bet · FU01SoU36 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU 1971: 36 betänkande i anledning av motion om enparlamentarisk utredning angående den ime mUjöpolitiken. 1 motionen 1971:246 av . (c) yrkas att i skrivelse till Kungl. Maj:t mätte anhålla omskyndsamt tillsättandeaven parlamentarisk utredning med uppdrag att utarbetariktlinjer för inre miljöpolitik i syfte att bemästra samhällsproblem, somföranleder skadlig stress och psykisk otrygghet. Motionärerna anför att den inremiljöpolitiken som avser den psykiska tryggheten - inte fått speladen roll som är nödvändig för att goda livsmiljöer skall kunna skapas. 1 deinre miljöerna innesluter motionärerna fysiska miljöer i den mån de innebärpåfrestningar på den psykiska hälsan samt seder, bruk, traditioner, normer,kravinstäUningar m. m. (det sociala värdemönstret). Motionärerna framhåller hur arbetsmiljöer, boendemiljöeroch trafikmiljöer kan bli psykiskt påfrestande. Vidare påpekas att det socialavärdemönstret är av stor betydelse för den psykiska trygghetsfrågan. Liksom detfrän psykiska utgångspunkter kan vara fel på fysiska miljöer kan ävenvärderingar och kravinstäUningar vara ogynnsamma för många människor. Den viktigaste målsättningen för den inre miljöpolitikenmåste enligt motionärerna vara en systematisk anpassning av samhällets inremiljöer efter människans psykiska förutsättningar och behov. Utöver åtgärderavseende de fysiska miljöerna och det sociala värdemönstret kan ätskiUigtuppnäs även genom att individen ges förbättrade möjligheter till sin egenanpassning, sägs det vidare i motionen. Motionärerna anför härvidlag bl. Härvid är först att betona att ensituation som medför skadlig stress kan bemästras genom att individen frigöresfrän stressfaktorerna. Det är alltså frågan om rätt man på rätt plats. Olikamänniskor kan ha väsentligt olika möjligheter att värdera eller tolereramiljöer. Noggrann anlagsprövning, yrkesvägledning, yrkesrådgivning ocharbetsanalys är sålunda av stor betydelse. Dessa uppgifter ankommer på skolanoch de arbetsmarknadspolitiska organen. Det är angeläget att väsentligtintensifiera samhällets åtgärder på dessa områden. Men det är också möjligt att i viss mån öka individensmotståndskraft mot miljöpåfrestningar. Psykoterapi och rådgivning, t, ex,kuratorsverksamhet, kan hjälpa individen bemästra ogynnsamma attityderoch reaktionssätt, som disponerar för uppkomsten av en skadlig stress, 1 dettaperspektiv innesluter vi också personalvården i arbetslivet. Motionärerna anför sammanfattningsvis följande. De åtgärdsområden vi diskuterat imotionen är inte nya. På samtliga finns samhällelig verksamhet. Men denna ärotillräcklig. Framför allt måste det konstateras att den är splittrad ochsaknar helhetlig miljöpolitisk målsättning. Den inre miljön är en helhet kringmänniskan. Detta förutsätter en inre miljöpolitik som utformas som en helhet.Olika åtgärdsområden, miljöplanering, åtgärder i fråga om det sociala värdemönstret,vägledning för individen till den för honom lämpligaste miljön, psykoterapi ochannan rådgivning till ökad motståndskraft mot miljösvårigheter etc. måstetillsammans utgöra ett sammanhängande och samordnat åtgärdssystem. Det äralltså väsentligt att dra upp sådana riktlinjer för en inre miljöpolitik. Vifäster särskild vikt vid att den socialmedicinska och beteendevetenskapligaforskningen ges möjligheter att i största möjliga utsträckning medverka tillett säkert underlag för en sådan politik. Som en grund för detutredningsarbete som föreslås vill motionärerna ange följande punkter. Miljöplaneringen måste inriktas på att forma t. ex.boende-, arbets- och trafikmiljöer till psykiskt stimulerande miljöer. Det är väsentligt att sociologiska, socialantropologiska, psykologiska, ekologiska och social medicinska experter i ökad utsträckning engageras i miljöplaneringen. 