bet · FU01JoU1 · 1971-12-31 00:00:00 — Maj:ts förslag och tillstyrkersåledes anslagsäskandet. inledningsvis nämnda motionerna hemställs om en omprövning av statsbidragsbestämmelsernasyftande till att bidragen "samordnas med beslut omigångsättningstillstånd" (motion 1971: 1032) och att metoder främjas somger ett höggradigt renat vatten och ett slam som utan olägenhet kanåterföras till jorden ävensom att åt berörda myndigheter uppdras att lämnakommunerna upplysningar och rekommendadoner angående individuella lösningar avde sanitära frågorna i villaområden (modon 1971: 1001). Vadförst gäller det i motionen 1971: 1032 framförda önskemålet om samordning avbidrag och igångsättningstillstånd vill utskottet erinra om att det ankommerpå att besluta i tillståndsärenden. Enligtvad utskottet erfarit eftersträvas redan nu en samordning mellan tillståndsprövningenoch handläggning av bidragsfrågorna. Den eftersläpning somkan förekomma i fråga om bidragsbesluten torde huvudsakligen sammanhänga medsvårigheterna att tillgodose vissa bidragskrav inom den fastställdamedelsramen. Utskottetanser det kunna förutsättas att behovet av sådan samordning som avses imotionen även fortsättningsvis uppmärksammas av berörda myndigheter och attönskemålen därvidlag kommer att tillgodoses i den utsträckning som befinnsmöjlig. Utskottet finner inte att tillräckliga skäl anförts för att utskottetskulle förorda någon ändring i gällande bestämmelser beträffande handläggningenav här ifrågavarande bidragsärenden. Motionen synes sålunda inte böraföranleda något initiativ. Vadbeträffar i motionen 1971: 1001 framställda yrkanden vill utskottet framhållaatt vid riksdag behandlades motioner, vari likaledes hemställdes om enskärpning av bidragsreglerna i syfte att främja en effekdv rening av vattnet. Iutlåtande (JoU 1970: 21) över motionerna underströk jordbruksutskottetangelägenheten av att utsläppet av närsalter i sjöar och vattendrag reduceras.Utskottet sade sig med tillfredsställelse hälsa att flera kommuner redan gått iförfattning om att anlägga reningsverk med kemisk rening eller vidtagitförberedelser för att senare kunna vidtaga sådana åtgärder. Det var givetvisangeläget att man vid den fortsatta utbyggnaden siktade till anläggningar medså långt gående reningsanordningar som möjligt. Utskottet hänvisade emellertidtill vad som i inhämtade remissyttranden (från ochSvenska kommunförbundet) anförts beträffande den fakdska utvecklingen påområdet och fann inte erforderligt med någon ändringav gällande bestämmelser för att nå nyssnämnda syfte. biföllutskottets hemställan att modonerna skulle anses besvarade med vad utskottetanfört. Utskottetvill med anledning av den nu föreliggande motionen 1971: 1001 framhålla att deallmänna synpunkter i hithörande frågor som jordbruksutskottet anförde i sittförenämnda yttrande i princip alltjämt givetvis motsvarar utskottetsuppfattning. Utskottet vill härtill foga följande. Gällandebidragsbestämmelser är utformade med sikte på att stimulera kommunerna attbygga effektiva reningsverk. Bidrag utgår med mellan avkostnaderna beroende på reningsgraden. Motionärerna förordar bl. a.reningsmetoder som även möjliggör tillvaratagande av ett för jorden lämpligtslam. Såvitt utskottet kunnat finna bör olika i motionerna berörda faktorer, t.ex. lämpliga fällningsmedel och åtgärder för tillvaratagande av slam kunnaägnas uppmärksamhet vid prövningen av tillståndsärenden och vid den tillsynöver anläggningarna som sker enligt miljöskyddslagen. Beträffandeslampro-blemen pågår ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete genomnaturvårdsverkets försorg och vid bl. är enligt utskottets mening angeläget att de för bidragsgivningenansvariga myndigheterna uppmärksammar föreliggande och kommande resultat avdessa strävanden, och utskottet förutsätter att så kommer att ske. Någonändring av bidragsbestämmelserna synes utskottet inte erforderlig, ochutskottet anser sig därför inte böra biträda det i motionsyrkandet underpunkten 