bet · FU01SkU6 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:6 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av motion om skattefria utbildnings- ochoraställningsfonder för företag. I detta betänkande behandlas motionen nr 583 (jfrnr 562) av m. fl. Hemställanavser: att Kungl. Maj:t förelägger förslag om rätt förföretagen att avsätta medel till utbildnings- och omställningsfonder i syfteatt öka de anställdas ekonomiska trygghet i händelse av företagsnedläggelser,omlokalisering av verksamhet eller andra omställningar. Gällandebestämmelser m. m. Kostnad för omskolning eller utbildning är på engång avdragsgill om den är att anse som personalkostnad i rörelse elleromkostnad för fullgörande av tjänst. Avdrag medges emellertid inte föravsättning av medel till fond för framtida kostnad för omskolnings- ellerutbildningsverksamhet. Arbetsmarknadsutbildninghar länge använts som ett arbetsmark-nadspolitiskt instrument. En mer betydandeomfattning fick dock verksamheten först i samband med konjunkturnedgången åren19571959. har verksamheten starkt expanderat. /58 utgjordestatens utgifter för ändamålet ca 11 milj. kr. /60 hade destigit till 52 milj. kr. och de beräknas för /72 uppgå till 600milj. kr., vilket innebär en ökning i förhållande till närmast föregåendebudgetår med 95 milj. kr. Under /60 deltog 11 000 personer iarbetsmarknadsutbildning, medan den innevarande budgetår beräknas komma attberöra 100 000 personer och nästa budgetår upp till 105 000 personer.Utbildningsinsatserna vidgades särskilt kraftigt under konjunkturnedgången19671968, och mellan budgetåren 1966/67 och 1968/69 ökade antalet personer iutbildning med 34 000 personer. Mellan budgetåren 1968/69 och 1969/70 stannadeexpansionen vid ca 6 000 personer. Genombeslut av riksdag vidgades förutsättningarna för stöd tillarbetsmarknadsutbildning. var dessa i hög grad präglade av dengrundläggande sociala målsättningen. Det primära syftet med ut- SkU 1971: 6 2 bildningenvar sålunda att ge arbetslösa och svärplacerade möjlighet till en ny placeringpå arbetsmarknaden. Ett villkor för att få utbildningsbidrag var att denutbildningssökande var arbetslös eller löpte risk att bli arbetslös eller attdet var svårt att placera honom i arbete. riksdagsbeslut innebär, attbegreppet »risk för arbetslöshet» bör ges en generös tolkning. Syftet med dennavidsträckta tillämpning av begreppet är att den enskilde skall kunna beredasmöjlighet till omskolning inte bara när sysselsättningssvårigheter är näraförestående utan också när en bedömning på avsysselsättningsutsikterna klart ger vid handen att övergång till annat yrke ärnödvändig. Denutvidgning av den arbetsmarknadsinriktade vuxenutbildningen som beslöts vid1966 års riksdag har genom beslut av riksdag kompletterats medförstärkningar av resurserna för folkbildningen och med lokal- ochriksrekryterande vuxenutbildning. Ävenandra medel står till förfogande för att arbetsmarknadspolitiken skall kunnabedrivas så effektivt som möjligt. Förutom planeringsverksamhet förekommerarbetsförmedlingsservice, omfattande bl. a. information Om läget påarbetsmarknaden och väntade förändringar samt om lediga anstiillningar ochtillgänglig arbetskraft. När så behövs ges information i förening medyrkesvägledning och med ekonomiska bidrag till yrkesutbildning och flyttning.Familjeförsörjare, som får arbete på annan ort men inte fårfamiljebostad där, kan erhålla bidrag till familjens uppehälle.Till arbetslösa från orter och områden med särskilt hög arbetslöshet kan utgåett s. k. utrustningsbidrag. Inom arbetsmarknadspolitikens ram kan också iviss omfattning bostäder anskaffas åt arbetslösa som flyttar till en ny arbetsort.Personer som är bosatta i områden med särskilt hög arbetslöshet och som ägerfastighet kan om de vill ta arbete på annan ort få både ekonomisk