bet · FU01CU27 · 1971-12-31 00:00:00 — Idepartementspromemorian förutsätts att det vid behandlingen av förfarandereglemaäven kan bli aktuellt att jämka de regler, varom förslag lagts fram ipropositionen. Som exempel nämns reglerna om ex-propriationsändamåls inverkanpå fastighetsvärdena. De närmare skälen till att frågan inte fått vilaytterligare anges endast med allmänna hänvisningar tillsamhällsplaneringen som inte nu ger underlag för en saklig bedömning därav. Sammantagetleder kraven på ett fullständigt beslutsunderlag och på en samordnad prövningtill att utskottet funnit skäl att föreslå att lagstiftningsfrågan skjuts upptill behandling av riksdag, vUket även ger tillfälle till enkomplettering av utredningen genom utskottets försorg. Denna kompletteringavser i första hand ett remissförfarande men kan aktualisera även ny prövningfrån Kungl. Maj:ts och lagrådets sida. Med hänsyn härtill förordar utskottetatt lagförslagen inte ytterligare sakprövas i detta sammanhang." CU 1971: 27 30 "(1.) att med bifall till motionen1971: 1512 såvitt rör förstahandsyrkandet och i anledning av motionerna1971:1509, 1510 och 1511 a. medgeruppskov med behandlingen av propositionen 1971: 122 samt motionerna 1971: 1502, 1508, 1513 och 1514 tiU riksdag, b. förklararmotionen : 1512 såvitt rör andrahands- yrkandena förfallen, c. uppdraråt civUutskottet att föranstalta om den ytter ligare utredning som enligt vad utskottet anfört är er forderlig." b.av herrar Wennerfors (m) och () som anser att dels utskottets yttrandebort ha följande lydelse: "Förslagetom ändrad expropriationslagstiftning avser uppenbarligen att bidra tillgenomförandet av ett på närmast dogmatiska gmnder förordat kommunaltmarkmonopol. Vidgningarna av expropriationsändamålen har t. ex. i fråga omtomträttsexpropriation lett fram till att bevisningen om det allmännas behovav viss mark reducerats tUl krav på endast en viljeyttring. De kravfrån samhällets sida på rätt till viss mark, vUka kan anses ha sådan styrka attenskilds rätt bör vika, kan mer än väl tUlgodoses genom nuvarande lagstiftning.Skäl finns sålunda inte att vidga expropriationsfömtsättningarna. Enfaktisk avvägning mellan styrkan av de allmänna och de enskilda anspråken måsteingå i förfarandet. Förutsättningarna för expropriation måste anges så att denenskildes berättigade och för samhällsutvecklingen nödvändiga anspråk pårättstrygghet kan beaktas. Det förhållande att expropriationsanspråk enligtförslaget skulle kunna bifallas med grund i endast kommunala inte verifieradeanspråk kommer att föra lagstiftningsförslaget i vart fall på gränsen till ettöverskridande av de normer om skydd mot godtyckligt äganderättsberövande somfått uttryck i av godtagna internationella rättighetsförklaringar ochi svensk grundlag. Frånvaronav klara förutsättningar för expropriation gör det ofta omöjligt för denenskilde att beräkna hur sannolikt ett tvångsförvärv är och inrätta sigdärefter. Den allmänna rättsotrygghet som därav följer kan ge allvarligaåterverkningar. Skyddetmot oberäknade tvångsförvärv ligger också i de ersättningsregler som blirtUlämpliga. HittUls har detta skydd fått uttryck i både en reparativ funktion,avsedd att bibehålla ägaren i samma förmögenhetsställning, och en preventivfunktion, avsedd att redan hos sökanden framkalla en vägning av nyttan motkostnaderna. Enligt lagförslagenomformas ersättningsreglerna på ett sätt som inger Även om reglerna motsvaradeangivna syften innehåller de i viss mån konfiskatoriska inslag. Det förhållandeatt en särskUd skyddsregel för vissa fastigheter föreslagits är ett tecken påatt dessa inslag insetts och också varit avsedda. Härtill kommer att även reglernas utformning utgår från eni centrala delar bristfällig utredning och leder till osäkerhet även i frågaom ersättningarna och därmed till bristande rättstrygghet i även detta avseende. Förslaget som helhet präglas av ett avståndstagande frånrättsföreställningar som tidigare uppfattats som grundläggande. Detta kan fåkonsekvenser inte bara