bet · FU01SkU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971: 37 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av motioner om åtgärder vid beskattningen i syfte attfrämja sparandet. motionen 1971: 301 av herrar Antby (fp) och Enskog(fp) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslagmed ledning av vad i motionen anförts rörande premiering av enskiltbostadssparande i bank eller annan penninginrättning; motionen 1971:304 (jfr 1971:431) av m.fl. (m) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begärförslag till innevarande års riksdag om åtgärder i syfte att stimulera detenskilda sparandet i bank, bostad, utbildning, aktier eller egen rörelse ienlighet med vad i motionen 1971: 431 anförts; motionen 1971: 461 av i Staffanstorpm. (c) vari hemställs att beslutar om sådan ändring avkommunalskattelagen, att det extra avdraget för inkomst av kapital höjs med 300kr. för ensamstående och . för makar till sammanlagt 700 resp. 1 400 kr.och att vederbörande utskott utarbetar erforderlig författningstext; motionen 1971:576 av herrar Wirmark (fp) och Mölleri (fp) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:tbegär utredning och förslag angående sparstimulerande åtgärder i enlighet meddet som angivits i motionen. Gällande bestämmelser m. m. Frågan om premiering av sparandet genom lättnadervid beskattningen har varit föremål för riksdagensprövning. Ar 1957 hemställde om tillsättande av en utredning meduppgift att allsidigt och fömtsättningslöst söka utröna, huruvida det varlämpligt och möjligt att skattevägen stimulera nysparande och vilka former somdärvid borde komma i fråga. Denna undersökning verkställdes av utredningen omsparstimulerande åtgärder, som framlade resultatet av sitt arbete i ett ibörjan av avgivet betänkande (SOU 1961: 2). vidförordade utredningen vissa åtgärder i syfte att främja sparandet på annat sättän genom lättnader vid beskattningen. a. föreslogs införande av en nysparform efter i huvudsak samma riktlinjer som ungdomens lönsparande, benämntallmänna lönsparandet. Vidare förordade utredningen vissa åtgärder i syfte attfrämja bostadssparandet. Däremot ansåg majoriteten i utredningen det inte varamöjligt att förorda att det totala enskilda sparandet stimulerades genom endefinitiv skatteminskning satt i relation till det belopp som insattes på ettsärskilt konto. Sammanfattningsvis konstaterade utredningen beträffandemöjligheterna att genom ett system med definitiv skatteminskning stimulerasparandet, att det inte går att endast premiera sådant sparande, som ärframkallat av själva premieringsförfarandet. Premieringen måste omfatta ävenmedel, som härrör från sparande, som ändå skulle ha skett, samt sådana medel,vilka härrör från tidigare befintliga tillgångar. Premieringskost-nadernaskulle med all sannolikhet bli lika stora som eller större än den framkalladesparandeökningen. Vidare skulle kostnaderna komma att bli av den storleksordningenatt de kunde få betydande verkningar på statens och kommunernas finanser. Utredningenbehandlade även frågan om ett system för sparpremiering byggt på uppskjutenbeskattning och fann därvid att ett förfarande med uppskov med beskattningen förett sparat belopp sannolikt skulle leda till en viss sparandeökning avlångsiktig karaktär. Införandet av bestämmelser härom var emellertid tillväsentlig del inte enbart en fråga om att åstadkomma en stimulans av sparandetutan även en fråga om inkomst-utjänming mellan olika år. Ett förslag i dettahänseende kom därför att i olika avseenden beröra pågående skatteutredningaroch ha samband med av dessa behandlade frågor och borde därför tas upp tillövervägande i samband med övriga skattefrågor. ståndpunktstagande i fråga om skattepremiering av sparandeanfördes två reservationer. Ledamöterna sålunda införande av former för sparpremiering såväl genom definitivskatteminskning i form av rätt tiU avdrag för avsättning till särskildasparkonton som genom uppskjuten beskattning genom utjämningskonton. uttalade sig därjämte för en