och annanhjälp för att avveckla sitt fastighetsinnehav. Ilägen med otillräcklig tillgång på arbete inom vissa arbetsområden kannäringslivet stimuleras till ökade investeringar i byggnader och anläggningargenom att företagen medges att ta i anspråk medel ur investeringsfonderna. Genomolika former av beredskapsarbeten i statlig eller regi kansäsongarbetslöshet motverkas och såväl personer bosatta i områden med brist påarbetstillfällen som handikappade och andra med individuella arbetshinderberedas arbete. Nämnasbör även att enskilda vid arbetslöshet kan få ersättning genom erkända arbetslöshetskassoreller i form av kommunala kontantunderstöd. Dessa ersättningsformer syftarinte till att ge kompensation för inkomstbortfall . n. endast temporärt i avvaktan på att ny anställning skall kunna erhållas. Genombeslut av riksdag har stödet till äldre arbetslösa förbättrats.Åtgärderna, som är temporära i avvaktan på resultatet av den SkU 1971: 6 3 pågåendeKSA-utredningen, innefattar särskilt kontant stöd åt arbetslösa och förbättringar av den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen. Förarbetslöshetsförsäkrade i nämnda åldrar förlängs ersättningstiden i de erkändaarbetslöshetskassorna . Arbetslösa i åldrarna , som har fåttstöd genom arbetslöshetsförsäkringen under längsta möjliga tid, har rätt tillett skattepliktigt omställningsbidrag med . Arbetslösa isamma ålder, vilka inte har tillhört arbetslöshetsförsäkringen, fåromställningsbidrag efter en väntetid av från arbetslöshetensbörjan. Bidraget utgår till både den som varit anställd och den som varit egenföretagare, under förutsättning att han har haft sådan förvärvsverksamhet i 24månader närmast före arbetslöshetens början. Den som ägerförmögenhet . blir inte berättigad till bidrag. Efter särskilddispens kan stöd ges också den som har fyllt 55 men inte om hansarbetslöshet är en direkt följd av strukturförändring av näringslivet i orteneller, för företagare, i branschen. På vuxenutbildningens område fattadesbetydelsefulla beslut vid 1967 och riksdagar. Åtgärderna i prop. 1970:35 siktade till att nå personer med kort och bristfällig utbildning. Ipropositionen föreslogs bl. a. ökat stöd till det fria och frivilligabildningsarbetet. En differentiering av stödet föreslogs så att högrestatsbidrag utgår till sådan studieverksamhet som kan medverka till utjämningav utbildningsklyftan mellan den yngre och den äldre generationen. Dessutominnehöll propositionen förslag om stathgt stöd till löntagarorganisationernascentrala kursverksamhet och om vissa förbättringar av stödet till denkommunala vuxenutbildningen, speciellt på högstadium. Läsåret1969/70 var bruttoantalet deltagare i studiecirkelverksamheten ca 1,5 miljoneroch antalet studiecirklar uppgick till ca 158 000, vilket innebär en betydandeökning jämfört med föregående år. Även den statliga och kommunalavuxenutbildningen expanderar. Folkhögskolorna tar emot allt fler studerande. Enbetydelsefull åtgärd när det gäller de lågutbildade är den uppsökandeverksamheten. med vuxenutbildning (FÖVUX) harunder budgetåret startat försöksverksamhet i , , , ,, , , och . Platserna har valts så att deanställda kommer från något eller några företag, vilka kan anses vararepresentativa för arbetsplatser med fysiskt tungt arbete och/elleroregelbundna arbetstider eller som domineras av kvinnlig arbetskraft eller somligger i glesbygd. Tre olika studieformer prövas, nämligen studier på arbetstidoch fritid, studier på fritid med stimulansbidrag samt studier på fritid utanstimulansbidrag. Inom den kommunalavuxenutbildningen har 16 särskilda skolenheter SkU 1971: 6 4 inrättatspå orter, där vuxenutbildningen nått särskilt stor omfattning, och därjämte harpå tre orter en speciell utbildningsgång inrättats för heltidsstuderande vuxna.Antalet av TRU producerade