inom den sektor som berörs utan även för den fortsattarättsutvecklingen. Förslagets syften får även bedömas mot bakgrund av denutveckling i fråga om rättsskydd och rättstrygghet som fått uttryck i alltstarkare anspråk från det allmännas sida på att få till sig överförd enskildäganderätt eller i allt fall dess väsentliga innehåll. Bilden blir även i ettkort perspektiv klar då förslagen ställs samman med t. ex. överförandet avglesbebyggelserätten till samhället, saneringsutredningens intentioner och denkonkurrenshämmande bostadspolitiken. Med hänsyn bl. a. till vad sålunda anförts har utskottetfunnit att de framlagda lagförslagen har sådana väsentliga principiella bristeratt de inte kan antas. Propositionen och de motioner vari yrkats detaljändringarbör därför avslås utan ytterligare prövning av förslagens enskildheter." "(1.) att med bifalltUl motionen 1971: 1510 och i anledning av motionerna 1971: 1509, 1511 och1512 avslår propositionen 1971: 122 samt motionema 1971: 1502, 1508, 1513 och1514." 2.1 beträffande markägares erbjudnamedverkan av herrar Tobé (fp) och () som anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 16 börjarmed "Av utskottets" och slutar med "motionen 1971: 1509"bort ha följande lydelse: "Markförvärvens syfte är att ge kommuner möjlighetatt bygga upp en god markberedskap för att underlätta ett rationellt ochändamålsenligt samhällsbyggande utan tids- och kostnadsförluster. Enmarkägares erbjudna medverkan genom att själv föranstalta om utbyggnad i fullöverensstämmelse med kommunala och statliga intentioner kan därför i vissa falltillgodose ändamålet och göra en expropriation obehövlig. Det bör självfalletdärvid vara klart att även konkurrenssynpunkterna beaktas så att intemarkägarens medverkan bidrar tUl att utveckla ett ' Reservationerna 29 har avgettsunder förutsättning av bifaU tiU utskottets hemstäUan under 1. Principen bör dock vara att enskild medverkan är ett normaltinslag i byggnadsverksamheten och att avsteg görs bara när det påkallas avsärskilda skäl. Denna princip har föreslagits i motionen 1971: 1512 ochförordats i motionen 1971: 1509. Ändring i lagtexten erfordras inte. Riksdagenbör dock som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört." dels utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: "2. beträffande markägares erbjudna medverkanatt med bifall till motionen 1971: 1512 såvitt nu är i fråga som sinmening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört," 3. beträffande förutsättningar för expropriation avsmåhus av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c). () och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 16 som börjar med "En så" ochslutar med "med egnahemsfastigheter" bort ha följande lydelse: "Utskottetdelar den av motionärerna anförda meningen. Kravet på särskilda hänsynstagandendå det gäller fastigheter som huvudsakligen utgör bostad för ägaren och honomnärstående bör särskUt strykas under för att otvetydigt klargöra attexpropriation bör få ske endast då inga andra alternativ står till buds.Ändring av lagförslaget på denna punkt torde inte vara erforderlig. Riksdagenbör dock som sin mening med bifall tUl motionen 1971: 1512 i denna del geKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört." dels utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse: "3. beträffande förutsättningar förexpropriation av småhus att med bifall till motionen 1971: 1512såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört," 4. beträffande tomträttsexpropriation av herrarGrebäck (c), Tobé (fp), i (c). () och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: "Motbakgrund av att huvudregeln om expropriation för tätbebyggelse ger kommunernamöjlighet att förvärva erforderlig mark har den särskilda regeln omtomträttsexpropriation enligt utskottets mening ingen plats blandexpropriationsfömtsättningarna. Regelns anknytning inte till markbehovet utantill upplåtelseformen gör den än mer främmande för lagsystemet. Det faktum ättregeln enligt sin lydelse också omfattar en, enligt vad föredragandestatsrådet anfört, inte avsedd vidgning av tomträttsexpropriationenstiUämpningsområde är ytterligare ett skäl för att i enlighet med förslag imotionen 1971: 1512 och vad som förordats i motionen 1971: 1511 begränsaändamålsan- CU 1971: 27 33 giveisentill en huvudregel. Det är vidare synnerligen olämpligt alt binda sig för enupplåtelseform på ett alltför tidigt stadium, särskilt som detaljanvändningenav marken kan ändras och det dessutom inte är helt klarlagt huråterlösenreglerna verkar i dessa fall." del.