2, Mot brister ochfel i det sociala värdemönstret, främst vad beträffar skadligkonkurrensinställning och kvardröjande patriarkala eller autori-tära drag,måste samhäUet i ökad utsträckning satsa på t, ex, föreskrifter ochöverenskommelser om vissa förutsättningar för arbete och arbetsmiljö samt påarbets- och skoldemokrati, 3, UtbUdnings- ocharbetsmarknadspolitiken måste inriktas på att hjälpa individen till den förhonom lämpligaste arbetsuppgiften och miljön. Psykoterapi och rådgivning skall i ökad utsträckningutnyttjas till hjälp för individen att bemästra ogynnsamma attityder och reaktionssätt, som kan föranleda skadlig stress, 5, Olika åtgärder för de inre miljöernas utformning ochindividens egen anpassning måste samordnas till en helhetlig miljöpolitik. Den socialmedicinska och beteendevetenskapligaforskningen skall ges möjligheter att i största möjliga utsträckning medverka till ett säkert underlag för en helhetlig inre miljöpoUtik, riksdagsbehandUng av vissa i motionen berördafrågor 1 de likalydande motionerna 1:513och 11:587 till riksdag togs frågor upp om målsättning, motiv ochmedel för en samordning och målmedveten inriktning av den svenska socialpolitikeni mentalhygienisk riktning. Målsättningen angavs vara att för helabefolkningen, för alla kategorier och åldrar, skapa tryggare, trivsammare ochmera harmoniska livsbetingelser, I motionerna framfördes förslag om utredningm, m, av olika frågor inom skilda områden, bl, a, skolväsendet ocharbetslivet. Allmänna beredningsutskottet tUl vilket utskott motionerna i härifrågavarande delar hänvisades anförde i sitt av godkända utlåtande(1962:55) bl, a, att utskottet ansåg det riktigt att mentalhygieniskasynpunkter lades på samhällsåtgärderna och att detta också skedde såväl i detpraktiska reformarbetet som i utredningsverksamheten. Utskottet redogjordedärefter för åtgärder, som vidtagits eller planerats, samt för utredningar m,m, av betydelse för de i motionen upptagna spörsmålen. Utskottet anfördeavslutningsvis att det var uppenbart att frän det allmännas sida storaansträngningar redan gjordes för att komma ur förekommande bristsituation ochatt utskottet i detta läge inte kunde finna att av motionärerna framförtförslag om en utredning, som även genom sin synnerligen stora omfattning ingavbetänkligheter, skulle fylla någon väsentlig uppgift. Utskottet föreslog attmotionerna i förevarande delar inte skulle föranleda någon åtgärd. Motioner angående den psykiska hälsovården m. m. harbehandlats vid 1968 och riksdagar. Allmänna beredningsutskottet framhöll i sitt av riksdagengodkända utlåtande (1968:21) motioner att hjälpen ät denpsykiskt sjuke måste bli Uka lätt tillgänglig som för den somatiskt sjuke ochatt den integration av social omsorg och medicinsk behandling som fått ettuttryck i den nya också borde ge möjligheter tiU nya former förpsykisk hälsovård, främst inom den öppna vården. Dagsjukhus, akutmottagningar,omhändertagande av narkomaner, tillgång till psykisk vård i anslutning tillutbildningsanstalter och arbetsplatser borde fördomsfritt kunna prövas.Utskottet hemstäUde att skulle ge Kungl, Maj:t tUl känna vadutskottet anfört. Motionerna , vilka även avsäg psykoterapiutbildningm, m,, hänvisades till statsutskottet. uttalade i vadmotionerna avsåg den psykiska hälsovården i sitt av godkändautlåtande (SU 1969:133) att det anslöt sig till uppfattning,uttryckt i ett yttrande över motionerna, att en utredning av hithörande frågorvar angelägen. Utskottet viUe betona att denna utredning borde varaförutsättningslös. Utskottet hemstäUde att skulle ge Kungl. Maj:t tUlkänna vad utskottet anfört angående den psykiska hälsovården. Frågor om arbets-, boende- ochtrafikmiljöer m, m. har av senast behandlats i nedannämndasammanhang. års riksdags vårsession väcktes ett antalmotioner angående arbetsmiljön, vUka behandlats i socialutskottets av riksdagengodkända betänkande SoU 1971:7. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena underhänvisning tUl att frågor om arbetsmUjön m, m, utreds av den tillsattaarbetsmiljöutredningen. även behandlat en Kungl, Maj:ts proposition 1971:23angående vissa frågor om företagshälsovård m, m. jämte motioner, Ipropositionen, som tUlstyrktes av socialutskottet (SoU 1971:11) och biföUs avriksdagen, föreslogs en utbyggnad av företagshälsovården. Motioner har vidareunder väckts angående företagsdemokrati. De behandlades i inrikesutskottetsav godkända betänkande InU 1971:14, Utskottet föreslog avslag påmotionerna under hänvisning tUl det utvecklingsarbete pä området som bedrivs avarbetsmarknadens parter. Även motionsyrkanden om utredning angående boendemiljönhar behandlats vid riksdags vårsession. , som behandladedessa yrkanden i sitt betänkande CU 1971:12, föreslog avslag på yrkandena,vilket blev beslut. Utskottet anförde bl, a. att ett växande aktivtintresse för ifrågavarande frågor - manifesterat i kontinuerligt ökandeinsatser inom den statligt stödda byggnadsforskningen, pågående arbete inombostadsstyrelsen och skUda organisationers och folkrörelsers aktiva medverkan torde i förening med den är 1970 tillkallade boendeutredningens arbete leda iden riktning som motionerna syftade till och att ett särskilt riksdagensinitiativ i dessa frågor därför var obehövligt (s, 21), Motioner om åtgärder i syfte att komma till rätta medmiljöfarliga trafikstörningar i form av buUer m, m, har även behandlats under1971 års rUcsdags vårsession, 1 trafikutskottets av godkända betänkande(1:9) i anledning av motionerna erinras om möjligheten att genom lokalatrafikföreskrifter om exempelvis hastighetsbegränsning eUer förbud mot vissafordonstyper inom särskilt bullerkänsUga områden komma till rätta medproblemen. Utskottet föreslog avslag på motionerna. Vid riksdag väcktes ettantal motioner som berörde skolans arbetsmiljö. anförde i sittutlåtande (SU 1970:49) över motionerna, att det ansåg det önskvärt med enallmän översyn av de problem som sammanhänger med arbetsmiljön i dagens skola.Utskottet anförde härvid bl, a. följande. Visserligen har skolöverstyrelsengenom SISK (en inom arbetande utredningsgrupp för samarbetei skolan) påbörjat en utrednings- och försöksverksamhet på området menutskottet gör den bedömningen att de föreliggande problemen är av sådan viktoch sä mångskiftande art att man har anledning att ytterligare överväga i vilkaformer de lämpligast bör angripas. Utskottet anser det inte uteslutet attdylika överväganden kan komma att ge vid handen att utredningsarbetet börbedrivas på bredare bas än i form av en ämbetsverksutredning, låt vara att idenna även ingår representanter som hämtats utanför verket. Ettutredningsarbete i hittUlsvarande form, , eller på bredare bas ändrargivetvis ingenting i allmänna skyldighet att följautveckUngen på området och vidta de åtgärder överstyrelsen anser lämpliga. Sammanfattningsvis anser utskottetatt skolans arbetsmiljöproblem bör noggrant analyseras och att förslag omåtgärder för att komma till rätta med dem bör utarbetas. Detta arbete börbedrivas på både kortare och och, åtminstone i det senare fallet,på bred bas. Med den ståndpunkt som utskottet härmed intagit finner sigutskottet inte böra göra några ytterligare uttalanden om de olika detaljförslagsom framlagts i motionerna för att inte föregripa de överväganden, somutskottet förutsatt skall komma till stånd. Utskottet föreslår att iskrivelse till Kungl Maj:t som sin mening ger till känna vad utskottet anfört ianledning av de i detta utlåtande behandlade motionerna. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Utredningar m, m. berörande arbetsmiljöfrågor På det företagsdemokratiska områdetpågår sedan några är tillbaka en tämligen omfattande försöks- ochforskningsverksamhet. Partema pä arbetsmarknaden har i huvudsak självaorganiserat och svarat för detta arbete. Staten har medverkat på de områden därstaten är arbetsgivare. En uppgift för de företagsnämnder som finns ute påarbetsplatserna är att verka för de anställdas trygghet i anställningen,arbetarskydd, trivsel och en god arbetsmiljö. 