bet · FU01SkU53 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:53 betänkande i anledning av motionerangående vissa regionalpolitiska skattefrågor. I detta betänkande behandlas motionen 197 1:17 1 av m. fl (fp) varihemställs l.att uttalar att stödåtgärder bör inriktas på generellaåtgärder ägnade att skapa ett företagsvänligt klimat, varvid bör övervägas bl,a. regional utjämning av priserna på bensin och olja, lindring av energiskattensamt andra differentieringar i skattehänseende som kan främja Norrlandsutveckling, samt 2. att i skrivelse till Kungl, Maj:t begär att1968 års lokaliseringsutredning får i uppdrag att skyndsamt behandla frågan omett regionalt slopande av den särskilda arbetsgivaravgiften, motionen 1 97 1:3 I O av m, fl, (fp) varihemställs 1, att i skrivelse till Kungl, Maj:t begär, attföretagsbeskatt ningsutredningen genom tilläggsdirektiv får allsidigt utreda skattesyste mets användning som regionalpolitiskt instrument, 2. att uttalar, att stödåtgärder i störreutsträckning bör ges en generel! utformning som främjar ett företagsvänligt klimat i enlighet med i motionen 1971:446 angivna riktlinjer; motionen 1971:598 av . (c) vari hemställs att i skrivelse till Kungl. 1, om sådanaåtgärder, att investeringsfonderna generellt får användas för aktivlokaliseringspolitik i lokaliseringspolitiskt stödområde, varvid som villkorsamtidigt skall gälla att investeringarna under alla förhållanden till klartövervägande del måste tjäna den aktiva lokaliseringspolitiken, samt 2, om att vidfortsatt utredning om lokaliserings- och regionalpolitikens utformning måtteprövas vidgad lokaliseringspolitisk användning av skatteinstrumentet, avseendebl. a, direkta lättnader i den statliga inkomstskatten, elskatten och denallmänna arbetsgivaravgiften; motionen 1971,628 av m. fl. (m) vari hemställs att i skrivelse till Kungl, Maj:tanhåller om förslag om differentierad beskattning av flytande bränsle i syfteatt motverka olika priser på detta i olika delar av landet; motionen 1971:1143 av herrarStridsman (c) och i Holmgården (c) vari hemställs att riksdagenbeslutar att i skrivelse till Kungl, Maj:t anhålla om utredning beträffande ettsystem med industrietableringsfonder i syfte att stimuleraföretagsetableringar i Norilands inland i enlighet med vad som anförts imotionen. Frågans tidigare behandling m. m. Gällande skattelagstiftninginnehåller inte några regler som syftar till att främja lokaliseringspolitik,miljöpolitik eller dylikt. har emellertid i olika sammanhang haftatt ta ställning till frågan om sådana regler bör införas vid beskattningen. Deprincipiella synpunkterna pä användningen av skattesystemet som instrument förlokaliseringspolitiken har närmare utvecklats av 1968 årslokaliseringsutredning (In 1969:20) som betänkandet Lokaliserings- ochregionalpolitik (SOU 1969:49) anförd bl, a, följande. Teoretiskt vore det givetvismöjligt att ha en lägre statsskatt för företag inom vissa delar av landet, menutredningen är inte beredd att framlägga förslag i denna riktning. En sådan"regional" skattepolitik är förenad med så stora komplikationer, attden redan ur tekniska synpunkter synes svår att genomföra. Vidare ärmöjligheterna till avskrivningar pä anläggningstillgångar och nedskrivning avvarulager samt avsättningar till investeringsfonder så stora, attbeskattningen av ev, företagsvinster knappast är något av de största problemenvid lokalisering till stödområdet. Det andra slaget av skattestimulans - särskildaskatteförmåner för företag vid deras investeringar i stödområdet - synes i ochför sig lättare att genomföra och skulle troligen också ha större effekt.Företagen kan ju nämligen i detta fall från början beräkna värdet avskattestimulansen, dä detta värde inte är beroende av den framtidavinstutvecklingen i det nya företaget. En skattefördel av detta slag skulle kunna konstrueras så.att företaget fick rätt att använda obeskattade vinstmedel vid investeringar ivissa av statsmakterna bestämda regioner. Starka skäl synes kunna anföras föratt skapa en sådan ordning. Då utredningen trots detta inte är beredd attföreslå åtgärder i denna riktning, är skälet helt