bet · FU01SkU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:47 betänkande i anledning av motion angåendeden statliga skatteutjämningen till kommunerna. 1 motionen 1971:326 av herrSöderström (m) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t begärutredning i syfte att pröva möjligheterna att vid den statligaskatteutjämningen till kommunerna som instrument även utnyttja indexsättning avvissa strukturfaktorer. Gällande bestämmelser m. m. Enligt förordningen (1965:268) omskatteutjämningsbidrag (ändr. 1970:341) utgår statsbidrag till kommunerna isyfte att åstadkomma en skatteutjämnande effekt dem emellan.Skatteutjämningsbidrag utgår dels vid brist på skattekraft till landskommuner,köpingar, städer, landstingskommuner och kyrkliga kommunenheter, dåskattekraften, dvs. skatteunderlaget per invånare, understiger en viss nivå,dels vid hög utdebitering till landskommuner, köpingar och städer, då densammanlagda kommunala utdebiteringen överstiger medelutdebiteringen i riket.Härutöver kan extra skatteutjämningsbidrag beviljas om särskilda skälföreligger. Vid brist pä skattekraft erhåller kommun ett tillskott avskatteunderlag, som varierar med hänsyn till kommunernas geografiska läge.Landet är nämligen indelat i tre skattekraftsområden. Skattekraftsområde 1 omfattar hela riket med undantag avde fyra nordligaste länen samt vissa delar av , och Gävleborgslän, vilka länsdelar tillhör skattekraftsområde 2, skattekraftsområde 2dessutom och samt läns kustland ochskattekraftsområde 3 Lapplandsdelen av och . Efter en vid riksdag antagen ändring beträffandeGotlands kommun i förordningen om skatteutjämningsbidrag gäller följande reglerbeträffande skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraft. Landstingskommun i skattekraftsområde 1 och de delar avVärmlands, och läns landstingskommuner, som tillhör skattekraftsområde2, garanteras i princip en skattekraft som motsvarar av medelskattekrafteni riket, övriga landstingskommuner i skattekraftsområde 2, ,landstingskommuner i skattekraftsområde 3, . annankommun i skattekraftsområde 1, annankommun i skattekraftsområde 2, och annankommun i skattekraftsområde 3, . Bidrag vid brist på skattekraftutgår med det belopp, som erhålles när tillskott av skatteunderlag enligt ovanmultipliceras med den utdebiteringssats, som kommunen fastställt förbidragsåret. För landstingskommun gäller dessutom den särskildagarantin att tillskottet av skatteunderlag inte skall understiga vadlandstingskommunen för har uppburit i tillskjutet skatteunderlag enligttidigare bestämmelser om skatteersättning. Om den sammanlagda utdebiteringen för allmän kommunalskatti kommun understiger medelutdebiteringen, skall de procenttal som gäller inomde olika skattekraftsområdena reduceras. Bidraget utgår med ett belopp sommotsvarar produkten av skatteunderlagstillskottet och kommunens utdebiteringssatsför bidragsåret. Skatteutjämningsbidrag vid hög utdebitering beräknas på såsätt att kommunens hela skatteunderlag (inkl. ev. tillskott) multipliceras meden viss procent av den del av den totala utdebiteringen, som överstiger medelutdebiteringeni riket. Extra skatteutjämningsbidrag utgår i form av vanliga extrabidrag och s. k. stimulansbidrag. Vanliga extra bidrag utgår i vissa fall tillkommuner där den ordinarie bidragsgivningen är otillräcklig. Syftet medstimulansbidragen är att stimulera till frivilliga kommunsammanläggningar.Dessa bidrag utgår i sådana fall där sammanläggning av kommuner leder till eninte oväsentlig minskning av den ordinarie bidragsgivningen. Övergångsbidrag utgår i syfte att begränsautdebiteringshöjning fördelar av kommun i samband med kommunsammanläggningar.Bidraget kommer invånarna i viss del av den sammanlagda kommunen till godo.Bidraget utgår i regel , varvid bidraget successivtminskar. De ordinarie skatteutjämningsbidragen fastställs av länsstyrelsenunder året före det år som bidragen skall utbetalas till kommunerna. Storlekenav dessa bidrag är, såvitt gäller bidrag vid brist på skattekraft, beroende avde utdebiteringssatser som har beslutats av kommunerna för det kommande året.