1 anslutning till de fr. o. m, gällandeföretagsnämndsavtalen meUan SAF och LO samt mellan SAF och TCO har inrättatsUtvecklingsrådet för samarbetsfrägor. Detta organ har till uppgift bl, a, attverka för effektivisering av samarbetet i företagen, att bistå företag ocharbetsmarknadsorganisationer med utbildning, information och rådgivning m. m,i samarbetsfrågor, att främja vetenskaplig forskning kring sådana frågor ochatt främja företagsnämndernas verksamhet. En permanent arbetsgrupp förforskning har tillsatts, fastställde rådet riktlinjer förförsöksverksamhet med fördjupad företagsdemokrati. Arbetet pä att utformaförsöksverksamheten har inletts vid ett antal företag. Motsvarigheter till för samarbetsfrågorhar inrättats inom andra sektorer av arbetsmarknaden än den för SAF, LO och TCOgemensamma. Inom den offentUga sektorn finns statsförvaltningens centralasamarbetsråd för personalfrågor samt de centrala råden för samarbetsfrågor påde primärkommunala och landstingskommunala arbetsområdena. Enligt ett Kungl, Maj:ts bemyndigande hartillkallats en delegation för försöksverksamhet med fördjupad företagsdemokratii de statliga aktiebolagen (riksdagsberättelse 1 11). Delegationen,som består av företrädare för Kungl, och de statliga aktiebolagensamt för de anstäUdas organisationer, skall främst ta initiativ tUl sådanaförsöks- och utvecklingsprojekt som kan ge vägledning för en fördjupadföretagsdemokrati inom det svenska näringslivet i dess helhet. Enhgt ett Kungl, Maj:tsbemyndigande tiUkaUades en delegation för förvaltningsdemokrati,DEFF (, 1 delegationen ingår företrädare förstatsförvaltningen och för statstjänstemännens huvudorganisationer.Delegationen skall utreda frågor angående försöksverksamhet med fördjupadföretagsdemokrati inom sta tsförvaltningen. De båda nämnda delegationerna medverkar i en tämligenomfattande försöksverksamhet. Frågor om ökad anställningstrygghet behandlas av en efterbemyndigande tiUkallad utredning rörande anställningstrygghet ochvidgad behörighet för arbetsdomstolen (, En allmän översyn av arbetarskyddslagstiftningen företasav den tUlsatta arbetsmiljöutredningen (, Enligt direktiven skall utredningen beakta inte bara risker för denfysiska hälsan utan även risker för den psykiska hälsan. Det betonas att engrundtanke måste vara att arbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa skall kunnaskyddas effektivt i varje led av produktionen. Den tillsatta servicekommittén(riksdagsberättelse In 12) utreder frågor om anordningar för service ibostadsområden i form av tjänster samt möjligheter till gemenskap och kontaktför de boende. 1 direktiven 1970 tillkaUade boendeutredningen(, som har att utreda det framtidabostadsbyggandets omfattning och inriktning m, m,, framhålls frågan omnärmiljön som en av de frågor som bör uppmärksammas. Det betonas att det i dagställs allt starkare krav på en god närmiljö, dvs, miljön närmast bostaden, ochatt bostad och närmiljö bildar en funktioneU enhet. 1 direktiven framhålls attdet alltmer betonas att denna totala boendemiljö bör utformas pä ett sådantsätt att den ger trygghet för de boende och ökade möjligheter till kontaktmänniskor emellan. Beröring med frågor rörande boendemiljön har även arbeteti den är 1969 tillkallade trafikbullerutredningen (riksdagsberättelseK 30), Denna utredning har i uppdrag att utarbeta förslag till normer förbuller från civila och militära luftfartyg samt från motordrivna vägfordon ochfritidsbåtar. barnstugeutredning (1971års riksdagsberättelse S 22) har i uppdrag att utreda barnstugeverksamhetennärmast före och . Utredningen, som under är 1971 fördebatt utgivit en diskussions-PM om förskolans inre verksamhet, behandlarfrågor om hur barnets hela personlighet på bästa sätt skaU utvecklas med likavikt på att den känslo-, tankemässiga och sociala utveckUngen stimuleras fram.Utredningen vill vidare att förskolan skall ge små barn de för dem nödvändigakonkreta inlärningsexemplen på hur man i ett demokratiskt samhälle gemensamtfördelar ansvar och uppgifter och löser konflikter. tUlsatteskolöverstyrelsen den i det föregående nämnda