maj:t att vidtaga de förberedelsersom emissionen erfordrar, varvid särskilt bör beaktas vad i motionen anförts ifråga om valordning för bolaget, 1971:440av i m, fl, (m), vari hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t skall anhålla om en parlamentarisk utredning rörande lämpligaformer för försäljning av aktier i de i vinstsyfte drivna statliga företagen,varvid särskilt beaktas att sådana former för aktieförsäljning ordnas, som delssärskilt beaktar möjligheterna att bereda de anställda i respektive statligaföretag tillfälle att förvärva aktier, dels garanterar en bred spridning avaktierna bland allmänheten och som kan vara ägnade att främja det långsiktigasparandet, 7977:1086av i m. fl. (fp), vari hemställs att i skrivelse tUlKungl. Maj:t skall begära att försök inom statliga aktiebolag med likastyrelserepresentation för de anställda och staten såsom kapitalägaren snarastigångsätts, 1971:1089 av herrPettersson i m. fl. (c), vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t skallhemställa om utredning och förslag syftande till en utvidgning av systemet medrepresentation från vid bolagsstämmor i statsföretag i enlighet medvad som anförts i motionen, 7977; 7097 av m. fl. (fp), vari hemställs,såvitt nu är i fråga, att i skrivelse till Kungl. Maj:t skall begärautredning beträffande skiUnaden i finansieringsförutsättningar för statliga,enskilda och kooperativa företag och möjligheterna att minska dessa skiUnader. Yrkandet i motionen 1971: 103 avserockså former för vidgad insyn i de kommunala bolagen och stiftelseföretagen. Idenna del har motionen överlämnats till , som behandlatden i sitt betänkande 1971: 41. Motionen 1971: 1097 innehåller också ett yrkande som avseren deklaration beträffande målen för de statliga företagens verksamhet. I dennadel behandlas motionen i näringsutskottets betänkande 1971:44. Frågan om vidgad insyn i statliga företag Motionerna 1971: 86 och 1971:103 1 motionen 1971: 86, som innehållermotiveringen till hemställan i motionen 1971: 103, anförs (s. 18) att denflitiga användningen av bolagsformen inom offentlig verksamhet måsteuppmärksammas från närdemokratiska utgångspunkter. Fördelarna måste vägas motriskerna för försvagad offentlig insyn och minskad medborgerlig kontroll. Motionärernasäger sig inte utesluta att bolagsformen används i större utsträckning än vadsom är motiverat. Det är enligt deras mening viktigt att samhällsbolagen sålångt möjligt får en öppnare karaktär. Genom riksdagsbeslut löstes,säger motionärerna, en del aktuella frågor beträffande de statliga bolagens.ställning, främst de som gällde kraven på affärsmässig effektivitet. Man bordeemellertid ha gått längre för att också tillmötesgå önskemålen om en vidgadinsyn för rikidagens ledamöter och för allmänheten. Varje riksdagsledamot bör,an.ser motionärerna, få möjlighet att besöka alla statliga företagsbolagsstämmor och därvid ställa frågor. Kraven på den öppna redovisningen börytterligare skärpas. Det bör vidare undersökas i vad mån offentlighetsprincipeninom den offentliga förvaltningen också kan göras tillämplig på bolagen. I motionen 1971: 1089 uttalas attden möjlighet som öppnats för representanter för att deltaga ibolagsstämma i bör kunna bli av stort värde för denmedborgerliga insynen i den statliga företagsamheten. Systemet bör enligtmotionärernas mening utsträckas i första hand till bolag som inte tillhörStatsföretag och inte heller är fiskala bolag där riksdagsledamöter deltari revisionen. Som exempel på företag som hemställan avser nämns kreditbank,investeringsbank AB, Svenska och AB Tipstjänst. Motioner med samma syfte sommotionen 1971: 1089 väcktes vid riksdag. 1970:12) tiUstyrkte en utredning rörande en utvidgning av systemet medrepresentation för vid de statliga företagens bolagsstämmor.Riksdagen följde emellertid en reservation vari yrkades avslag på motionerna.Reservanterna hänvisade till de väsentligt ökade möjligheter till insyn somriksdagen fått bl. a. genom de reformer som beslutats i samband med inrättandetav och fann det omotiverat att i förhandenvarande lägeaktualisera frågan om ytterligare åtgärder i samma syfte. I reservationenanfördes också att en ordning innebärande rätt för alla riksdagsledamöter somså önskar att närvara vid bolagsstämmorna i statliga företag skulle medförapraktiska svårigheter som inte skulle uppvägas av några påtagliga fördelar. Frågan om försök med lika representation för staten och deanställda i statliga aktiebolagsstyrelser För flertalet aktieinnehavare fårderas kapitalplacering betraktas som en sparform med obetydligt risktagande,säger motionärerna, och det ter sig då stötande att kapitalägarna har hela dencentrala beslutanderätten. Förstatligande har, anser de vidare, intelett till ökat inflytande för löntagarna utan blott inneburit enmaktöverflyttning till den statliga byråkratin. Arbetsdemokrati måste, hävdarmotionärerna, innebära att de anstäUda får medbestämmanderätt också i decentrala beslutsorganen. Den försöksverksamhet med olika former av arbetsdemokratisom bedrivs inom såväl den statliga som den privata sektorn innefattar i ingetfall försök med modeller