premiering av även annat sparande än denämnda formerna för banksparande. I syfte att uppmuntra sparandet antog vidare 1961års höstriksdag det i prop. 1961:200 framlagda förslaget om igångsättande avkampanjer för allmänt lönsparande. Dessa leds av en kommitté, vari ingår representanterför arbetsmarknadens större organisationer, sparinstitutioner och statsmaktema. riksdag (prop. 1970: 197, BaU 67) harfattat beslut om premiering av sparande i anslutning tUl utbetalning avöverskjutande preliminär skatt enligt taxering. räntan- en skattefri sparpremie på belopp som innestår på sparkonto intiUutgången av samt deltagande i vinstutlottningår ochnovember/. Vinsterna är fria från lotteri vinstskatt. På förslag av Kungl. Maj:t har riksdaganvisat ett anslag av 2 milj. kr. för en undersökning av hushållssparandet istatistiska centralbyråns regi. Spamndersökningen bör enligt uttalande avchefen för genomföras . har i en dagtecknadpromemoria föreslagit en samordning av ungdomens lönsparande och det allmännalönsparandet. Förslaget siktar på att tillvarata samhällets intresse att ökahushållssparandet och åstadkomma ett mera långsiktigt och målinriktat sparande.Enligt förslaget skall regelbundet lönsparande som binds premierasmed ett årligt skattefritt sparbidrag av den krediterade räntan samtmed årUg vinstutlottning motsvarande av den krediterade räntan på samtligakonton. Sparbidraget är maximerat till . per konto och kalenderår. Frågan om sparandets utveckling berörs också avchefen för i den reviderade finansplanen 1971 (prop. 1971:115 s. 40). Han konstaterar att minskningen av det privata sparandet i företagoch hushåll och ökningen av sparmedel inom i första hand AP-fonden reser mångaolika problem och tillägger bl. Jag har understmkit sparandetsavgörande roU för den framtida välståndsökningen men även måstkonstatera svårigheterna att finna effektiva vägar för en sådan stimulans.Sedan långt tiUbaka har vi sökt främja ett sparande via lönsparande och i fjoltillämpades ett särskilt premiesparande för återbetalda preliminärskattemedel.Jag har för avsikt att utifrån erfarenheterna från dessa åtgärder återkomma isenare sammanhang med förslag syftande tiU att stimulera och fånga in ettnysparande. Det skattefria bottenbeloppet i inkomstkällankapital utgjorde ursprungligen . för ensamstående och . för makar.1957 höjdes avdraget tiU . och 1961 - med tillämpning fr.o. taxering - till . Bestämmelserna om dettaschablonavdrag, vilka återfinns i 39 § 3 mom. KL, har tillkommit för attstimulera sparandet. Tillbetänkandet fogad bilaga I utvisar allmänna pensionsfondens tillväxt.Inlåningsutvecklingen i vissa sparinstitut framgår av bilaga 2. I bilagorna 3-5lämnas vissa uppgifter rörande ungdomens lönsparande och det allmännalönsparandet. har upprepade gånger på förslag avbevillningsutskottet avslagit motioner som syftat till att genom åtgärder vidbeskattningen stimuleratill ökat personligt sparande. Därvid har bevillningsutskottet i fråga ompremiering av personligt sparande, på särskilt sparkonto uttalat att deundersökningar, som utförts av utredningen om sparstimulerande åtgärder ochsom redovisats i utredningens betänkande SOU 1961: 2, givit vid handen att detknappast är.möjUgt att genom definitiva skattelättnader effektivt åstadkommaett verkligt nysparande och. att ett system med avsättning av medel tillsparkonto innebär att man inför nya möjligheter till inkomst- ochprogressionsutjämning vid beskattningen. Om införandet av bestämmelser ompremiering av sparande på särskilt bostadskonto har utskottet framhållit attdetta är en fråga inte enbart om stimulans av bostadssparandet utan också ominkomst- och progressionsutjämning. Inte heller har utskottet ansett sig kunnabiträda förslaget om skatteförmåner för överamorteringar av skuld påegnahemslån. Utskottet har därvid hänvisat till att gällande skattelagstiftningi fråga om egnahemsfastigheter och bostadsrättslägenheter får anses förmånligaför de skattskyldiga' och till att de eventuella åtgärder som erfordras för