utredningsgruppen om samverkan iskolan (SISK), I gruppen ingick representanter för organisationer företrädandeelever, personal, skolans huvudmän och administration samt föräldrar. Gruppensuppdrag var att överlägga om samt utarbeta och för framläggaförslag i frågor om samverkan i skolan. SlSK:s verksamhet har upphört i samband medatt en problem- och åtgärdsinventering avseende trivsel-,ordnings-och arbetsförhållanden - tiU vUken SISK tagit initiativet och vilkenutförts i samarbete mellan SISK och utförts och redovisats.Rapporten om problem- och åtgärdsinventeringen behandlas nu vidare inomskolöverstyrelsen. Frågor, som låg inom SISK :s uppdrag, omfattas av uppdragetför utredningen om skolans inre arbete, som omnämns i det följande. Genom beslut meddelade Kungl, Maj:triktlinjer för arbete med att främja goda arbetsförhållandeni skolan, vilken uppgift angavs i vid bemärkelse avse arbets- ochtrivselför-håUanden, elevvård, personalvård och skoldemokrati. Med utgångspunktfrän bl, a, dessa riktlinjer har ett omfattande arbete ägt rum inomskolöverstyrelsen. Det har i första hand rört sig kring de problem, somsammanhänger med skoldemokrati och elevernas utveckling tiU medansvar ochmedinflytande. Med hänvisning till bl. a. den i det föregående redovisaderiksdagsbe-handUngen av motioner som berörde skolans arbetsmiljötillkallades enhgt ett Kungl. Maj:ts bemyndigande en utredning omskolans inre arbete (riksdagsberättelse U 49), Utredningen har iuppdrag att utreda frågan rörande åtgärder för elever med särskilda svårigheteri skolan och därmed sammanhängande frågor, bl. a, skolans arbetsmiljö. Utredningar om kurativ service och psykisk hälsovård Den med stöd av ett Kungl. Majtsbemyndigande tillkaUade socialutredningen (1971 årsriksdagsberättelse S 20) har i uppdrag att göra en allmän översyn av densociala värdlagstiftningen. 1 direktiven för utredningen erinras om att socialnämnderna har i uppgift att ge aUmänheten råd och upplysningar i frågor som har samband med nämndernas verksamhet ochatt lämna bistånd i personliga angelägenheter där så lämpligen kan ske, 1samband härmed påpekas att intresset för en aktiv socialvård ökat och att denkurativa verksamheten trätt i förgrunden. EnUgt direktiven börsocialutredningen undersöka förutsättningarna för att i lämplig form och ianslutning tUl den kommunala nämndorganisationen skapa socialcentra ikommunerna, dit allmänheten kan vända sig för vård, hjälp, service, råd ochupplysning. Möjligheten till en samordning mellan den verksamhet som bedrivsav landstingen -främst den öppna sjukvården - och de aUmännaförsäkringskassornas verksamhet bör därvid beaktas. När det gäller den socialarådgivnings- och upplysningsverksamheten bör särskUd uppmärksamhet ägnasfamUjeråd-givningen. Är 1969 tillsatte en utredning om den ickeinstitutionsbundna socialvårdens målsättning och organisation. Utredningen hari uppdrag att inom ramen för nuvarande lagstiftning inom socialstyrelsenaktualisera problem och framlägga förslag till problemlösningar inom denicke-institutionsbundna socialvården. Utredningen bör därvid beakta behovet avsamverkan meUan den traditionella socialvården och andra vårdområden. Förslagsom kräver ändrad lagstiftning förutsätts bli behandlade av socialutredningenmed vilken utredning skall samarbeta. Utredningen består av enhuvudgrupp samt sex arbetsgrupper. En av arbetsgrupperna behandlar frågor omuppsökande och förebyggande verksamhet samt samhällsplanering. Med hänvisning till att bifallit förenämndaallmänna beredningsutskottets (1968:21) och statsutskottets (SU 1969:133)förslag att ge Kungl. Maj:t till känna vad utskotten anfört beträffande 1968respektive motioner angående psykisk hälsovård m. m. uppdrog Kungl.Maj;t i aprU 1970 ät att verkställa den i statsutskottetsutlåtande begärda utredningen angående den psykiska hälsovården. En rapport omförberedande litteraturundersökningar m. m. inom ramen för dettautredningsuppdrag beräknas komma att presenteras av i början avär 