bet · FU01CU29 · 1971-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkande nr 1971 CU 1971: 29 betänkande i anledning av Kungl. Maj:ts propositionmed förslag till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970: 988), m.m.,jämte motioner. Genom en den 29 oktober 1971dagtecknad proposition, 1971; 180, har Kungl. Maj:t, under åberopande av utdragav statsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoll,föreslagit att antaga vid propositionen fogade förslag till 1) lag om ändringi jordabalken, 2) lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970: 988), 3) lag om ändringi lagen (1970; 989) om införande av fastighetsbildningslagen, 4) lag omäganderättsutredning och legalisering, 5) lag om ändringi lagen (1970: 997) om upphörande av inteckningsansvar i fastighet som bildatsav samfälld mark och 6) lag om ändringi konkurslagen (1921: 225). I propositionen föreslås vissföljdlagstiftning till fastighetsbildningslagen, som träder i kraft den 1januari 1972, samt sådana ändringar i denna lag som är nödvändiga för attanpassa den till annan, nytillkommen lagstiftning. För att inte de sakrättsliga förutsättningarna försammanläggning skall rubbas mellan fastighetsbildningsbeslut ochregistrering föreslås förbud mot inskrivning i fastighet eller fastighetsdelsom ingår i beslutad men ännu ej fullbordad sammanläggning. Vidare föreslås att fastighetsbildningsmyndigheten fårmöjlighet att vid avstyckning förordna att den nybildade fastigheten skall varafri från ansvar för sådan i styckningsfastigheten gällande fordran som utaninskrivning är förenad med rätt till betalning ur fastigheten. Propositionen innehåller också förslag om att innehavareav fordran av angivet slag skall kunna få utdelning för fordringenskapitalvärde vid fördelning av ersättning för fastighet som utplånas vidfastighetsreglering. Lagen (1962: 270) om äganderättsutredning, lagfart ochsammanläggning av fastigheter i vissa fall och legaliseringslagen (1968: 578)föreslås bli ersatta av en gemensam lag om äganderättsutredning ochlegalisering. Förslaget innebär att legaUseringsinstitutet utvidgas och attdess användbarhet förbättras. a. införs möjlighet att i samband medlegaliseringsförrättning verkställa äganderättsutredning som leder till 1 1971.19 saml. lagfart.Dessutom öppnas ökade möjligheter att ordna upp tUltrassladegravationsförhållanden vid såväl äganderättsutrednings- som legaliseringsförrättning. Dessutomföreslås ett flertal ändringar av teknisk natur i fastighetsbildningslagen.Härigenom nås överensstämmelse mellan denna lag samt bl. a. den slutligautformningen av nya jordabalken, det vid riksdag fattade beslutet omriktlinjer för omorganisation av lantmäteriverksamheten och det i prop. 1971;118 framlagda förslaget till ändring i byggnadslagen (1947; 385). Lagförslagen avses träda ikraft . Utskottet har i samband med propositionen behandlatföljande i artledning av densamma väckta motioner, nämligen 1. motionen1971; 1636 av (), vari hemställs att riksda gen måtte besluta attkomplettera de ändringar som föreslagits i 3 kap. 2 § fastighetsbildningslagenså att byggnadsplan jämstäUes med stadsplan, samt atti skrivelse till Kungl. Maj:t föreslå motsvarande ändringar i byggnadsstadgan, 2. motionen1971: 1637 av herrar () och (), vari hemställs att måtte därest författningsförslagen be träffande byggnadslagen och byggnadsstadgan i prop. 1971: 118 avslås i konsekvens därmed avslå föreslagna ändringar i 3 kap. 3 § samt 4 kap. 15 och 24 §§ i förslaget till lag om ändring i fastighetsbildnings-: lagen. I propositionen föreslås viss följdlagstiftningtill fastighetsbUdningslagen (FBL), som träder i kraft den 1 januari 1972.Vidare föreslås sådana ändringar i FBL som är nödvändiga för att anpassa FBLtill nya jordabalken, de av riksdag beslutade riktlinjerna för omorganisationav lantmäteriverksamheten, den av riksdag antagnaförvaltningsrättsreformen, lagen (1971: 218) om ändring i rättegångsbalkensamt förslaget till lag om ändring i byggnadslagen m. m. 1971: 118). Blandde vid propositionen fogade lagförslagen vill utskottet särskilt peka påförslaget till lag om äganderättsutredning och legalisering. Den föreslagnalagen skall ersätta lag om äganderättsutredning, lagfart ochsammanläggning av fastigheter i vissa fall samt legali-seringslag.Förslaget innebär att legaUseringsinstitutet utvidgas och att CU 1971: 29 3 a. införs möjlighet att i samband medlegaliseringsförrättning verkställa äganderättsutredning som leder tilllagfart. Dessutom öppnas möjligheter att ordna upp tilltrasslade