1. framställda yrkandet. Beträffandemotionsyrkandet om uppdrag till berörda myndigheter att lämna kommunernaupplysningar och rekommendationer i sanitära frågor vill utskottet erinra omatt information till kommunerna om olika metoder för avloppsrening ges bl. I informationsmaterialet ingårredogörelser för av verket provade olika typer av reningsverk, lämpade förenstaka fastigheter, mindre grupper av hus etc. Enligt utskottets mening börman kunna räkna med att vederbörande myndigheter är beredda att biträdakommunerna för åstadkommande av sådana individuella lösningar av sanitärafrågor i villaområden som motionärerna finner önskvärda. Utskottet finner medhänsyn härtill inte heller den i motionsyrkandet under punkten 2. gjordahemställan böra föranleda någon åtgärd. 1. till Bidrag till kommutialaavloppsreningsverk m. m. för /72 anvisar ett reservationsanslagav , 2. lämnar motionen 1971: 1032 utanåtgärd, 3. lämnar motionen 1971: 1001 utanåtgärd. 43.Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin. Maj:t har(punkten I 12, s. 134135) föreslagit att dll Bidrag till vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin för /72 anvisa ettreservadonsansiag av , vilket är lika med det för innevarandebudgetår anvisade beloppet. I detta sammanhang harutskottet behandlat delsmodonen 1971: 418 av m. fl. vari hemställts att beslutaratt statsbidrag enligt de grunder som gäller för vatten- och luftvårdandeåtgärder inom industrin jämväl skall utgå till jordbruksföretag, delsmotionen 1971: 983 av i m. fl. vari hemställts attriksdagen beslutar att statsbidrag enligt de grunder som till-lämpas förvatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin jämväl skall kunna utgå tilljordbruks- och trädgårdsnäringen, delsmodonen 1971: 1024 av i m. fl. vari hemställts attriksdagen vid behandlingen av statsverkspropositionen, jordbruksdepartementetshuvuddtel, punkten I 12, Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inomindustrin 1. medger att statsbidrag frånanslaget får utgå till vatten- och luftvårdande åtgärder inom jordbruket ochträdgårdsnäringen enligt samma grunder som enligt riksdagsbeslutgäller för industrin, samt 2. beslutar att ifrågavarandereservationsanslag, som i statsverkspropositionen upptagits till 50 milj. kr.,må uppföras under anslagsrubriken till vatten- och luftvårdande åtgärderinom industrin, jordbruket och trädgårdsnäringen. Från och med /70 utgårfrån förevarande anslag till industriföretag direkta bidrag till investeringarför åtgärder i syfte att minska vatten- och luftföroreningar. För att stödetskulle få den önskade effekten att stimulera industrin att snabbt vidta reningsåtgärderbeslöt riksdag att stödet skulle utgå endast . Med utgångspunkt i beräkningar om etttotalt investeringsbehov av . för ändamålet uppskattades detårliga anslagsbehovet till 50 milj. kr. under vartdera av budgetåren1969/701973/74. konstaterar i sina anslagsyrkanden /72 bl. a. att under /70 endast en mindre del avanslaget behövt tas i anspråk men framhåller att antalet ansökningar om bidragtorde komma att öka väsentligt. Verket förordar en oförändradanslagstilldelning och Kungl. Maj:t biträder detta förslag. Enligt utskottetsmening bör förenämnda beräkningsgrunder alltjämt tillämpas. I överensstämmelsehärmed tillstyrker utskottet Kungl. Maj:ts förslag att för nästa budgetåranvisas ett oförändrat belopp av 50 milj. kr. I motionerna 1971: IS,1971: 983 och 1971: 1024-föreslås att bidrag från anslaget skall kunna utgå även till jordbruks- ochträdgårdsföretag. I motion 1971: 1024 hemställs även att anslagets rubriceringändras i enlighet härmed. Yrkanden med samma innebörd som de här föreliggandehar i anledning av väckta motioner prövats av såväl 1969 som riksdag.Jordbmksutskottet hänvisade vid sin behandling av sistnämnda motioner bl. a.dll att statligt stöd till reningsanordningar inom jordbruket redan lämnas iform av kreditgaranti såväl för anläggning som för utrustning. Vidare ansågutskottet att skälen för bidragsgivningen till industrin hade en sådan tyngdatt den borde genomföras utan inskränkningar. Bidragsgivningen borde såledeskoncentreras till industrisektorn. I enlighet med utskottets förslag avslogsmotionerna av . Som anfört i sin tidigare berördaanslagsframställning torde man få räkna med betydligt ökade krav frånindustrins sida på bidrag från förevarande anslag. Med hänsyn härtill och då deskäl i övrigt som föranlett tidigare ställningstaganden i ämnetfortfarande synes giltiga, anser sig utskottet inte böra tillstyrkamodons-yrkandena. 