\ utskottetshemställan under 4 bort ha följande lydelse; "4. beträffande tomträttsexpropriation attriksdagen med bifall till motionen 1971: 1512 såvitt nu är i fråga som sin meninguttalar att tomlrättsupplåtelse ej skaU vara .självständig expropriationsgrund," 5. beträffande expropriation för vis.iatätbebyggelseändamål av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c). () och () som under förutsättning av bifall till reservationen 4 anser att utskottets hemstäUan under 5 bort ha följande lydelse: "5. beträffande expropriation för vissatätbebyggelseändamäl att med 'bifall tiU motionen 1971: 1512 såvittnu är i fråga för sin del antar framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1917: 189) om expropriation i vad rör 1 § första stycket 16 med ändring enligti bilaga härtill som reservanternas förslag betecknad lydelse," 6. beträffande expropriation för kulturella ändamålav herrar Tobé (fp) och Ängström (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "" och på s. 19 Slutar med "avstyrker motionen" bort haföljande lydelse: "Utskottetansluter sig tUl motionärens uppfattning. Även om elt upphävande av 44 a § BLinte skulle binda den fortsatta utredningen och beredningen av frågan i ettstörre sammanhang har dock inte heller skäl visats som skulle göra den ipropositionen föreslagna lösningen nödvändig." dels utskottets hemstäUanunder 7 bort ha följande lydelse: "7. beträffande expropriation för kulturellaändamål att med bifall tiU motionen 1971: 1514 såvitt nu är i frågaej antar framlagt förslag tUl lag om ändring i byggnadslagen (1947; 385) i vadavser att 44 a § nämnda lag skall upphöra att gälla," 7. beträffande grunderna för beräkningen avexpropriationsföretagets inverkan på fastighetsvärdena av herrar Grebäck (c),Tobé (fp), i (c). () oCh () somanser att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: "8. beträffande grunderna för beräkningen avexpropriationsföretagets inverkan på fastighetsvärdena att fiksdagen som CU 1971: 27 34 sinmening ger Kungl. Mäj:t till känna vad därom anförts i motionen 1971:1512," 8. beträffande föreskrifter omexproprialion.iförclagets inverkan på ersättningarna a. av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), iMariefred (c). () och () som under förutsättningav bifall till reservationen 7 anser alt delsden del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "" och på s. 24 slutar med "avser löseskiUingen" bortha följande lydelse: "Enpresumtionsregel av den i propositionen föreslagna typen har vissa bestämda nackdelar. Sålunda förutsätter den att nöjaktig utred ning kan presteras om ingångsvärdet värdet som då prövningen är aktuell kan ligga i liden. Vare sig man stannar i ovisshet och det blir fråga om varierande skälighetsbe dömningar eller domstolarna beroende på hur utgångspunkterna upp fattats bestämmer värdet lågt eller högt blir resultatet ur rättssäkerhets synpunkt otillfredsställande. Denuppdelning av en värdestegring i två olika arter som är presum-tionsregelnsinnehåll blir med hänsyn till de oklart angivna förutsättningarna ytterligareslumjsbetonad. En grundläggande förutsättning för att en regel av dennaräckvidd skall kunna tiUämpas är att helt klara normer föreligger om hur olikatyper av värdestegring skall bedömas. Den ur ovissheten tydligen härleddaskiljcregeln om en presumtion till förmån för kommunen kan med hänsyn till denbakomliggande ovissheten ge överraskande utslag. Dessa