bet · FU01NU30 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:30 betänkande i anledning av motion om åtgärderför att skapa en statlig verkstadsindustri i . I motionen 1971: 1080 av herrLorentzon (vpk) hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t skallhemställa om åtgärder för att i Ådalsområdet skapa en statligverkstadsindustri. Svenska bleck- ochplåtslagareförbundet avdelning 25 , Svenska byggnadsarbetareförbundetavdelning 39 och 3052 hartillställt utskottet skrivelser i ärendet. I motionen erinras om delokaliseringspolitiska åtgärder som statsmakterna beslutat under 1960-talet.Motionären synes mena att dessa åtgärder snarare inriktats på att flytta folkfrån än på att lokalisera företag tiU . Ett av de områden somfått vidkännas en mycket stark utflyttning är , särskilt Ådalen.Trots detta och trots att näringslivet i området kännetecknas avskogsindustrins helt dominerande ställning har enligt motionären inte någotstörre företag med stor spridningseffekt lokaliserats till . Motionärenhävdar att de mindre företag som med hjälp av statliga lån och bidrag lokaliseratstill Kramforsområdet inte räcker tiU för att klara sysselsättningen och attstoppa en fortsatt utflyttning. Prognoser för befolkningsutvecklingen iÅngermanland, enligt vilka befolkningen fram skall ha minskat medenligt olika alternativ ca 12 000 resp. ca 18 000 pep söner, visar enligtmotionärens mening att statsmakterna inte har någoD utarbetad plan förindustrialisering och ekonomisk expansion av området. En sådan plan anges varahelt nödvändig om utflyttningen skall kunna hejdas. I planen bör ingå nyaåtgärder för skapande av större industrier, exempelvis en verkstadsindustri.Utbyggnad av industrier i sägs förutsätta en förbättring avkommunikationerna. Vägnätet bör byggas ut och moderniseras och ostkustbananförlängas från till , NU 1971: 30 2 Uppgifteri anslutning till motionen Enligt den i länsplanering 1967 (se prop, 1968: 1,bU. 13, s. 92 ff.) ingående prognos 2, som angav uppfattning områdande utvecklingstendenser, kommer befolkningen i , dvs. samtKramfors och kommunblock, att 1980 minska med ca7 800 personer från 85 000 tiU 77 200. i dess helhet har antalet arbetstUlfälleninom jord- och skogsbruk minskat med ca 8 000. Denna tendens väntas fortsättaäven , då en minskning med ytterUgare 6 000 beräknas ske. Dennäringslivsprognos som utarbetats för länet visar en svag uppgång isysselsättningen . Från 116 300 förvärvsarbetande 1965 beräknasen ökning ske till i runt tal 118 1980. Industri- ochbyggnadsverksamheten visar enligt denna prognos ungefär samma nivå 1980 som1965, medan för handelns del en viss stagnation i sysselsättningen inträderunder efter en snabb utveckUng . Prognosenpekar på en stark expansiv utveckling av offentliga tjänster, vilkas antalberäknas öka med från 17 1965 tUl 28 1980. Det är främstplanerna för sjukvårdens och socialvårdens utbyggnad som svarar för dennaökning. Blandde industrier som etablerat sig i märks i , AB mekaniska verkstad (ca 125 anstäUda),Saab-Scanias avdelning i Frånö (ca 45 anställda), gummi i ,(ca 180 anstäUda) och tekniska gummifabrik , samtliga iKramfors kommuoblock, samt Aseas fiUal i (ca 100 anstäUda). , Svetab, har engagerat sig i två företag, nämligen AB J. O.Dahlberg i med ca 155 anställda och mattfabrik , som 1974beräknas sysselsätta ett 90-tal personer. Arbetslösheteninom länet har legat på en hög nivå. Enligt uppgiftför var antalet arbetslösa i , och SoUefteåkommunblock totalt ca 825 medan antalet lediga platser uppgick tiU ca 350. Sysselsättningsproblemen i uppmärksammades imotioner vid riksdag (BaU 1967: 30, 1967: 55). Härvid hemställdes bl.a. om en utredning av problem och behov. Denna