1. lämnar motionerna1971:418, 1971:983 och 1971:1024, sist nämnda motion såvitt nu är i fråga, angående utvidgning av om rådet för här avsedda stöd dll att omfatta även jordbruks- och trädgårdsföretag, utan åtgärd, 2. med bifall till Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motio nen 1971: 1024, såvitt i övrigt är i fråga, dll Bidrag till vatten- och luftvårdande åtgärder inom industrin för /72 anvisar ett reservationsanslag av . Ersättning för vissa skador av rovdjur, m. m.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten I 13, s. 135138) ochhemställer att till Ersättning förvissa skador av rovdjur, m. m. för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Arrendenämnder ocb servitutsnämndcr, m. m. m. fl.anslag. Utskottet dllstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna J 1J 6, s.139142) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till Arrendenämnder ochservitutsnämnder, m. m. ett förslagsanslag av . 2. till Bidrag vid förlust pågrund av naturkatastrof m: m. ett reservationsanslag av , 3. till Bidrag till vissainternationella organisationer m.m. ett förslagsanslag av , 4. till Ersättning förförvaltningen av vissa lånefonder ett förslagsanslag av , 5. till Ersättningar för vissabesiktningar och syneförrättningar ett förslagsanslag av , 6. till Ersättning tilldomänverkets fond för viss upplåten mark ett förslagsanslag av . Utskottet kommer senare imder sessionen att yttra sigbeträffande Kungl. Maj:ts under följande punkter framlagda förslag, nämligen B1 Lantbruksstyrelsen B 2 Lantbruksnämnderna B 6 Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti B 8 Odlings- och byggnadshjälpåt innehavare av vissa kronolägenheter m. m. C 2 Prisreglerande åtgärder påjordbrukets område C 4 Särskilt stöd åt det mindre jordbruket E 3 Främjande i allmänhet av fiskerinäringen E 8 Särskilt omställningsstöd tillfiskare E 9 Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti till fiske Rådgivningsverksamhet för rennäringens främjande Kompensation förbensinskatt till rennäringen G1 Veterinärstyrelsen G 5 Statensveterinärmedicinska anstalt H 1 : Förvaltningskostnader H4 : Försöksverksamheten vilketutskottet här anmäler. Vid detta ärendes slutbehandling har närvarit herrarHansson i Skegrie (c), Mossberger (s), i (s), Antby (fp),i (s), (), (), (), iGrebbe-stad (s), (), (). Krönmark (m), (),herrar i (c) och (vpk); dock att vid behandlingen av punkterna 2 () och herrar i Holmgården (c)och i (fp) deltagit i stället för herrar (), () och (); 5 och 7 herrar i Holmgården (c) och iBokenäs (fp) deltagit i stället för herrar i (c) och (); 12 herrar i Holmgården (c). i (fp), fröken i (s), herrar i (c) ochLeu-chovius (m) deltagit i stället för herrar i Skegrie (c), (), (), i (c) och Krönmark (m); 14 herrBerndtsson i (fp) deltagit i stället för (fp); 17 och 22 herrar i (fp) och ()deltagit i stället för herrar Antby (fp) och (); 24, 31 och 33 () och ()deltagit i stället för herrar Krönmark (m) och Antby (fp); 37, 39 och 40 herrar (), () och fruAnér (fp) deltagit i stället för (), herrar () ochAntby (fp); 42 (), () och () deltagit i stället för (), herrar () och Antby (fp); 43 herrar (), () och () deltagit i stället för (), herrar () och Antby (fp); vid samtliga övriga punkter (), herrAndersson i (s), () och () deltagit i ställetför herrar i (s), i (s), ()och (). 