gravationsförhållandenvid såväl äganderättsutrednings- som legaliseringsförrättning. mening synes den föreslagna äganderättsutrednings- ochlegaliseringslagen bli ett värdefullt komplement till den omfattandefastighetslagstiftning, som träder i kraft . Utskottet villi detta sammanhang erinra om att riksdag beslutat om införande avautomatisk databehandling på inskrivningsväsendets område. En förutsättning föratt samtliga fastigheter skall kunna överföras till den blivandefastighetsdatabanken är att de särskilt i vissa delar av landet ovissaäganderättsförhållandena klarläggs och att brister i lagfartsförhållandenaavhjälps. Den nu föreslagna lagen om äganderättsutredning och legaliseringtorde erbjuda ett effektivt medel att komma till rätta med angivna olägenheteroch att återställa sambandet mellan den officiella fastighetsindelningen ochden civilrättsligt gällande uppdelningen av marken på olika ägare. UtskottettiUstyrker därför att lagförslaget antas. 2 § FBL innehåller regler för fastighetsbildning inom område därfastställd plan finns eller andra bestämmelser för bebyggelse ellermarkanvändning gäller. Av tredje stycket framgår att undantag från planen ellerbestämmelserna får medges av eller efter dess förordnande avbyggnadsnämnden. I propositionen med förslag till FBL anslöt sigdepartementschefen till ett vid remissbehandlingen gjort uttalande attdispensbefogenheten enligt FBL borde utformas i överensstämmelse meddispensbestämmelserna i byggnadslagstiftningen (prop. 1969: 128 s. B 120 och B125). Av 67 § byggnadsstadgan (BS) framgår att får medgeavvikelse från fastställd generalplan eller stadsplan endast ombyggnadsnämnden tillstyrkt åtgärden. vetorätt avser attsäkerställa det kommunala planmonopolet. Något motsvarande villkor infördesemellertid inte i 3 kap. 2 § tredje stycket FBL. Meningen synes ha varit attviUkoret i stället skulle tas upp i administrativ föreskrift.Departementschefen framhåller nu att villkoret bör inskrivas i FBL. 1propositionen har 3 kap. 2 § tredje stycket kompletterats i enlighet härmed. Utskottetdelar departementschefens uppfattning att dispensbefogenheten enligt FBL börutformas i överensstämmelse med dispensbestämmelserna ibyggnadslagstiftningen. Förslaget att motsvarighet till byggnadsnämndsvetorätt enligt 67 § BS skall införas i FBL tillstyrks därför. Utskottet villemellertid understryka att den föreslagna lagändringen inte innebär att fullöverensstämmelse uppnås mellan FBL:s och byggnadslagstiftningens dispensregler.Enhgt 13 och 34 §§ byggnadslagen (BL) har nämligen Kungl. Maj:t rätt att medgeundantag från förbudet mot nybyggnad i strid mot fastställd generalplan ochstadsplan. CU 1971: 29 4 rättär inte inskränkt genom byggnadsnämnds rätt till veto. Någon motsvarandedispensrätt för Kungl. Maj:t finns inte vid fastighetsbildning. Detta innebärsåledes att byggnadsnämnd efter den föreslagna lagändringen kan förhindrafastighetsbildning, som avviker från nämnda planer, men däremot inte hindranybyggnad i strid med planerna, om Kungl. Maj;t lämnar sitt tillstånd därtill.Enligt utskottets mening bör denna brist i överensstämmelse mellandispensreglerna avhjälpas. Förslag härom bör av Kungl. Maj;t föreläggas . Imotionen 1971: 1636 yrkas att dispensbestämmelserna i 3 kap. 2 § tredje stycketFBL kompletteras så att byggnadsnämnds vetorätt kommer att omfatta ävenfastighetsbildning i strid mot byggnadsplan. Motionären hänvisar till att det,när den kommunala vetorätten infördes , angavs som skäl för åtskillnadmellan stadsplan och byggnadsplan i nämnt hänseende, att byggnadsplan tillövervägande del fanns i landskommuner, som inte hade någon tradition påplaneringsområdet och ofta saknade bistånd av fackutbildad personal. Enligtmotionärens mening kan efter kommunreformen dessa skäl inte längre ansesbärande. Utskottetanser för sin del att det efter fullbordandet av de pågåendekommunsammanslagningarna kan anföras vägande skäl för att bibehållaen ordning, som innebär att byggnadsnämnd har mindre möjligheter att förhindraavvikelser från byggnadsplan än från stadsplan och fastställd generalplan. Denuvarande reglerna medför också, såsom motionären påpekar, att de sammanslagnakonimunerna kan hävda sitt planmonopoli de centrala delarna, där det finnsstadsplan, men inte i de mer glesbefolkade delarna, där man kunnat åt-nöjasmed en enklare byggnadsplan. Den bristande överensstämmelsen i fråga omdispensregler mellan stadsplan och byggnadsplan kan sålunda få följder, sominte var förutsedda, när den kommunala vetorätten infördes . mening