Övergångsbidrag och extra bidrag fastställs av Kungl. Maj:t efter ansökan ochprövning i varje särskilt fall. De totala skatteutjämningsbidragen för åren 19661971 framgår av följande tabell. I beloppen ingår ej övergångsbidrag.Skatteutjämningsbidrag (milj. Skatteutjämningsbidragen för år1971 fördelar sig på län och invånare enligt följande. Kr,/inv. Kr./inv. Enligt beslut vid riksdag(prop. 1971:84, FiU 24, rskr 160, SFS 189-192) har reglerna för utbetalning avkommunalskatt till kommunerna ändrats. De nya utbetalningsreglerna, som endastavser primärkommuner och landstingskommuner, innebär att vid beräkningen avskatteförskotten till kommunerna hänsyn skall tas till den konstaterade befolkningsökningenunder . En successiv övergång till det nya systemet skallske för att åstadkomma en utjämning av utbetalningarna av ökat förskott.Härigenom kommer förskottsutbetalningarna till kommunerna att bli ca160 milj. kr. större än med tidigare system. Motsvarande merutbetalning stigerdärefter till mellan 300 och 400 milj. kr. för att därefter sjunka nedtill 100 milj. kr. Skatteutjämningsrevisionen (Fi1970:74), som har till uppgift att göra en översyn av reglerna omskatteutjämningsbidrag till kommunerna, skall enligt utredningsdirektiven hasom målsättning att med bevarande av det nuvarande systemets principiellauppbyggnad innefattande enkelhet och lättillämplighet uppnå en bättre ochrättvisare utjämning av det kommunala skattetrycket i olika delar av landet. Enligt nuvarande bestämmelser utgårskatteutjämningsbidrag dels till kommuner, landstingskommuner och kyrkligakommunenheter, när skattekraften, dvs, skatteunderlaget per invånare, ikommunen understiger en viss nivå (skatteutjämningsbidrag vid brist påskattekraft), dels till kommuner, när den sammanlagda utdebiteringen för allmänkommunalskatt överstiger medelutdebiteringen i riket (skatteutjänmingsbidragvid hög utdebitering). Utöver dessa bidrag kan extra skatteutjämningsbidragutgå. De faktorer som bestämmer de generella bidragens storlek är, förutom denkommunala utdebiteringen, medelskattekraften i riket, skattekraften i kommunen, indelningen i skattekraftsomräden med olika nivå på garanterat skatteunderlag - ochutdebiteringsgränsen, vilken motsvarar sammanlagda medelutdebiteringen i riket. Avsikten med utredningsyrkandet i motionen 1971:326 är attåstadkomma större rättvisa mellan kommunerna genom att som instrument vidskatteutjämningen även utnyttja indexsättning av vissa strukturfaktorer. Som framgår av den redogörelsen tillsattes förraåret på begäran av en utredning ~ skatteutjämningsrevisionen - meduppgift att se över reglerna om skatteutjämningsbidrag till kommunerna.Översynen skall ha som målsättning att med bevarande av det nuvarande systemetsprincipiella uppbyggnad uppnå en bättre och rättvisare utjämning av detkommunala skattetrycket i olika delar av landet. Enligt utredningsdirektivenbör översynen grundas på bedöiuningen av systemets effekter i olikahänseenden. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attvårriksdagen enligt förslag i prop, 1971:84 beslutat om ändrade regler förutbetalning av kommunalskatt, innebärande ökade förskottsutbetalningar till kommunermed befolkningsökning. Av det anförda framgår att det i motionen berördaspörsmålet redan är föremål för utredning. Med hänsyn härtill och då det finnsanledning räkna med att utredningens arbete kommer att resultera i ett merdifferentierat skatteutjämningssystem än det nuvarande avstyrker utskottetbifall till skrivelseyrkandet i motionen. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår motionen 197 1 :326. Närvarande: herrar (), i (m),i Bäckmora (c). (), i (fp),Carlstein (s), (), (), Stadling (s), i (s),i (c). (), () och ().