1. vid punkten 12 (Administrationav permanent skördeskadeskydd m. av herrar Antby (fp), (), (), iHolmgården (c). i (fp), i (c) ochLeuchovius (m) som anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "har" och som på s. 9 slutar med "iämnet" bort utbytas mot text av följande lydelse: "Utskottet vill i anledning av förevarande motionererinra om den översyn av metodiken för skördeuppskattning ochersättningsberäkning som fordöpande sker genom skördestadsdska nämndensförsorg. På grundval av nämndens arbete har åtskilliga förbättringarvidtagits i fråga om skördeskadeskyddet. Andringar av områdesindelningen harsålunda genomförts i syfte att ernå en förbättrad geo- grafiskfördelning av de samlade resurserna för de objektiva skördeuppskattningarnaoch skördeskadeskyddets administration. Enligt vad utskottet erfarit utreds förnärvarande inom nämnden möjligheterna att inordna ytterligare grödor isystemet, såsom kokärter och vallfröer. Vidare har nämnden igångsatt en allmänoch förutsättningslös utredning av möjligheterna att öka skördeskadeskyddetsflexibilitet. Vad gäller frågan om inordnande av yrkesfruktodlingen i systemethar, såsom redovisats vid förra årets riksdag (JoU 1970: 11) nämnden undersöktmöjligheterna härdll. Med hänsyn till bl. a. den bristfälligaskördestatistiken på förevarande område hade dock nämnden inte funnittillräckliga förutsättningar föreligga för framläggande av förslag i ämnet.Utskottet, som givetvis finner det önskvärt att trädgårdsodlingen inordnas idet permanenta skördeskadeskyddet så snart tekniska förutsättningar härför befinnsföreligga, utgår från att nämnden i sitt fortsatta arbete uppmärksammar demöjligheter som härvidlag kan komma att erbjudas genom att trädgårdsföretagenfrån och med föregående år inordnats i lantbruksregistret. Tills vidare bördet liksom finnas möjlighet för Kungl. Maj:t att, om särskilda skälföreligger, bevilja skördeskadedrabbade trädgårdsodlare behovsprövadekontantbidrag med anlitande av det under nionde huvudtiteln uppfördareservationsanslaget Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. Deåtgärder som vidtagits i syfte att förbättra metodiken förskördeuppskattning samt skördeskadeskyddets tekniska utformning ochadministration har utan tvivel varit värdefulla. Systemet för skördeskadeskyddetsynes dock alltjämt vara förknippat med vissa brister i nu förevarandeavseende. Utskottet vill härvidlag särskilt peka på den långa tidsutdräkt somför närvarande uppstår mellan skördeskadans uppkomst och tidpunkten förutbetalning av skördeskadeersättning. Den omständigheten att sagda utbetalningsker först året efter skördeåret skapar i åtskilliga fallbetydande problem för de skadedrabbade jordbrukarna. Enligt utskottets meningär det synnerligen önskvärt att Kungl. Maj:t vidtar åtgärder i syfte attsnarast åstadkomma sådana förändringar i skördeskadeskyddet att utbetalningenav ersättningar kan ske som skördeskada uppstått. Härvidlag bör bl. a.prövas möjligheten att undanta vissa senmognande grödor vid den första utbetalningen.Det synes även kunna ifrågasättas om inte den kvalitetsmäs-siga bedömningen avskördeskadorna kan ske på annat sätt än utan att därförsäkerheten i fråga om skadeberäkningarna behöver i märkbar grad påverkas.Härvid bör även kunna övervägas att medtaga grödor som ej blirföremål för kvalitetsbedömning. Enligt utskottets uppfattning måste fördelarnaav en snabb reglering av skadeersättningsanspråken anses så betydande att demer än väl torde komma att uppväga de eventuella merkostnader som kan uppstågenom en omläggning av systemet i nu antydd riktning. Även om utskottet i förevarande sammanhang funnitsig böra särskilt framhålla vikten av en förbättring i fråga omutbetalningsrutinen inom skördeskadeskyddet anser sig utskottet böraunderstryka, att också de i nu behandlade motioner i övrigt framfördaönskemålen om översyn av skördeskadeskyddet i olika avseenden framstår somangelägna. a. utgör den höga självrisken otvivelaktigt ett svårt problem.Utskottet ställer sig således bakom de yrkanden som i förevarande sammanhangframställts om en särskild