vuxenutbildningsprogram i radio och TV har ökat.Vuxenutbildningsprogram sänds nu i båda TV-kanalerna och i ljudradion. a.disponerar TRU sändningstid för ett utbildningsblock på kvällstid i TV 2.Särskild uppmärksamhet ägnas vuxenutbildningen radioutredning somutreder frågan om ökat sändningsutrymme i ljudradion för utbildnings- ochinformationsändamål m. m. Närdet gäller antagning till högre utbildning föreslår kompetensutredningen isitt avlämnade betänkande att sökande utan gymnasial utbildning somfyllt och som varit yrkesverksam under samt genomgåttsärskilt anordnad orienteringskurs skall äga allmän behörighet till högreutbildning. Enligt kompetensutredningen bör till gymnasial utbildning som gerallmän behörighet för högre studier räknas folkhögskola om minst tvåårskurser. Annan utbildning som anses motsvara tvåårig gymnasial utbildning ärbl. a. militär utbildning, personalutbildning i samband med anställning,utbildning i anslutning till facklig verksamhet, arbetsmarknadsutbildning, hel-eller deltidskurs vid yrkesskola samt utbildning vid korrespondensskola, viaradio ellei TV eller inom folkbildningsverksamheten. förslag,som sålunda har stor betydelse för de vuxenstuderande, remissbe-handlas f. n. Enviktig fråga inom vuxenutbildningen är studiefinansieringen för devuxenstuderande. En särskild kommitté, kommittén för studiestöd åt vuxna(SVUX), utreder denna fråga. Förslag föreligger nu om förbättringar avstudiestödet för deltidsstuderande. Denna fråga remissbe-handlas f. n. Vuxenutbildningsfrågorur olika aspekter behandlas även inom bl. a. läromedelsutredningen,pedagogikutredningen och utbildningsutredning (U 68). Förvuxenutbildningen har /71 anvisats 328,9 milj. kr. /72 beräknas utgifterna för detta ändamål öka med 108,3 milj.kr. till 437,2 milj. kr. Vissaförslag på vuxenutbildningens område kommer senare i vår att presenteras i ensärskild proposition. Den i motionen aktualiserade frågan prövades avriksdagen senast . avvisade då i enlighet medbevillningsutskottets förslag i betänkande BeU 1970: 9 ett motionsyrkande avsamma innehåll som det i motionen nr 583 framställda. Bevillningsutskottethänvisade i sitt betänkande till att ett företags kostnader för omskolning ochut- bildningunder ett beskattningsår var att anse som driftkostnader i företagets rörelseoch menade att det knappast kunde anses motiverat att jämsides med samhälletsmycket kostnadskrävande insatser på det arbetsmarknadspolitiska området införaen rätt till skattefri avsättning till fonder för omskolnings- och utbildningsverksamhet.Eftersom gällande bestämmelser i fråga om företagsbeskattningen erbjöd storamöjligheter till skattemässig konsolidering och resultatutjämning ansåg utskottetsig inte kunna tillstyrka bifall till ett motionsyrkande vars syfte var attytterligare vidga möjligheterna till skatteutjämning mellan olika beskattningsår. Motiveringen för yrkandet i motionen nr 583återfinns i motionen nr 562. Motionärerna framhåller att variationer i fråga omutvecklingen på olika marknader kan drabba anställda i skilda företag,branscher och regioner olika hårt. Om företagen fick möjlighet att skattefrittavsätta medel till särskilda utbildnings- och omskolningsfonder skulle manenligt motionärernas mening kunna bättre tillgodose både den enskilde arbetstagarenstrygghetsanspråk och näringslivets anspråk på rörlig och välutbildadarbetskraft. Arbetsmarknadsutbildninghar otvivelaktigt kommit att spela en alltmer betydelsefull roll isysselsättningspolitiken och i strukturanpass ningen av det svenska näringslivet.Av den inledningsvis lämnade redogörelsen framgår att samhällets insatser pådet arbetsmarknadspolitiska området avsevärt vidgats.Kostnaderna för arbetsmarknadsutbildning beräknas för /72 uppgåtill 600 milj, kr., vilket i förhållande till närmast föregående