enkelt det, att den anser detinte nödvändigt med dylika bestämmelser. Nuvarande bestämmelser om avsättningtill och användning av investeringsfonder torde nämligen helt kunna tillgodosede syften en speciallagstiftning av ovan antydd art skulle främja. Under sådanaförhållanden synes det onödigt att ytterligare komplicera vårskattelagstiftning med bestämmelser av angiven innebörd. som utredningen inte vill förorda någonspeciallagstiftning vill den dock understryka angelägenheten av attinvesteringsfonderna i all utsträckning som är möjlig används somlokaliseringspolitiskt styrmedel inom stödområdet. Det synes inte uteslutet attbetydande resultat härigenom skall kunna nås. Beträffande möjligheten att använda fraktsubventioner somett lokaliseringspolitiskt medel vill utredningen framhålla följande. Medhänsyn till statsmakternas beslut på transportpolitikens område synes det intemöjligt att behandla dessa problem utan att ingående överväga i vad måntänkbara lösningar kan påverka nuvarande allmänna riktlinjer. Inga delademeningar torde annars råda om alt en utjämning av transportkostnaderna - så att företag i norra inte pä saiuma sätt som för närvarande har en belastning i dyra transporter såväl närdet gäller råvaror etc. som färdiga produkter - skulle ha en gynnsam effektfrån lokaliseringssynpunkt. Man bör dock inte glömma bort att de högatransportkostnaderna i vissa fall fungerar som ett slags "tullskydd"för den lokala industrin, som framgått av bl, a. den tidigarelokaliseringsutredningens redovisning. Enligt utredningens mening bör stor uppmärksamhet ägnas åtdelta problem vid det fortsatta utredningsarbetet. Tyvärr har utredningen inte funnitmöjligt att framlägga ens ett provisoriskt förslag rörandetransport-rabattering för vissa områden, detta på grund avkonkurrensförhållandena mellan olika transportmedel. På grundval av detta betänkande ochett betänkande av expertgruppen för regional utredningsverksamhet framlades iprop, 1971:75 förslag om den fortsatta regionulpolitiska stödverksamheten, 1970års riksdag biföll förslag orn en regionalpolitiskt satsning på 1 200 milj, kr,för en treårsperiod. Av detta belopp beräknades 200 milj, kr, för lokaliseringsbidrag/avskrivningslån,800 milj, kr, för lokaliseringslån, 100 milj. kr, för utbildningsstöd och 25milj, kr, för sysselsättningsstöd. Vid vårriksdag hadebevillningsutskottet att pröva motionsyrkanden som syftade till att användaskatteinstrumentet i miljöpolitiskt syfte. 1 fråga om sådana åtgärder vid den indirekta beskattningenbetonade utskottet (BeU 1969:18), som tidigare funnit starka skäl tala mot enutbyggd punktbeskattning och mot en differentiering av den nuvarandebeskattningen för att tillgodose miljöintressen, angelägenheten av att beskattningensåvitt möjligt är neutral. Motionsyrkanden om vissadifferentieringar av drivmedelsbeskattningen i lokaliseringspolitiskt syftehar avvisats senast vid 1968 och riksdagar. (BeU 1968:70) att förslaget förutsatte vittgåendenäringspolitiska ingripanden för att ge önskat resultat och ansåg attmotionärerna valt en från skatteteknisk synpunkt olycklig väg. De zontilläggsom oljebranschen tillämpade var att anse soiu sehabloniserade fraktkostnader.Att genom beskattningen utjämna skillnaderna i fraktkostnader mellan olikadelar av landet fick betraktas som en olöslig uppgift, I motioner till riksdagföreslogs i lokaliseringspolitiskt syfte en rad åtgärder som berörde storadelar av beskattningen. Sålunda framfördes på den indirekta beskattningensområde åter tanken på ett genom beskattningen sänkt oljepris i landsdelar medlånga avstånd eller insulärt läge. Ett likartat yrkande framställdes ocksåbeträffande endast . Motionärerna i de sistnämnda motionerna villedessutom ha en lindring av energiskutten och andra inte närmare preciseradedifferentieringar i skattehänseende som kunde främja utveckling, 1andra motioner yrkades att fordonsbeskattningen av lastbilar och släpvagnar iNorrland skulle sänkas med en tredjedel. (BeU 1960:36) med anledning av dessa yrkanden bl, a,följande. Det kan enligt utskottets mening med fog göras gällandeatt en regional skattepolitik skulle vara särskilt olycklig i fråga om denindirekta beskattningen. Mot bakgrunden av utskottets principiella inställningi denna fråga anser utskottet det inte motiverat att i detalj redovisa allainvändningar som kan göras mot de ifrågavarande åtgärderna utan utskottetinskränker sig här till att framhålla att de skulle äventyra kontrollen, rubbakonkurrensneutraliteten och skapa betydande merarbete för såväl deskattskyldiga som beskattningsmyndigheterna utan att någralokaliseringspolitiska resultat kan garanteras. 