osäkerhetsmomentförstärks i den dispositiva processformen som här lägger en synnerligen tungutredningsbörda på den enskilde. Konsekvensernaav ovissheten i fråga om såväl ingångsvärde som grunden för uppdelning avvärdestegringen leder i förening med fördelningen av bevisbördan i strid moteljest förordade allmänna principer till att förslaget får synnerligensvårbedömbara effekter och att skäl finns att tro att dessa effekter iblandinte överensstämmer med den allmänt uttalade grundsatsen att markägaren skallsättas I samma förmögenhetsställning som om expropriation inte ägt rum.Förslaget om att kombinera presumtionsregeln med en jämkningsregel visar attdenna bristande överensstämmelse insetts. De stötande effekter och det beaktandeav kreditgivningen som åberopats i samband med förslagen om en jämkningsregelborde ha beaktats redan vid pre.sumtionsregelns utformning. Deti motionen 1971; 1512 förordade systemet förenar önskemålen om att undgåersättning för 'värdehöjning genom expropriatipnsända- CU 1971: 27 35 måletmed trygghet i fråga om utvecklingen av penningvärdet. Kombinationen med detäven eljest önskvärda syftet att motverka långa expropriationstillstånd ärsynnerligen väsentlig. Systemet är också enklare att tillämpa. Med hänsyn till detsålunda anförda har utskottet inte ansett sig kunna tillstyrkapropositionsförslaget i denna del utan förordar att lagstiftning genomförs ienlighet med förslaget i motionen. Ändring blir därvid aktuell så att 111 a §ExL inte bör antas och 115 § samma lag ges ändrad utformning. Värdetidpunktensanknytning till expropriationsansökan och penningvärdegarantin torde tillsvidare få beaktas utan direkt föreskrift. Regler härom och om möjlighet förmarkägaren att väcka talan får inarbetas i det fullständiga lagförslaget. "dels utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: "9. beträffande föreskrifter omexpropriationsföretagets inverkan på ersättningarna att med bifalltill motionen 1971; 1512 och med avslag å motionen 1971: 1513, båda såvitt nuär i fråga, a. ej antarförslaget till lag om ändring i expropriations lagen såvitt avser 111 a §, b. för sin delantar nämnda lagförslag såvitt avser 115 § med enligt i bilaga härtill som reservanternas förslag betecknad lydelse, c. ej antarförslaget till lag om ändring i byggnadslagen så vitt avser 142 §," b.av (vpk) som anser alt delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 23 som börjar med "Utskottetkan" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: "typ av åtgärder mot oförtjänt markvärdestegring, som expropriationslagenrepresenterar, är det väsentligt att bestämmelserna så effektivt som möjligtmotverkar att markpriserna påverkas av spekulativa förväntningar. Genom attersättningar i expropriationsmål inte innefattar förväntningsvärden, somgrundar sig på den allmänna samhällsutbyggnaden, vidgas möjligheterna attförverkliga de målsättningar som ställdes upp redan i arbetarrörelsensefterkrigsprogram. Detförsta steget i sådan riktning måste i detta lagstiftningssam-manhang ligga iatt presumtionstidpunkten läggs fast till en viss tidpunkt för att prisnivåninte skall öka ytterligare. Maj;ts förslag medför på attpresumtionstidpunkten förskjuts framåt i tiden. Presumtionstidpunkten bör varafast och inte sättas senare än till ingången av . Generella metoder börutvecklas för att ange skäligen godtagbart ingångsvärde och begränsautredningen om ändringar i fastighetens skick. Det bör dock understrykasatt markvärdestegringens överförande till CU 1971: 27 36 samhälletfordrar ytteriigare insatser genom åtgärder även på andra vägar. Vad utskottet sålundaanfört bör ges. Maj:t till känna som vägledning för den ytterligare förändring av expropriationslagstiftningen som aviserats tUl1972 års riksdag." dels utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse: "9. beträffande föreskrifter om expropriationsföretaget-sinverkan på ersättningarna att i aniedhing av motionen 1971: 1513och med avslag å motionen 1971: 1512, båda såvitt nu är i