bet · FU01NU4 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:4 betänkande i anledning av motion angåendeskattemotsvarigheten för postbanken. I motionen 1971:1065 av . (m) hemställs att skall "besluta 1. att vidberäknande av postbankens skattemotsvarighet hänsyn även tages till kommunalutdebitering, 2. att enutredning tillsättes med uppgift att föreslå ett system för ersättning tiUkommunerna för utebhven skatteintäkt". Gällande ordning och frågans tidigare behandling I samband med antagande av lag ompostbanken, vilken trädde i kraft , godkände ienlighet med vad Kungl. Maj:t förordat riktUnjer för bl. a. postbankensskyldigheter i fråga om avkastning och utgivande av skattemotsvarighet (prop.1969:158, BaU 1969:53). I propositionen (s. 45) erinrade chefen för finansdepartementetom att postbanken enligt dittUlsvarande regler var befriad från skyldighet atterlägga inkomstskatt. För att det i möjligaste mån skuUe skapas konkurrenslikställighetmellan postbanken och övriga bankinstitut förordade han att postbankenfortsättningsvis skuUe tUl statsverket erlägga en motsvarighet tUl den statligainkomstskatten. Skattemotsvarigheten borde vara av den redovisadevinsten, vUket motsvarade statsskatten för affärsbankerna. Departementschefenansåg däremot inte att postbanken skulle åläggas att betala kommunalinkomstskatt. TUl grund för propositionen i denna del låg en avpoststyrelsen framlagd promemoria. Poststyrelsen föreslog att avsättning avvinstmedel i rörelsen skuUe i mån av behov och av tiUgång tiU överskottsmedelkunna ske vid faststäUande av årsbokslut. Hälften av överskottsbeloppet bordedärvid tUlföras verkskapitalet och kunna betraktas som beskattade vinstmedel,medan återstoden borde anses som skattemotsvarighet, vUken emeUertidautomatiskt skuUe återlånas och bokföras som statsverkslån. Poststyrelsens förslag anslöt sig i vissa hänseenden bl.a. beträffande terminologin tUl det förslag som framlagts iaffärsverksutredningens betänkande (SOU 1968:45). Den av utredningen förordadeutformningen av affärsverkens avkastningskrav innefattade bl. a. attaffärsverken skulle tUl statsverket inleverera en skattemotsvarighet, avseddatt representera aktiebolagens statUga inkomstskatt. Skattemotsvarigheten skuUeunder rådande förhåUanden beräknas såsom av redovisat överskott. I frågaom inkomstskatt anförde affärsverksutredningen att sådan erlades av vissa verk, medan andra verk genom särskUdalagbestämmelser undantagits från skyldighet att erlägga dylik skatt. Av dessaskäl hade utredningen ej funnit anledning att inkludera kommunala skatter vidberäkningen av skattekompensationen. I anledning av propositionen om postbanken väcktesmotioner med begäran att skuUe uttala att vid beräknande avpostbankens skattemotsvarighet hänsyn borde tagas även tUl kommunalutdebitering. anslöt sig tUl departementschefens bedömning avfrågan och avstyrkte motionerna. I en reservation av moderata samlingspartiets,och representanter i utskottet yrkades attskattemotsvarigheten skuUe bestämmas tUl , så att den komme att bättresvara mot den totala inkomstskattebelastning som åvUar övriga kreditinstitut.Reservanterna påtalade att departementschefen inte givit någon motivering försitt förslag att den kommunala inkomstskatten inte skuUe beaktas. De föreslogockså en utredning med sikte på ett system enligt vUket vederbörande kommunerskuUe få del av de ytterligare medel som skuUe tillkomma dem om postbanken voreskattskyldig för sin rörelse. Vid ärendets behandUng i kamrarna gjorde företrädare förutskottsmajoriteten - () i första kammaren (prot. nr 43 s. 62)och () i andra kammaren (prot. nr 43 s. 80) vissa uttalanden somtorde böra beaktas i detta sammanhang. Talesmännen erinrade om att postbankenenligt vad som framgick av propositionen hade ett stort nedskrivningsbehov,sammanhängande med bankens placeringsstruktur. Detta nedskrivningsbehovberäknades tUl ca 300 milj. kr. måste enUgt denföreslagna lagen postbanken ha genom avsättningar av överskottsmedel klaratdetta nedskrivningsproblem och helst också genom överavskrivningar ytterUgarekonsoliderat sin stäUning. Härav följde att postbanken med all sannolikhet inteskuUe kunna redovisa någon egentlig vinst under de fem första verksamhetsårenoch troligen inte heller under de därefter närmast följande. Även om vanligaskatteregler vore direkt tUlämpUga på postbanken skulle denna sålunda inte varaskyldig att betala någon skatt på sin rörelse. Vid angivna förhåUanden fanntalesmännen det för tUlfället vara meningslöst att diskutera om motsvarighettUl skatt skulle utgå eller inte. De sade sig ha inhämtat att dennärmare skattemässiga behandlingen av postbanken skulle tas upp i samband medatt regeringen tog stäUning tUl affärsverksutredningens förslag i fråga om deaffärsdrivande verken. Detta stäUningstagande avsågs föreligga föreutgången av den femåriga övergångstid som skuUe gälla för postbanken Vid riksdag väcktes två likalydande motioner somvar identiska med den nu föreliggande. 