attstimulera bostadssparandet därför bör ske på annat sätt än genom lättnader vidbeskattningen. Utskottethar från statsfinansiell synpunkt inte ansett det möjligt att medverka till enhöjning av s p a r a v d ra ge t i inkomstkällan kapital eller till enutvidgning av dess användningsomiråde och därvid åberopat att enligt kalkylergjorda på grundval av taxering en höjning av sparavdraget från 400 kr.till . för ensamstående och från . för makar kundeberäknas medföra ett skattebortfall för staten på 50-60 milj. kr. och förkommunerna på ca 35 milj. kr. Beträffande rätten till särskilda sparavdrag iinkomstkällorna jordbruksfastighet, annan fastighet och rörelse har utskotteterinrat om att sparavdraget får utnjfttjas också av inkomsttagare medhuvudsaklig inkomst från annan inkomstkälla än de nu nänmda och attfastighetsägare och rörelseidkare i minst samma omfattning som löntagare harmöjlighet att utnyttja sparavdraget vid taxeringen. De förevarande motionerna syftar alla tilLatt genomolika åtgärder vid beskattningen premiera sparande. Motionärerna i motionerna1971: 301 vill särskilt gynna bostadssparandet, medan motionen 1971: 304innehåller yrkande om premiering -genom skatteavdrag om högst . - avallt enskilt nysparande i bank, bostad, utbildning, aktier eller egen rörelse.Med nysparande bör enligt motionärernas mening jämställas amortering avbostads- och studielån, och motionärerna yrkar också att egenföretagare medgesrätt att skattefritt avsätta medel till självfinansieringsfond. Yrkande ompremiering av banksparande genom avdrag om högst . på den slutligaskatten återfinns i motionen 1971: 576. I sistnämnda motion liksom i motionerna 1971:304 och 1971: 461 yrkas en uppräkning av det s. k. sparavdraget. Enligtmotionärerna i motionen 1971: 304 bör sådant avdrag kunna medges inte bara iinkomstkällan kapital. Även den som investerar sitt sparkapital i jordbmk,annan fastighet eller rörelse bör ha rätt till sparavdrag. Somframgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen har upprepadegånger lämnat motioner med yrkanden om skattelättnader i olika former förmålinriktat sparande utan åtgärd. Detta har skett med åberopande bl. a. av attdet knappast torde vara möjligt att genom definitiva skattelättnader effektivtåstadkomma ett verkligt nysparande och att ett system med avsättning av medeltill sparkonto skulle innebära att man öppnade nya möjligheter till inkomst-och progression.s-utjämning vid beskattningen. En uppräkning av sparavdraget iinkomstkällan kapital har inte ansett lämplig av bl. a. det skäletatt en sådan åtgärd kan förväntas medföra ett betydande skattebortfall för statoch kommun. Efter1970 då senast hade att pröva motionsyrkanden om premiering avpersonligt sparande har - som framgår av bilaga 3-5 till detta betänkande -ungdomens lönsparande gått ytterligare tillbaka, medan det allmännalönsparandet visar kraftigt ökande anslutnings-siffror. I en promemoriadagtecknad och upprättad av en särskild kommitté (lönsparkommittén)inom framgår emellertid att av det totala antalet kontonanslutna till det allmänna lönsparandet vid utgången av 1970, ca 903 000,endast 296 500 presterat en 500 kr.-ökning , medan de resterandedrygt 600 000 lönspararna minskat sitt sparande med tillhopa minst 25 milj. kr. Kommittén,som anser den berörda utvecklingen av ungdomens lönsparande och det allmännalönsparandet bl. a. sammanhänga med den blygsamma stimulans som det statligalotteriet ger, har föreslagit en samordning av de båda sparformerna. Förslaget,som siktar på att tillvarata samhällets intresse att öka hushållssparandet ochåstadkomma ett mer långsiktigt och måhnriktat sparande, innebär att regelbundetlönsparande, som binds , premieras med ett årligt skattefrittsparbidrag av den krediterade räntan, dock högst . per konto ochkalenderår, och med en åriig vinstutlottning motsvarande av den underresp. år krediterade räntan på samtUga konton. Införandet av den nya sparformenbör enligt lönsparkommitténs mening stödjas av en brett upplagd kampanj i formav annonsering, affischering, film etc. För att kampanjen skall kunna planerasoch genomföras effektivt bör - menar kommittén - beslut om det nya lönsparandetföreligga och erforderliga medel stå tUl förfogande . Lönsparkommitténspromemoria är f. n. föremål för Kungl. Aretsriksdag har på Kungl. Maj:ts förslag anvisat ett anslag av 2 milj. kr. för enundersökning i regi av hushålls- Denna undersökning skall genomföras så snartsom möjligt och bör enligt skatteutskottets mening kunna ge material för att bedömavilka åtgärder som kan komma att krävas för att åstadkomma ett ökathushållssparande. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att (prop. 1970: 197, BaU 67) fattat beslut om premiering av sparande ianslutning till utbetalning av överskjutande preliminär skatt enligt 1970 årstaxering. Premieringen innefattar - utöver räntan - en skattefri sparpremiemed på belopp som innestår på sparkonto intill utgången av samtdeltagande i två vinstutlottningar . Chefen för hari den reviderade finansplanen 1971 (prop. 1971: 115 s. 40) uttalat, att hanutifrån erfarenheterna av bl. a. denna premieringsform har för avsikt att isenare sammanhang återkomma med förslag i syfte att stimulera och fånga in ettnysparande. Av det anförda framgår att förslag från Kungl. Maj:t kanväntas i fråga om lönsparandet och andra sparstimulerande åtgärder och att hushållssparandeti stort är under utredning. På grund härav anser skatteutskottet att riksdagennu liksom bör lämna de motioner utan åtgärd som innehåller yrkandenom skattepremiering av personUgt sparande. Den i motionen 1971: 304 aktuaUserade frågan om rätt föregenföretagare att avsätta medel till självfinansieiingsfond faller inomföretagsskatteberedningens utredningsuppdrag (jfr 1971: 61) och bör enligt utskottetsmening också prövas av denna utredning. Utskottet avstyrker således bifall tillsamtliga motioner. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande: herrar (), (), iBäckmora (c), (), herrar (). Josefson i Arrie(c), i (fp), Carlstein (s), i Trobro* (m), * (s),Stadling (s). i (s), i (c), () och fm (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. av i Bäckmora (c), fruNettelbrandt (fp), herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och OlofJohansson i (c), vilka dels anfört följande: »Avbilaga 3 till detta betänkande framgår att ungdomens lönsparande fortsätter attkraftigt minska. Även det allmänna lönsparandet har kommit att få en ickeönskvärd inriktning. Antalet lönsparare inom denna sparform har visserligenökat till ca 903 000 men en närmare analys av deltagandet visar enligt den av majoriteten åberopade promemorian av lönsparkommittén - attendast 296 500 lönsparare presterat en 500 kronorsökning.Antalet lönsparare med motsvarande ökning var , då det allmännalönsparandet startade, 274 000, trots att det totala antalet konton då uppgicktill endast ca 336 000. har mer än 600 000 lönsparare tillhopaminskat sina konton med 25 milj. kr. Vianser inte att de förslag som lönsparkommittén framlagt i sin promemoria kommeratt i nämnvärd grad påverka sparandet i positiv riktning. Därtill ärstimulansåtgärderna, särskilt med hänsyn till den fortgåendepenningvärdeförsämringen, enligt vår bedömning alltför blygsamma ochbindningsvillkoren alltför hårda. Denform av sparpremiering som tillämpades i anslutning till utbetalning avöverskjutande preliminär skatt enligt taxering innebar visserligen enkraftig stimulans av sparandet. Om denna premieringsform har emellertid ettenigt finansutskott (FiU 1971: 16), med godkännande, uttalat att denbör förbehållas särskilda tillfällen med ansträngd samhällsekonomi. Avnedanstående tabell framgår att affärsbanksinlåningen visserligenökat med 2 048 milj. kr. Att märka är emellertid att av detta belopp 1 784 milj.kr. utgör räntekrediteringar och att alltså inlåningsnettot uppgårtill endast 264 milj. kr. Inlåningsutvecklinghos affärsbankerna 19681970 (, mkr.) -hO,9 Den nuvarande ekonomiska politiken innebärotvivelaktigt en stark press nedåt på det privata