1972. har inhämtatyttranden över motionen frän , och bostadsstyrelsen.Inte någon av remissinstanserna vUl Ullstyrka att den yrkade särskildautredningen kommer tiU stånd. understryker attdet är angeläget att söka forma miljöerna under hänsynstagande till människorspsykiska förutsättningar och behov samt att miljöerna helst skall vara ävenpsykiskt stimulerande. erinrar om att styrelsen i yttranden övermotioner i om olika åtgärder för att förbättra denpsykiska hälso- och sjukvärden anfört bl. a, att den psykiska hälsovården intevar tUlfredsställande ordnad, att resurserna var spUttrade och otUlräckligasamt att målsättningen ingalunda alltid var klart definierad. Styrelsen hadebetonat att det förelåg ett stort behov av forskning inom området men att detinte klarlagts pä vilket sätt denna forskning borde bedrivas. Styrelsen hadevidare framhållit att en utredning av hithörande frågor enUgt styrelsens meningdärför var synnerligen angelägen. Härefter anför att den erhållit det i detföregående nämnda uppdraget att verkstäUa en utredning angående den psykiskahälsovården och att arbetet med detta pågår inom styrelsen. Styrelsen anförvidare följande. Den grundläggande frågestäUningenkan således anses vara uppmärksammad och omsatt i praktiskt handlande.Tillsättande av en parlamentarisk grupp för utredning av i motionen angivnafrågor är enligt styrelsens uppfattning inte motiverat, I stället bör manförstärka de enheter som svarar för den praktiska tillämpningen av erhållnarön. 1 första hand bör tiUämpningen ske på det regionala planet med dessomedelbara närhet till problematiken. Detta utesluter inte en centralanalysgrupp. Rådande situation talar för skapandet av ett dylikt organ. anför, att denansluter sig till motionens grunduppfattning, att miljöplaneringen måsteomfatta såväl de yttre miljöfaktorerna som inre faktorer av psykologisk,sociologisk, social och medicinsk karaktär. framhåller, attbeträffande de delar av samhällets planering av den yttre och inre miljön, somberör skolans område, bedriver överstyrelsen ettomfattande forsknings- och utvecklingsarbete jämsides med fortlöpandeplanering. Därjämte pågår ett flertal andra utredningar på området. Bland utrednings- m, fl, aktiviteter beträffande den yttreskolmiljön omnämner överstyrelsen bl. a, arbetet avseende byggnadsföreskrifterför skolbyggnader och samverkan med företrädare för skolpersonal, elever ochföräldrar i fråga om utformningen av skolmiljön. Bland utrednings- m, fl, aktiviteter beträffande den inreskolmiljön omnämns bl, a, den förutnämnda arbetsgruppen för samverkan i skolanoch den förutnämnda utredningen om skolans inre arbete samt ett antalforsknings- och utveckUngsprojekt. anför att den med hänvisning till detarbete i fråga om att förbättra både den yttre och den inre skolmiljön somredovisas i yttrandet inte finner skäl föreligga för att inom skolans områdetillsätta den i motionen föreslagna utredningen. anför att den iförslag till ny utgåva av skriften (som anger villkor ifråga om utformning m. m. vid den statliga bostadslångivningen) gjortförsök att inom ramen för den bostadstekniska normeringen ta hänsyn tiUkritiken mot den bristande kollektiva miljön i bostadsområden och kritikenbeträffande utformningen av den enskilda bostaden. Styrelsen anför att iförslaget till ny "God bostad" föreslås dels flexibla lägenheter,anpassbara till olika hushällstypers krav, i avsikt att minska påfrestningarnaför framför aUt de trångbodda familjerna, dels gemensamma lokaler för olikagrupper -husets, kvarterets, bostadsområdets invånare - för samvaro ochkontakt, fritidssysselsättningar, lek och medinflytande, dels slutligen en mervarierad utemiljö. erinrar om att låginkomstutredningen söktklarlägga oUka befolkningsgruppers levnadsnivå med hjälp av nio olika komponentersamt anför att ytterligare studier av levnadsnivån, definierad pålågmkomstutredningens sätt, torde kunna ge visst material för utformningen aven miljöpolitik av det slag som motionärerna efterlyser.