översyn av skördeskadeskyddet i syfte att möjliggöraen ytterligare effektivisering av systemet. Ianledning av det i ett par motioner framförda förslaget om ökning av den förbehovsprövade bidrag avsedda delen av skördeskademedlen vill utskottet erinraom att ifrågavarande bidrag skall kunna utbetalas i sådana fall då så betydandeskördeskador uppenbarligen föreligger att skadeersättningar bort utgå men dettaej har skett på grund av systemets allmänna konstruktion eller till följd avoförutsedda brister i detsamma. gällande regler innebär att förifrågavarande ändamål skall stå till förfogande ett belopp motsvarandeen procent av de utgående allmänna kontanta ersättningarna för skördeskador,eller, om beräkning enligt enprocentregeln ger till resultat ett lägre belopp,högst . Intill dess systemet för det permanenta skördeskadeskyddetgenom successiva förbättringsåtgärder erhållit en sådan utformning att deindividuella ersättningsbehoven kan tillfredsställande tillgodoses inomskördeskadeförsäkringens ram är det enligt utskottets mening viktigt attmöjligheterna till behovsprövad bidragsgivning ej blir alltför begränsade. Idet föregående angivna bidragsram, som varit gällande ända , fårmed hänsyn till de föreliggande behoven numera anses helt otillräcklig.Utskottet får därför så till vida ansluta sig till förevarande motionsyrkandenatt utskottet förordar att ramen för de behovsprövade bidragen bestäms till tvåprocent av de utgående allmänna kontanta ersättningarna för skördeskador,eller, om beräkning enligt denna regel ger till resultat ett lägre belopp,högst ." dels utskottets hemställan under 1. och 2. bort haföljande lydelse: "1. som sin mening ger till känna vad utskottet anfört ianledning av motionerna 1971:213, 1971:977, 1971:996, 1971: 1023 och 1971: 1043samt, såvitt däri hemställts om översyn av det obligatoriskaskördeskadeskyddet, motionen 1971: 420, 2. i anledning av motionen 1971: 271och, såvitt i övrigt är i fråga, motionen 1971: 420 som sin mening ger tillkänna vad utskottet anfört angående ramen för utbetalning av behovsprövadeskörde-skadebidrag," 2.vid punkten 24 () avherrar i Skegrie (c), (), (), (), iBorrby (c), Leuchovius (m) och () som anser att utskottetsyttrande fr. o. m. det stycke som börjar på s. 15 med "Utskottetvill" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: "Utskottetvill i anslutning härtill för sin del framhålla att det moderna jordbruket ochträdgårdsodlingen av rationaliserings- och konkurrenshänsyn på forskningensnuvarande ståndpunkt är nödsakade att använda kemiska bekämpningsmedel. Det äremellertid önskvärt att dessa medel handhas så att skadliga biverkningar ifråga om vår miljö och hälsa så mycket som möjligt undvikes. I strävandena attåstadkomma en begränsning av bekämpningsmedlens användning erbjuder sommotionärerna anfört den resistensbiologiska forskningen stora möjligheter.Utskottet vill därför starkt understryka vikten av att behovet av dylikforskning i möjligaste mån kan tillgodoses. Vid växtskyddsanstaltensresistensbiologiska laboratorium görs betydande insatser på förevarandeområde. Hitintills har dock verksamheten vid laboratoriet i mycket storutsträckning finansierats med anslag från forskningsråd, odlarorganisationer,privata stiftelser o. d. Under hittillsvarande inledande skede får detta ansesha delvis varit motiverat. Om laboratoriet i fortsättningen skall kunnatillfredsställande fullgöra de växande forskningsuppgifterna på förevarandeområde, erfordras emellertid en betydligt säkrare grund än förplanläggningen och genomförandet av laboratoriets arbete. Mot bakgrund häravfinner utskottet starka skäl tala för att växtskyddsanstalten ges möjlighet attpå sätt i motionerna föreslagits bygga ut sina resurser på detresistensbiologiska området. Utskottet tillstyrker i enlighet härmed attförevarande anslag dllförs . mer än vad Kungl. Underhänvisning till det anförda och då utskottet i övrigt inte har något att erinramot Kungl. Maj:ts förslag under förevarande punkt, hemställer utskottet att i anledning av Kungl. Majits förslagoch med bifall till motionen 1971; 989, såvitt nu är i fråga, till Statens växtskyddsanstaltför /72 anvisar ett förslagsanslag av ." 