fråga, a. antarförslaget till lag om; ändring i expropriationslagen såvitt avser Illa och 115 §§, b. antarförslaget till lag om ändring i byggnadslagen såvitt avser 142 §, c. som sinmening ger Kungl. Maj;t tiU känna vad utskottet anfört," 9. beträffande ingressen till förslaget till lag omändring i expro priationslagen av herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (c). Ängström (fp) och () som under förutsättning av bifall till reservationerna 5 och 8 a anser att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse: "13. beträffande ingressen tiU förslaget tilllag; om ändring i expropriationslagen att med bifall till motionen1971: 1512 såvitt nu är i fråga för sin del antar föreskrifter med i bilagahärtill som reservanternas förslag betecknad lydelse," 10. beträffande ingressen till förslaget till lagom ändring i lagen av herrar Tobé (fp) och () som under förutsätt ning av bifall till reservationerna 6 och 8 a anser att utskottets hem under 14 bort ha följande lydelse: "14. beträffande ingressen till förslaget tilllag om ändring i byggnadslagen att med bifall till motionerna 1971:1512 och 1514, den förstnämnda såvitt nu är i fråga, för sin del antarföreskrifter med i bilaga härtill som reservanternas förslag betecknadlydelse," 11. beträffande ytterligare åtgärder för attöverföra viss mark i kom munal ägo, m. m. av (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 26 som börjar med "Utskottethänvisar" och slutar med "denna del" bort utgå, delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 26 som börjar med "EnligtUtskottets" och slutar med "därför förslaget" bort utgå, CU 1971: 27 37 dels det stycke i utskottets yttrande på s. 27 sombörjar med "Bedömningar av" och slutar med "kan föranleda"bort ersättas med text av följande lydelse: "Detär uppenbart att de begränsade åtgärder som kan genomföras inom ramen för enexpropriationslagstiftning av gällande typ och med hittillsvarandeundantagsvisa tillämpning inte kan lösa de problem som markvärdestegringar förmed sig. I den mån inlösenmetoderna används är det heller inte tillräckligtatt öppna vissa lagtekniska förvärvsmöjligheter. Det i sammanhangetintressanta är, förutom att inlösen är lagtekniskt möjlig, att kommunernaverkligen åtar sig uppgiften att söka överföra de privata flerfamiljshusen ochtätbebyggelsemarken i sin ägo och att kommunerna får ekonomiska möjligheter attfullfölja sådana åtaganden. Bland den mångfald åtgärder som verkar i positivriktning är, som anges i motionen 1971; 1513, det incitament tiU förvärv somligger i att endast samhällsägd mark får stadsplaneläggas och därmed utnyttjasenligt sådana planer. Vidare bör målet i enlighet med arbetarrörelsensefterkrigsprogram läggas fast av statsmakterna och preciseras i planer för detsuccessiva överförandet av nämnda fastigheter och mark i kommunernas ägo planer som Kungl. Maj:t bör förelägga för prövning. HärtiUansluter kravet på erforderliga krediter för planernas genomförande. Intill desssådana planer lagts fram bör i vart fall nu klart uttala sig. för ensådan kreditstyrning och anslagsgivning för ändamålet som behövs för att förverkligaden uppställda målsättningen. Som ovan angivna uppgifter visar kan nuvarandeanslagsgivning inte tillnärmelsevis motsvara ens de behov som nuvarandeförvärvsavsikter framkallar. Utskottethar vidare förutsatt att fortsatta överväganden görs om hur kommunerna genomgenerella lagregler skall kunna tillförsäkras erforderliga befogenheter i frågaom markanvändningen. anfört bör som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna." dels lUskottets hemställanunder 16 bort ha följande lydelse: "16. beträffande ytterligare åtgärder för attöverföra viss mark i ägo, m. m., att med bifaU tUl motionen1971: 1513 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört." CU 1971: 27 38 Lagom ändring i lagen (1917:189) om expropriation Härigenomförordnas i fråga om lagen (1917: 189) om expropriation' dels att 9, 109 och 110 §§skall upphöra att gälla, dels att rubriken närmastföre 109 § skall utgå, dels att nuvarande 67 §skall betecknas 66 §, delsatt 1, 7, 8, 10, 11, 12, 26, 3133, 69, 108 och 111 §§ skaU ha nedan angivnalydelse, delsatt rubrikerna närmast före 108 och 111 §§ skall ha nedan angivna lydelse, delsatt i lagen skall införas tre nya paragrafer, 67, Illa och 115 §§, av nedan angivnalydelse, delsatt i lagen skall närmast före 115 § införas en ny rubrik av nedan angivnalydelse. 