budgetårinnebär en ökning med 95 milj. kr. Vuxenutbildningen beräknas för sammabudgetår dra en kostnad av ca 437 milj. kr. Detkan enligt skatteutskottets mening knappast anses motiverat att jämsides medett kostnadskrävande bidragssystem införa en rätt till skattefri fondavsättningför omskolnings- och utbildningsverksamhet. De syften motionärerna vill främjatorde enligt utskottets mening bättre och effektivare tillgodoses genomcentralt administrerade statliga åtgärder än genom en skatteutjämning av denart motionärerna förordar. Avslutningsvisvill utskottet erinra om att kostnader för omskolning eller utbildning utgöravdragsgilla omkostnader vid taxeringen, om de är att anse sompersonalkostnader i rörelse eller kostnader för fullgörande av tjänst. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motionen. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår motionen nr 583. Närvarande: herrar (), i (m),(), i Bäckmora (c), (), herrar (), Josefson i Arrie (c), i (fp), Carlstein (s), (),Stadling (s). i * (s), * (fp), () och fruNormark (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (m),i Bäckmora (c). Josefson i Arrie (c), i (fp), (), () och () vilka ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande som på s. 5börjar med »Arbetsmarknadsutbildning har» och slutar med »till motionen» bortha följande lydelse: »Den snabba expansionen på forskningens och teknikensområde och den allt större internationella konkurrensen har i förening medstora förskjutningar i konsumenternas efterfrågan lett till en strukturellomdaning av näringslivet som ställer stora krav på omställningsberedskap hosarbetskraften. Om den enskildes trygghetsanspråk i omställningsprocessen skallkunna effektivt tillgodoses och näringslivet få den nödvändiga tillgången påvälutbildad arbetskraft torde det vara nödvändigt att inte bara samhället utanäven näringslivet på allt sätt stöder omskolnings- och utbildningsverksamheten. Enligt utskottets mening kan en skatteregel som gerföretagen möjHg-het att med avdragsrätt vid taxeringen avsätta medel till särskilda utbildnings- och omskolningsfonder vara väl ägnadatt främja en effektiv arbetsmarknadspolitik. har företagen rättatt till investeringsfonder för konjunkturutjämning avsätta medel, vilka i envikande konjunktur får användas för vissa närmare angivna ändamål. Fonder föromskolning och utbildning, vilka skulle få tas i anspråk i samband medföretagsnedläggelser eller andra omställningar inom näringslivet, liggerinvesteringsfonderna för konjunkturutjämning nära och skulle enligt utskottetsbedömning utgöra ett välbehövligt komplement till dessa. Om fonderna intekommer till användning efter eventuella företagsnedläggelser bör de givetvisåterföras till beskattning. Dennyligen tillsatta utredningen angående företagsbeskattningen har enligt sina direktivatt undersöka möjligheterna till en utvidgning av investeringsfondernas användningsområde. Det är emellertid ovisst om utredningen med denavfattning direktiven erhållit kommer att pröva den av motionärernaaktualiserade frågan. Det måste i vart fall med hänsyn till attutredningsuppdraget är mycket omfattande förutsättas att utredningsarbetetkommer att ta i anspråk. Med hänsyn härtill anser utskottet sig böraförorda att särskilda sakkunniga tillkallas för att utreda frågan om rätt förföretagen att skattefritt avsätta medel till särskilda omställnings- ochutbildningsfonder och att ett författningsförslag av sådan innebörd snarastföreläggs .» dels att utskottet bort hemställa att medanledning av motionen nr 583 i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att Kungl.Maj:t, efter erforderlig utredning, förelägger förslag tillregler om rätt för företagen att skattefritt avsätta medel till särskildautbildnings- och omställningsfonder. TRYCKERIBOLAGET /!EGGSTRÖM AB.