1 samma betänkande berördeutskottet också det regionalpolitiska undantag från beskattningen som beslutat i samband med återinförandet av investeringsavgiften för vissabyggnadsarbeten och erinrade om att utskottet i sitt betänkande 1970:37visserligen tillstyrkt Kungl, Maj:ts förslag till förordning ominvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten, innebärande att sådan avgift inteskall erläggas för byggnadsarbete i det s, k. allmänna stödområdet men därvidsärskilt luotiverat detta avsteg från de tidigare deklarerade principerna medatt investeringsavgiften mera kan betecknas som en form av förbudslagstiftningän som egentlig skattelagstiftning. Riksdagengodkände utskottets betänkande, vårriksdag avslog på hemställan av ett enhälligtskatteutskott (SkU 1971:17) ett motionsyrkande om undantag från den alliriännaarbetsgivaravgiften för företag inom allmänna stödområdet. Utskottet motiveradesitt avstyrkande sålunda. Yrkanden, motsvarande det som nuframförts i motionen 1971:620, om att undanta det allmänna stödområdet fråntillämpningsområdet avvisades års höstriksdag med hänvisning tillatt regionala skatteregler inte bör komma i fråga, och denna motivering finnerskatteutskottet alltjämt bärande. avstyrkte år1970 motionsyrkanden om förbättrade avskrivningsmöjligheter för industrinsbyggnader inom allmänna stödområdet (BeU 1970:36) och om generell användningav investeringsfonderna för investeringar i nämnda område. Utskottet hänvisadedärvid bl, a, till att de nya regler om avdrag för värdeminskning på byggnaderoch markanläggningar i inkomstkällan rörelse som antagits av riksdag(Prop. 1969:100; BeU 45) medfört avsevärda skattelättnader för rörelseidkarna,1 fråga om investeringsfonderna framhöll utskottet att Kungl, Maj:l även efterden , då det statliga lokaliseringsstödet började tillämpas, i ettflertal fall medgivit fondernas användning i lokaliseringspolitiskt syfte. De motioner utskottet har attbehandla i detta betänkande syftar alla till att ge skatteinstrumentet en vidgadanvändning som lokaliseringspoli- De spörsmål som berörs gäller bl. a.regionala utjämningar av priserna på bensin och olja, minskning avenergiskatten, regionala undantag från skyldighet att eriägga allmänarbetsgivaravgift eller differentieringar av samma avgift, lättnader i dendirekta beskattningen, avseende bl. a. rätt till högre initialavskrivning påinvesteringar inom stödområden m. m. Några motionärer berör frågan om investeringsfondernaoch anser att dessa bör få användas generellt för att främja regionalpolitiskamålsättningar. 1 en motion förordas ett system med industrietableringsfonder isyfte att stimulera företagsetableringar i inland. har i olika sammanhangkonsekvent avvisat motionsyrkanden av innebörd att vissa regioner,verksamheter, varor eller tjänster bör ges särskilda skattesubventioner. Därvidhar - i enlighet med uttalanden av bevillningsutskottet framhållit,att de ändamål motionärerna velat främja - det kan ha gällt åtgärder påarbetsmarknadsområdet eller lokaliserings- och miljöpolitik bättretillgodoses genom statliga bidrag än genom lättnader vid beskattningen. Även skatteutskottet anser vägande skäl tala mot enregional differentiering av skattebestämmelserna. Förutom att en sådandifferentiering klart strider mot det berättigade kravet på attskattebestämmelserna så långt möjligt bör vara konkurrensneutraia är den i höggrad ägnad att göra vår redan komplicerade skattelagstiftning än mersvårtillämpad. Vad särskilt angår frågan om temporära skatteförmåner vidnyinvesteringar i stödområdet anser skatteutskottet - i likhet medlokaliseringsutredningen - nuvarande bestämmelser om avsättning till och användningav investeringsfonder väl tillgodose de syften som en sådan speciallagstiftningskulle kunna främja, 1 sammanhanget vill skatteutskottet erinra om attinvesteringsfonderna i realiteten är fria i stödområdet, även omkravet på ansökan om att få ta fonderna i anspråk formellt kvarstår. Med detanförda avstyrker skatteutskottet bifall till samtliga motioner. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen 1971:171 2. motionen 1971:3 10 5. motionen 1971:1 143. Närvarande: herrar (), i (ni),i Bäckmora (c). (), (), i (fp),Caristein (s), i Trobro (m). (), (), Stadling (s).Westberg i (s). i (c) och (). 1, av herrar i Bäckmora(c), i (fp), (). () och i (c) vilka "I flera utpräglade industriländer används vissaskattelättnader för att främja de regionalpolitiska målsättningarna.Skattelättnaderna kan beröra företagsbeskattning av vinster eller fastigheter,speciella avskrivningsregler, befrielse från energi-och transportskatter etc. Som framhålls i flera av motionerna har skatteinstrumentethittills inte använts i regionalpolitiken i samma utsträckning i vårt land somi en rad andra industriländer. 1 stort sett har åtgärderna inskränkt sig viss användning av investeringsfonderna i regionalpolitiskt syfte. a.den begränsade effekt som detta instrument har på etableringar av helt nyaföretag och på den mindre företagsamheten talar enligt utskottets mening föratt man nu utreder möjligheterna att vidta även andra förändringar iskattesystemet i syfte att styra företag och arbetstillfällen till desysselsättningssvaga regionerna. Sådana åtgärder kan utformas på många olikasätt både inom ramen för den direkta beskattningen ~ i form av t. ex. speciellaavskrivningsregler eller skattebefrielse - och genom endifferentiering av olika indirekta skatter och avgifter. För företag i andra delar av landet som har intresse avatt förlägga filialföretag till inlandet kan särskilda skatteförmåner spela enavsevärd roll vid lokaliseringspolitiska avgöranden. Det kan därför enligtutskottets mening vara motiverat, att frågan om skattesystemets användning somregionalpolitiskt instrument nu blir föremål för en allsidig utredning, varvidäven differentierad arbetsgivaravgift som medel för regional utjämning bör bliföremål för övervägande," dels ansett att utskottet bort hemställa "att med anledningav motionerna 1971:171, 1971:3 10, 1971:598, 1971:628 och 1971:1143 i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhåller om en allsidig utredning av skattesystemetsanvändning som regionalpolitiskt instrument." 2. av herrar i (m) och i Trobro(m), vilka dels anfört följande: "1 flera utpräglade industriländer användsskatteinstrumentet för att främja regionalpolitiska målsättningar. Mot bakgrundhärav kan det vara befogat att i en utredning pröva frågan om användning avskattelag-sriftningen i lokaliseringspolitiskt syfte i vad gäller indirektaskatter och avgifter. Enligt vårmening skulle exempelvis en regional befrielse från eller nedsättning av den för många företag otvivelaktigtbetungande arbetsgivaravgiften kunna vara ägnad att främja en aktivlokaliseringspolitik. En liknande effekt skulle man kunna uppnå genomskatteregler som möjliggör en differentiering av transportkostnaderna inomskilda delar av landet. Sålunda bör utredningen pröva möjligheten att viabeskattningen utjämna bensinpriserna till förmån för avlägsna bygder. Enbetydelsefull faktor i sammanhanget utgör givetvis investeringsfonderna.Utskottet framhåller att dessa i realiteten är fria i stödområdet.Häremot kan den invändningen göras att investeringsfonderna - om de skall kunnafå en avgörande regionalpolitisk effekt - bör kunna få tas i anspråk även i enhögkonjunktur. Vi anser således att investeringsfonderna generellt bör fåanvändas i alla de fall då användningen sker för att främja en aktivlokaliseringspolitik," dels ansett att utskottet bort hemställa "att med anledningav motionerna 1971:171, 1971:3 I O, 1971:598, 1971:628 och 1971:1143 iskrivelse till Kungl, Maj:t begär utredning av frågan om en differentiering ilokaliseringspolitiskt syfte av indirekta skatter och avgifter."