1 §= Fastighet, som tillhör annan än kronan, måtagas i anspråk genom expropriation, om Konungen prövar det nödigt: 1. för befästning, övnings- ellerförläggningsplats för krigsmakten, skjutbana, som äger betydelse för denallmänna skjutskicklighetens utveckling, eller eljest för rikets försvar; 2. för allmän väg på landet elleri stad, järnväg eller spårväg för allmän trafik, bro, hamn, lastningsplats,kanal eller annan farled, flottled, telegraf- eller telefonanläggning ellerannan anläggning för den allmänna samfärdselns främjande; 3. för allmän byggnad; 4. för ändamål, som det enligt lageller författning tillkommer kommun eller annan dylik samfällighet atttillgodose; 5. för att förse en ort med vatteneller förhindra förorenande av vattenledning, som är anlagd för sådant ändamål; 6. för annat ändamål, som ärjämförligt med något under 1, 2, 3, 4 eller 5 angivet och äger väsentligbetydelse för det allmänna; 7. för att inom bebyggt område vidjärnvägsstation, hamnplats elKr fiskläge eller å annan ort med störresammanträngd befolkning åstadkomma tryggade bostadsförhållanden; 8. för att bereda befolkningeneUer en väsentlig del därav å en ort mark till byggnad för överläggningar ellerföredrag i allmänna frågor eller åsyftande folkbildning, nykterhetens främjandeeller annat därmed jämförligt ideellt ändamål av syimerlig vikt eller tillbyggnad för gudstjänst eller annan andaktsövning; 1Senaste lydelse av 109 och 110 §§ samt rubriken närmast före 109 § 1947: 326.Förutvarande 66 § upphävd genom 1949: 663. ' Senaste lydelse 1970: 247. Nuvarattde lydelse Föreslagen lydelse 9. för åstadkommande på detallmännas bekostnad av skogsåterväxt å skogsmark, som är genom kalhuggning eller på annat sätt ödelagd och ej utgör nödig betesmark; 10. för kronans övertagande avflygsandsfält, varom ägaren försummat taga sådan vård, att fara för sandflyktförebygges; 11. för att bevara område såsomnationalpark, naturreservat eUer naturminne; 12. för att bevara kulturhisto- 12. för att bevara historisktel-riskt synnerligen märklig bebyggel- ler kulturhistoriskt märklig bese ellersynnerligen märklig fast byggelse eller märklig fast forn-fornlämning som ejkan tryggas lämning eller bereda erforderligt på annat sätt eller beredaerfor- utrymme däromkring; 13. för linbana eller oljeledning, somär behövlig för företag av större gagn för orten; 14. för tillgodoseende avfjällrenskötselns behov; 15. för stärkande av ofullständigtjordbruk; 16. för att säkerställa att mark 16. för att giva kommun möjlig-påskäliga villkor är tillgänglig för het att förfoga över mark som med tätbebyggelse och därmedsam- hänsyn till den framtidautveck-manhängande anordningar eller lingen kräves för tätbebyggelse för att eljest i kommunsägo över- eller därmed sammanhängande anföramark, som icke är tätbebyggd, ordning eller för att eljest i kom-för upplåtelse medtomträtt; munens ägo överföra mark för 17. för att å viss ort beredafiskarbefolkningen utrymme för uppförande av brygga, bod eller annananläggning som erfordras för yrkesfisket; 18. för sådan atomreaktor eller annanatomenergianläggning, som är till större gagn för orten eUer eljest ägerväsenUig betydelse ur allmän synpunkt, eller för skyddsområde kring anläggningsom nu nämnts; eller 19. för att vid föreliggande ellerbefarad grov vanvård av byggnad, som till väsentlig del genom uthyrninganvändes för bostadsändamål, försätta eller hålla byggnaden itillfredsställande skick. Särskild rätt, som i avseende å fastighet tillkommer annanän kronan, må ock exproprieras, om Konungen prövar det nödigt för ändamål, somnu är sagt.