sparandet för flertaletmedborgare. Detta måste enligt vår mening bedömas som mycket allvarligteftersom sparandet är av den största betydelse för en fortsatt expansion.Trots den snabba tillväxten av det kollektiva sparandet, främst inomATP-syste-met, har det enskilda sparandet kvar sin stora betydelse för attskapa tillräckliga kreditresurser för investeringar i bostäder, företag och kommunalaanläggningar. Utan ett tillräckligt nysparande finns risk för att resursernahelt enkelt inte räcker till. En positiv utveckling av det enskilda sparandetspelar också en väsentlig roll i ansträngningarna att åstadkomma balans isamhällsekonomin - inte minst gäller detta i dagens ekonomiska läge. Den somsparar bygger ju inte bara upp resurser för egen del. Han ställer dem ocksåtill kreditmarknadens och därmed ytterst till samhällets förfogande. ekonomiska politiken är det därför angeläget att beakta sparandetsrättvisa villkor och tillväxtmöjligheter. Starkare direkta stimulansåtgärderfrån samhällets sida än dem som tillämpas ter sig därför i höggrad önskvärda.» delsansett att utskottet under punkterna 1 och 4 bort hemställa att med anledning av motionerna 1971:301och 1971: 576 i skrivelse till Kungl. Maj:t begär skyndsam utredning och förslagtill åtgärder i syfte att stimulera personligt sparande. 2. av i Bäckmora (c), fruNettelbrandt (fp), herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) och OlofJohansson i (c), vilka dels anfört följande: »Somframhålls i motionen 1971: 461 har hushållens sparande - sett i förhållandetill de totala inkomsterna - sjunkit . Det är frånsamhällssynpunkt synnerligen angeläget att man försöker vända den utvecklingen.Samtidigt är det önskvärt att underlätta för den enskilde att bygga upp en egenekonomisk beredskap för kommande behov. Särskilt småsparamas aktiva sparandeär från denna synpunkt värdefullt och bör uppmuntras från samhället. k. sparavdraget vid taxeringen spelar otvivelaktigt en viktigsparstimulerande roll. Detta avdrag tillkom emellertid ,och dess betydelse har undan för undan minskat genom att det inte anpassatstill förändringarna i pris- och inkomstnivån. Vihar i andra sammanhang begärt en 'värdesäkring' av skatteskalan och av ohkaavdrag i skattesystemet. Ett sådant system skulle enligt vår mening varavärdefullt inte minst i fråga om sparavdraget. Redan en fortlöpande anpassningav detta avdrag till förändringar i penningvärdet skulle betyda en god stimulansför ökat sparande.» delsansett att utskottet under punkten 3 bort hemställa att med anledning av motionen 1971: 461 iskrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning av frågan om 'värdesäkring' av dets. k. sparavdraget i inkomstkällan kapital. 3.av herrar i Trobro (m) och (), vilka dels anfört följande: »Avbilaga 3 till detta betänkande framgår att ungdomens lönsparande fortsätteratt kraftigt minska. Även det allmänna lönsparandet har kommit att få en ickeönskvärd inriktning. Antalet lönsparare inom denna sparform har visserligenökat till ca 903 000 , men en närmare analys av deltagandet visar -enligt den av majoriteten åberopade promemorian av lönsparkommittén - attendast 296 500 lönsparare presterat en 500 kronorsökning.Antalet lönsparare med motsvarande ökning var , då det allmännalönsparandet startade, 274 000, trots att det totala antalet konton då uppgicktill endast ca 336 000. har mer än 600 000 lönsparare tillhopaminskat sina konton med 25 milj. kr. Vianser inte att de förslag som lönsparkommittén framlagt i sin promemoria kommeratt i nämnvärd grad påverka sparandet i positiv riktning. Därtill är stimulansåtgärdema,särskilt med hänsyn till den fortgående penningvärdeförsämringen, enligt vårbedömning alltför blygsamma och bindningsvillkoren alltför hårda. Denform av sparpremiering som tillämpades i anslutning till utbetalning avöverskjutande preliminär skatt enligt taxering innebar visserligen enkraftig stimulans av sparandet. Om denna premieringsform har emellertid ettenigt finansutskott (FiU 1971: 16), med godkännande, uttalat