är tiden nu inne för en utjämning av skillnaden mellanstadsplan och byggnadsplan i förevarande avseende. En sådan lagändring böremellertid, såsom motionären framhåller, inte avse endast dispensreglerna i FBLutan den bör omfatta även reglerna i byggnadslagstiftningen. Härvid måsteändringar komma tUl stånd såväl i BL som BS. Mot bakgrund av de betydandeändringar som måste ske i byggnadslagstiftningen bör enligt utskottets meningnågon ändring inte nu komma till stånd i FBL. I stället bör dispehsreglefna iFBL och i byggnadslagstiftningen samt samordningen mellan dessa bli föremål förgemensam översyn genom Kungl. Maj;ts försorg. Utskottet förutsätter att dennaöversyn påbörjas . Därest utskottets hemställan i anledning av prop.1971: 118 att vissa ändringar i byggnadslagstiftningen bör komma till stånd bifalles av synes en samordning av sistnämnda lagstiftningsarbetelämpligen böra ske med den av utskottet nu förordade översynen. CU 1971: 29 5 FBL innehåller f. n. inga särskildabesvärsbestämmelsor i fråga om beslut av byggnadsnämnd i ovannämnda dispensfrågor.I propositionen föreslås därför att 3 kap. 2 § FBL kompletteras med enbestämmelse om att talan mot byggnadsnämnds beslut i fråga som sagts föreshos genom besvär. För att också i detta sammanhang säkerställadet kommunala planrhonopolet införs en motsvarighet till föreskriften i 71 § 1mom. andra stycket BS att talan inte får föras mot byggnadsnämnds beslut attvägra medgivande till avvikelse från fastställd generalplan eller stadsplan.Utskottet har inget att erinra mot att den föreslagna besvärsbestämmelseninförs i FBL. Med hänsyn till vad utskottet uttalat i det föregående bör nämndabesvärsregler överses i samband med den av utskottet ovan förordade översynenav dispensreglerna. Lagförslageni övrigt föranleder ingen erinran från utskottets sida. En redaktionell ändringbör ske i 18 § i förslaget till lag om ändring i lagen om införande av FBL. Utskottetvill vidare framhålla följande. Det förslag tUl lag om ändring ibyggnadslagstiftningen som förelagts genom prop. 1971: 118 hartillstyrkts av utskottets majoritet. Förslaget har dock ännu icke behandlats avriksdagen. I motionen 1971: 1637 yrkas att därest förslaget i prop.1971: 118 avslås måtte avslå även de föreslagna ändringarna i 3 kap. 3 § och4 kap. 15 och 24 §§ i förslaget till lag om ändring i FBL. Utskottet har vidprövningen av nämnda lagändringar haft att utgå från det av utskottettillstyrkta förslaget i prop. 1971; 118. Utskottets betänkande avges aUtsåunder den föratsättning att nämnda förslag genomförs utan ändringar som kanvara av betydelse för utformningen av nu behandlade lagförslag. Skulle de iprop. 1971: 118 föreslagna ändringarna i BL och BS avslås bör såsommotionärerna framhåller ändringarna i 3 kap. 3 § och 4 kap. 15 och 24 §§ iFBL inte komma till stånd. Därjämte bör de föreslagna ändringarna i 5 kap. 3 §tredje stycket och 15 kap. 7 § utgå. 1. att antager det vidpropositionen 1971: 180 fogade förslaget till lag om äganderättsutredning ochlegalisering, 2. att i anledning avpropositionen och motionen 1971:1636 a) antager 3 kap. 2 § i förslagettill lag om ändring i fastighetsbildningslagen och b) som sin mening ger Kungl. Maj:ttUl känna vad utskottet anfört om en översyn av dispensregler och besvärsregleri fastighetsbUdningslagen och i byggnadslagstiftningen, 3. att under föratsättning att dei propositionen 1971: 118 framlagda förslagen tUl ändring i byggnadslagen och byggnadsst?idgan. av och i anledning avmotionen 1971; 1637 - antager 3 kap. 3 §, 4 kap. 15 och 24 §§, 5 kap. 3 §tredje stycket och 15 kap. 7 § jämte ingressen, i här berörda delar, iförslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen, 4. att antager förslagettill lag om ändring i fastighetsbildningslagen i vad förslaget ej omfattas avutskottets hemställan under 2 och 3, 5. att antager 18 §andra stycket i förslaget till lag om ändring i lagen om införande avfastighetsbildningslagen med följande av utskottet jämkade lydelse Bestämmelserna i 12 kap. 4 § första stycketfastighetsbildningslagen gäller ej i fråga om fastighet som förvärvats påsådant sätt att ägaren ej varit skyldig att söka lagfart. 6. att antager förslagettill lag om ändring i lagen om införande av fastighetsbildningslagen i vadförslaget ej omfattas av utskottets hemställan under 5 samt 7. att antager övrigavid propositionen fogade lagförslag. Närvarande: herrar Grebäck (c), ().Almgren (s), i (s), fröken (), herrarPetersson i (s), i (c), (), UUsten (fp),(vpk), Jadestig (s), i (c). (),() och i (s).