utredning skulle ha tillsyfte att föreslå åtgärder som kunde trygga sysselsättningen i regionen pålängre sikt. , som delade motionärernas uppfattning om vikten avatt söka förbättra sysselsättningsläget i , NU 1971: 30 3 avstyrktemotionen under hänvisning till att det i första hand tillkom länets egna organatt klarlägga den rådande situationen och söka vägar för att komma till rättahärmed. Ett annat motionsjTkande gällde åtgärder för att i ochNorrbotten skapa en statlig verkstadsindustri. Utskottet hänvisade ävenhärvidlag till uppgifter i vad avser lokaliseringspolitiken samtuttalade att i visat sig vara i hög gradinriktad på en insats av det slag som avsågs i motionerna och att ävenvederbörande centrala instanser noga följde utvecklingen i . Utskottet vill först erinra om denregionalpolitiska stödverksamhet som inleddes och som harförstärkts genom statsmakternas beslut . Ett flertal företag har under desenaste åren etablerat sig i med hjälp av olika lokaliseringspolitiskastödformer. Länsstyrelsernahar, enligt ett uppdrag som gavs dem 1969, i samverkan med kommunernaförsöksvis utarbetat konkreta regionalpolitiska handlingsprogram (länsprogram1970). Dessa handlingsprogram, som om möjligt skall ta sikte fram tiU1980, skaU mynna ut i en prioritering av insatsbehoven mellan olikakommunblock. Avsikten är att på grundval av detta planeringsarbete skall vid1972 års höstriksdag framläggas förslag till ett riksomfattande regionaltprogram med lokal förankring. De åtgärder som erfordras för att genomföra programmetavses riksdag få ta ställning tiU. Inomden statliga företagssektorn har Svenska industrietablerings AB, Svetab, sommål bl. a. att skapa sysselsättning i områden med sysselsättningsproblem.Detta mål, som angavs av statsmakterna då Svetab bildades , försökerbolaget förverkliga genom att etablera nya företag och genom att medverka tillutbyggnad eller omlokalisering av redan befintliga företag. Särskilduppmärksamhet ägnas åt Norrlandslänen. Investeringar som Svetab gör i olikaföretag skall enligt statsmakternas direktiv vara lönsamma. Svetab harengagerat sig i två företag i . Detbör enligt utskottets mening i första hand ankomma på länets organ att inomramen för en planering av länets totala resurser och behov initiera insatserav det slag som föreslås i motionen. Möjligheter av ett statligtföretagsengagemang har särskilt Svetab att bedöma enligt de riktlinjer somstatsmakterna angivit. Med hänsyn till det somanförts finner utskottet att ett särskUt utta- NU 1971: 30 4 landefrån sida rörande statlig företagsetablering i inte ärmotiverat. att avslårmotionen 1971: 1080. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), (), i (s), (),i (fp), (), i (vpk), iHusum (s), i (c), () och (). av i (vpk), som anser attutskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse; »I motionen berörs den utomordentligt bekymmersammautveckling som råder i och som enligt alla tillgängligaprognoser väntas fortsätta. torde vara ett av de områden i landet somdrabbats värst av sysselsättningsproblem och avfolkning. De regionalpolitiskahandlingsprogrammen är tiU följd av hela sin uppläggning inte ägnade att rådabot på dyUka situationer. De är anknutna till de negativa prognoserna föravfolkningsbygderna och har väsentligen karaktär av socialpolitiskahjälpprogram för dessa områden. De bristande eller alltför svagastyrningsmekanismerna kan, med den ideologiska grundval som regional- ochnäringspolitiken f. n. har, inte väntas komma att stärkas nämnvärt. Aktivaspecialinitiativ för är därför mer än berättigade. att med bifall till motionen 1971: 1080hos Kungl, Maj:t hemställer om åtgärder för att skapa en statlig verkstadsindustrii .»