attden bör förbehållas särskilda tillfällen med ansträngd samhällsekonomi. Avnedanstående tabell framgår att affärsbanksinlåningen visserligenökat med 2 048 milj. kr. Att märka är emellertid att av detta belopp 1 784milj. utgör räntekrediteringar och att alltså inlåningsnettot under åretuppgår till endast 264 milj. kr. Inlåningsutvecklingenhos affärsbankerna 19681970 (, mkr.) Procentuellför ändring 1969 1970 1969 1970 11868 11975 12 568 +0,9 +5,0 9 691 9 783 10 212 +0,9 +4,4 5167 5 397 5 657 +4,5 +4,8 3487 3 243 3 250 7,0 +0,2 3285 3 336 3 479 +1,6 +4,3 Övriga banker 6944 7 316 7 932 +5,4 +8,4 Samtligaaffärsbanker 40 442 41050 43 098 +1,5 +5,0 Denna utveckling inger allvarliga farhågor. Ettminskat sparande medför ett ökat tryck i ekonomin och ger minskat utrymme försåväl industriinvesteringar som offentliga investeringar. För att förhindradetta är det nödvändigt att omedelbara åtgärder vidtas i syfte att öka detenskilda sparandet. Föratt öka sparandet krävs tre ting: utrymme för sparande, vilja att spara samtmöjlighet till god, säker och meningsfull placering av det sparade. Chansentill ett sparutrymme för de många ligger i de stigande inkomsterna, iinkomstökningarna. Men förutsättningen är då att man får behålla tillräckligtmycket av inkomstökningarna för att det skall räcka inte bara till en önskadoch kanske välbehövlig konsumtionsökning utan också till sparande. Förnärvarande lägger de höga marginalskatterna för de flesta oöverstigliga hinderi vägen för ett nämnvärt sparande av inkomstökningar. En översyn avskattesystemet i enlighet med vad som anförts i motionen 1971: 302 är därförden första och viktigaste fömtsättningen för ett ökat sparande. Enannan viktig förutsättning för uppkomsten av ett sparande är en välgrundadtilltro till att de sparade medlen behåller och ökar sitt värde. En ekonomiskpolitik som tryggar ett fast penningvärde är därför den kanske bästasparstimulansen. Olikaformer av s. k. målsparande är väl ägnade att väcka spar-intresset hos den sominte tidigare sparat systematiskt. Här kommer de sparstimulerande åtgärderna inoch gör sparandet mer lockande genom att låta sparmålet rycka närmare:skattefavörer och sparpremier gör det möjUgt att spara större belopp och låtersparkapitalet växa snabbare. En utförlig redogörelse härför har lämnats imotionen 1971:431. De där framförda förslagen finner vi vara väl ägnade attstimulera sparandet och öka ägandespridningen. Envanlig invändning mot sparstimulerande åtgärder och ett decentraliserat ägandehar varit att de föreslagna åtgärderna bara skulle gynna högre inkomsttagare. Detär självklart att en generell sparstimulans i form av sparpremie ellerskatteavdrag ger större favör i kronor åt den som kan spara stora summor än åtden som bara kan sätta undan mindre belopp. Men det bör observeras att alla imotionen 1971: 431 framförda förslag är så utformade att de framför allt gynnarsmåspararna.» delsansett att utskottet under punkten 2 bort hemställa att med bifall till motionen 1971: 304 iskrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag till innevarande års riksdag omåtgärder i syfte att stimulera det enskilda sparandet i bank, bostad,utbildning, aktier eller egen rörelse i enlighet med vad i motionen 1971: 431anförts. f*f rf vd" o (S K-i Tf >n <* r4 O o Th vo "O t- * fS * ".-1 fn vo O T-H f*-l rs* rn" o" 0 O \0 m vo »nr- (N trn" CN OO (N O r- (N f* o f* m oo Tf (N o" ' " co" 00 " VO m r- Tfr-i (N Tj- ro o t 0\ r m 00 m on voO oo Tj- - -H rj oo o' v' 00* vT m VI m m m "o oo (N* 00* tOO »n t- a\ -** Tten vo oo -H Tt r-) Tt ' OOCN) r-'!/- t~-; vj o w-i vo r »/-t 1I oo r) \o p m on voC>Osrnf On O r-- o\" "o" (n"o* ON (N *0Tj- ,, in 1. Ö" 0\ vo" o (N enTj- n es rn OH oo m ri a\ m cs t m *n m " o os Tf -'d- rt £> in en m (1 00 Tf O* O* rT (N 00 (N CN 3 -r: , = c a -s: S .y a: 'I* " bo 1/3 Inlåningsutvecklingeni vissa sparinstitut i mkr. (exkl. räntor utom i vad avser jordbrukskassor) 1945 6 846 5468 1 394 193 1963 24 410 18 325 5 745 1797 1964 26 649 19 699 . 6 104 2 162