3.vid punkten 31 (Jordbruksforskning) avherrar i Skegrie (c), (), (), (), iBorrby (c), Leuchovius (m) och () som anser att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse: "Beträffandeförevarande anslag har statens råd för skogs- och jordbruksforskning i sinanslagsframställning erinrat om att de förändringar, som jordbruket f. n.undergår genom bl. a. fortgående rationaliseringar, omläggningar i växt- ochdjurproduktionen samt utvecklingen inom livsmedelsindustrin, ökar behovet avintensifierade undersökningar på många områden. a. träder behovet avparasit- och miljökontroll med biologiska hjälpmedel allt starkare i förgrundenhos både växter och För nästa budgetår krävs enligt rådets mening enuppräkning av anslaget med 1 milj. kr. omde olika angelägna forskningsändamålen skall kunna tillgodoses. Som framgår avpropositionen har departementschefen inskränkt sig till att föreslå en höjningav anslaget med . för nästa budgetår. 1 motionen 1971:989 påpekasangelägenheten av att ytterligare medel tillförs anslaget för att tillgodosedet ökade behovet av forskning rörande frågan om giftfri odling. Motionärernaföreslår för, sin del en anslagsuppräkning med . utöver vad Kungl.Maj:t förordat. Utskottet vill i anslutning härtill framhålla att de ickeönskade bieffekterna av den ökande användningen av bl. a. kemiska bekämpningsmedelav olika slag inom växtodlingen utgör ett starkt motiv för att forsknings- ochförsöksverksamheten på förevarande område intensifieras, bl. a. beträffandemedlens negativa verkningar. Mycket viktigt i sammanhanget är också attmöjligheterna till en alternadv användning av biologiska hjälpmedel blirnärmare klarlagda. a. mot bakgrund härav ansluter sig utskottet till det iförevarande modon framlagda förslaget att anslaget till Jordbruksforskning förnästa budgetår uppförs med . att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionen 1971: 989, såvitt nu är i fråga, tillJordbruksforskning för /72 anvisar ett reservationsanslag av ." 4. vid punkten 33 (Bidrag till visspraktiskt vetenskaplig växtförädling) av herrar i Skegrie (c), (), (),(), i (c), Leuchovius (m) och () som anseratt utskottets yttrande fr. o. m. det stycke på s. 19 som börjar med "Ut. :skottet vill" och utskottets hemställan bort ha följande lydelse: "Som framhållits i motionen bedrivs vid förevarande insdtudonett växtförädlingsarbete av synnerligen stor betydelse såväl ur den svenskajordbruksnäringens synpunkt som ur internationella aspekter. Det är enligtutskottets mening angeläget att bidragsgivningen för nämnda ändamål blir såavpassad att verksamheten alltfort kan bedrivas effektivt och på sammakvalificerade nivå som . Det synes finnas anledning befara att den avKungl. Maj:t föreslagna medelsanvisningen skall visa sig otillräcklig härför.Utskottet finner därför i likhet med nu förevarande motionärer att enuppräkning av anslagsposten till Weibullsholm bör ske för nästa budgetår. därvid finner det i motionen beräknade beloppet väl avvägt villutskottet förorda att anslaget räknas upp med sammanlagt . utöver vadsom föreslagits i propositionen. Ökningsbeloppet bör i sin helhet hänföras tillverksamheten vid Weibullsholms växtförädlingsanstalt. Då utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag iövrigt under deima punkt, hemställer utskottet att i anledning av Kungl. Maj:ts förslagoch motionen 1971: 1014 dll Bidrag till viss praktiskt vetenskapligväxtförädling för /72 anvisar ett anslag av ." 5. vidpunkten 39 (Vård av naturvårdsområden) avherrar i Skegrie (c), (), (). Krönmark (m), iBorrby (c), () och () som anser att utskottets yttrandefr. o. m. det stycke på s. 22 som börjar med "Utskottet anser" ochutskottets hemställan bort ha följande lydelse: "Naturvårdsverkethar i sin anslagsframställning för / 72 äskat 2 milj. kr.