som ger de anstäUda reell medbestämmanderätt. Eftermönster från borde enligt motionärernas mening också prövas detsystem där kapitalägarna och de anställda delar styrelseposterna lika. Som denenklaste vägen att åstadkomma detta anges att staten tar initiativ till enförsöksverksamhet i några av de statliga företagen, särskilt och . Uppgifter i anslutning till motionen En delegation för försöksverksamhetmed fördjupad företagsdemokrati i de statliga aktiebolagen (ordförande:sekreterare ) tillkallades av statsrådet hösten 1968.Delegationen är sammansattav företrädare för Kungl. och de statliga aktiebolagen samt förde anställdas organisationer. Delegationen skall främst ta initiativ tillsådana forsöks- och utvecklingsprojekt som kan ge vägledning för en fördjupadföretagsdemokrati inom det svenska näringslivet i dess helhet.Företagsdemokratin bör i princip innebära medverkan av de anställda på allabeslutsnivåer inom företaget. har bUdat en kontaktgrupp. har StatsföretagAB framlagt en promemoria rörande Statsföretags inriktning inom detföretagsdemokratiska området. Enligt de angivna riktlinjerna skall iföretagens styrelser ingå personer som bedöms ha goda förutsättningar attföreträda de anställdas synpunkter och intressen. Dessa personer skall utsesmed personalorganisationernas hjälp enligt en form för samråd varomöver-enskommes med dessa. I styrelserna för 13 företag inom Statsföretagsgruppenfinns f. n. sammanlagt 21 personalrepresentanter. Fråganom försäljning av aktier i statliga företag En grundläggande förutsättning för att den enskildeindividen skall äga trygghet är, hävdar motionärerna, att det finns godamöjligheter till ett direkt personligt ägande. Ett allt större enskilt ägande,som är väl fördelat, anser de också krävas som en motvikt till det kollektivaägandet. Som ett önskvärt led i strävandena att förbättra medborgarnassparandemöjligheter och inflytande anges att medborgarna får tillfälle attpersonligen äga aktier i statliga företag. En icke obetydlig minoritet avaktierna i de av ägda företagen borde utbjudas tUl försäljningtill allmänheten och de vid dessa företag anställda. De senare skuUe härigenomfå insyn i företagen och en ytterligare möjUghet att utöva inflytande påföretagens skötsel. Som ett särskilt skäl för aktieförsäljning nämns att ettstort antal av de statliga företagen arbetar i uttalat vinstsyfte parallelltmed privata företag. Under hänvisning till de motiv som anförs imotionen 1971:440 yrkas här på en omedelbar åtgärd. Motionärerna anser detangeläget att åtminstone i någon utsträckning söka återknyta banden mellan LKABoch ett större antal människor. En breddning av basen för ägandet skulle,anför de, vara till. gagn såväl för företaget självt och de anställda som försträvandena att sprida ägandet och stimulera sparandet. För att kursen påaktierna inte skall tryckas ned förordas att försäljningen sker över ett antalär. Vidare föreslås, att en spridning av aktierna på många händer skaU främjasgenom begränsning av inköpsrätten till 40 aktier per person samt attinflytande skall tillförsäkras minoriteten av aktieägare vid tillsättningen avstyrelse och revisorer. Motioner om försäljning till allmänheten av en vissandel av aktierna i har väckts alltsedan 1956, första gången ianledning av den proposition vari föreslogs att staten skulle inlösahuvudparten av de aktier i som dittills ägdes av TrafikaktiebolagetGrängesbergOxelösund. Motionerna har genomgående avstyrkts av statsutskottetutan närmare motivering (SU 1956: 155, 1957: 112, 1958 B: 95, 1959:66, 1960:34,1961:35, 1962:36, 1963:53, 1964:39, 1965:35, 1966: 109, 1967: 95, 1968: 45,1969: 39, 1970: 38). Reservationer tUl förmån för tUlstyrkande av hemstäUan imotionerna avgavs åren 1956 1968 av (moderata samlingspartiets)representanter i utskottet, åren 19601963 med instämmande av folkpartietsrepresentanter. De senare förordade 1957 och 1958 tillsammans medcenterpartiets representanter att uppslaget skulle undersökas närmare.Riksdagen avslog motionerna i samtliga fall. Alltsedan1959 har också ärligen fått ta ställning till och därvid avslagitmotioner med förslag om utredning rörande försäljning tUl allmänheten av aktieri statliga aktiebolag mera genereUt. Motionerna avstyrktes av statsutskottetutan närmare motivering (SU 1959:66, 1960:34, 1961:35, 1962:36, 1963:53,1964:39, 1965:34, 1966:108, 1967:94, 1968:46, 1969:39, 1970: 39). TiU förmånför utredning i ämnet reserverade sig företrädare vid samtligatillfällen, utom och (moderata samlingspartiets)fr. o. m. Fråganom skillnader mellan statliga och andra företag i fråga Omfinansieringsförutsättningar I motionen som mera utförligt refereras i näringsutskottetsbetänkande : 44 anförs att konkurrensen meUan statliga och andra företagbör bedrivas på så lika vUlkor som möjligt. I detta sammanhang bör, sägermotionärerna, uppmärksammas bl. a. tillgången till forskningsresultat, vUlkorenför lokal- och markförvärv och statlig upphandling samt i synnerhetfinansieringsvillkoren. kapitalmarknadsutredning (ordförande:riksbankschefen ) har till uppgift att göra en översyn avkapitalmarknadens struktur och funktionssätt.