1970:11) avstyrktemotionerna under hänvisning tUl vad som framkommit vid ärendets behandUng 1969;reservation tUl förmån för motionärernas yrkande avgavs av företrädare församma partier som då. Den särstäUning som postbankenintar genom att motsvarighet tUl kommunalskatten inte påförs den medför, sägermotionärerna, konkurrensfördelar gentemot andra kreditinstitut, vUket påverkardess möjUghet att öka sin marknadsandel. Förhållandet leder också tiU minskadeskatteintäkter i de kommuner där postbanken är verksam. För attkonkurrensUkställighet skall uppnås föreslår motionärerna att postbankenpåförs en skattemotsvarighet uppgående tUl av vinsten. Härav bör efterutredning rörande fördelningen tUl berörda kommuner utbetalas den del som kanberäknas avse kommunalskatt. Pågående översyn av företagsbeskattningen Chefen för finansdepartementettUlkallade sakkunniga med uppdrag att göra en översyn avföretagsbeskattningen m. m. (ordförande: riksdagsman ). Idirektiven för de sakkunniga uttalas att den nuvarande avdragsrätten förkommunala utskylder vid taxering av aktiebolag och ekonomiska föreningar böravskaffas såsom redan skett för fysiska personer genom skattereform.Förslaget bör aUtså, framhålls det, innebära att denna avdragsrätt upphör föraUa skattskyldiga. De riktlinjer för postbankensskyldighet i fråga om avkastning m. m. som gäller fr. o. m. innefattaratt postbanken till statsverket skall erlägga en motsvarighet tUl övrigakreditinstituts inkomstskatt. Den procentsats som angivits härför, , ärdensamma som gäUer för statlig inkomstskatt. Frågan om motsvarighet för postbanken också tiU denkommunala inkomstskatten har, såsom framgår av den ovan lämnade redogörelsen,prövats av såväl 1969 som 1970. Därvid har framgått att frågan kananses sakna omedelbar aktualitet, eftersom postbanken med hänsyn tiU det storanedskrivningsbehov som de nya rörelsereglerna föranleder inte kan beräknasredovisa någon egentlig vinst under verksamhetsåren 1970-1974. tUlgängligauppgifter bestyrker ånyo detta. Det har vidare klargjorts att den skattemässigabehandUngen av postbanken kommer att under loppet av denna övergångstid tas upptUl ytterligare övervägande inom Kungl. i samband medställningstagande tiU affärsverksutredningens framlagda förslag rörandeavkastningskrav etc. för de affärsdrivande verken. Det är sålunda uppenbartatt frågan om motsvarighet för postbanken tUl inkomstskatt kommer attbU omprövad före den tidpunkt då den kan få reeU betydelse. Isammanhanget bör också beaktas att, såsom ovan angivits, en omläggning avföretagsbeskattningen förbereds av särskilda sakkunniga. Med hänvisning tUl vad nu anförtshemställer utskottet att avslår motionen 1971 :l 065. Närvarande: herrar (), RegnéU (m), iLandskrona (s), i (fp), (), i (s),i (c). (), (), Wååg (s), SjöneU (c), (). Hovhammar (m) och (). av herrar RegnéU (m), iÖrebro (fp), i (c), (), (). Hovhammar (m)och (), som anser att utskottets yttrande och hemstäUan bort haföljande lydelse: "De riktlinjer som------- (= utskottet)----- förstatlig inkomstskatt. Anordningen med skattemotsvarighet motiveras av kravet påkonkurrensUkställighet mellan bankerna. Detta krav tillgodoses dock inte vidden nuvarande procentsatsen, vUken innebär att ingen hänsyn tagits tUl denkommunala inkomstskatten. Att postbanken sålunda får behålla en särstäUning sommedför konkurrensfördelar är enligt utskottets mening ett förhåUande som intekan godtagas. Utskottet anser att skattemotsvarigheten vid nuvarandeskatteregler och skattesatser bör beräknas till , så att den kommer iparitet med den skattebelastning som åvUar övriga kreditinstitut. Vid en eventuellomläggning av företagsbeskattningen måste givetvis konsekvenser i fråga omberäkning av skattemotsvarigheten uppmärksammas. Det bör vidare eftersträvasatt få till stånd en ordning som innebär att vederbörande kommuner erhåller deintäkter som skulle tillkomma dem om postbanken vore skattskyldig för sinrörelse. I detta syfte erfordras en utredning, som bör verkställas . att i anledning avmotionen 1971:1065 som sin mening ger Kungl. Maj;t tUl känna vad utskottetanfört rörande skattemotsvarigheten för postbanken." , Sthim 71.122 S