bet · FU01NU51 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU1971: 51 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av proposition.med förslag till lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, m. m., jämte motioner. I detta betänkande behandlas propositionen 1971:166 såvitt gäller hemställan (punkt 1) att skall antaga ett inomfinansdepartementet upprättat förslag tUl lag om ändring i lagen (1955: 183)om bankrörelse. Propositioneni övrigt (punkt 2) avser skattefrågor och har hänvisats till skatteutskottet. Vidarebehandlas de i anledning av propositionen väckta motionerna 1971: 16001606utom såvitt de (motionerna 1971: 16011603 i vissa delar) avser skattefrågoroch därför hänvisats till skatteutskottet. Motionerna redovisas närmare nedan(s. 3). Skatteutskottetbehandlar de nu berörda skattefrågorna i sitt betänkande 1971:72. Propositionen föranleds av det avtal om samgåendemellan Skandinaviska banken och enskUda bank som offentliggjortsden samt av skrivelser i anslutning därtill frånbankinspektionen och (i skattefrågor) de båda bankerna. De i propositionenföreslagna ändringarna i lagen om bankrörelse har följande innebörd. Maj:t medgivna rätten att utse högst tre offentliga ledamöter iaffärsbanks styrelse utvidgas till att gälla högst fem sådana ledamöter. Dethögsta medgivna antalet styrelseledamöter ökas i samband därmed från tjugoentill tjugotre. får rätt att, om förhållandena påkallardet, utse verkställande direktörer bland styrelsesuppleanterna och ej blottbland styrelseledamöterna; härigenom bUr det möjligt att utse fleraverkstäUande direktörer än f. n. Lagförslaget har följandelydelse: 1 1971.17 saml. Lagom ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenomförordnas, att 71 och 74 §§ lagen (1955: 183) om bankrörelse skall ha nedanangivna lydelse. Föreslagen lydelse 71 §1 Förbankaktiebolag skall finnas en styrelse bestående av minst fem och högsttjugoen ledamöter. Konungen äger utse högst tre ledamöter i styrelsen(offentliga styrelseledamöter) med uppgift att särskilt verka för attsamhällets intressen beaktas i bankens verksamhet. Övriga styrelseledamötertill ett antal av högst aderton väljas å bolagsstämma; dock må enligtbestämmelser, som intagits i bolagsordningen, en eller flera av dessa ledamöterkunna tUlsättas i annan ordning. Förbankaktiebolag skall finnas en styrelse bestående av minst fem och högsttjugotre ledamöter. Konungen äger utse högst fem ledamöter i styrelsen(offentliga styrelseledamöter) med uppgift att särskilt verka för attsamhällets intressen beaktas i bankens verksamhet. Övriga styrelseledamötertill ett antal av högst aderton väljas å bolagsstämma; dock må enligtbestämmelser, som intagits i bolagsordningen, en eller flera av dessa ledamöterkunna tUlsättas i annan ordning. Styrelsen skall förvalta bankbolagetsangelägenheter i enlighet med vad i denna lag är stadgat. Styrelsen skall inom sig utse verkställande direktör att imder styrelsens inseende leda verksamheten, däri inbegripet att i den utsträckning styrelsen bestämmer avgöra ärenden av beskaffenhet att eljest ankomma på styrelsens egen prövning. Där förhållandena så påkalla, må flera verkstäUande direktörer utses. Styrelsen skall även förordna styrelseledamot eller styrelsesuppleant att vara ställföreträdare för verkställande direktör. Styrelsen skall inom sig utse verkställandedirektör att under styrelsens inseende leda verksamheten, däri inbegripet atti den utsträckning styrelsen bestämmer avgöra ärenden av beskaffenhet atteljest ankomma på styrelsens egen prövning. Där förhållandena så påkalla, måbland styrelseledamöterna eller styrelsesuppleanterna flera verkställandedirektörer utses. Styrelsen skall även förordna styrelseledamot ellerstyrelsesuppleant att vara ställföreträdare för verkställande direktör. Styrelsen må jämväl uppdraga åt annan änverkställande direktör att ensam eller i förening med annan avgöra ärenden avbeskaffenhet att eljest ankomma på styrelsens egen prövning. ISenaste lydelse 1970: 666. » Senaste lydelse 1968: 601. NU 1971: 51 3 Angående den befogenhet i olika avseenden, som skäUtillkomma verkställande direktör eUer person söm avses i andra stycket, åliggerdet styrelsen att meddela föreskrifter i en i sänder fastställdinstruktion. Avser uppdraget beviljande av kredit, skola grunderna förkreditgivningen fastställas. Hava flera verkställande direktörer utsetts skallinstruktionen angiva huru ledningen av bankens verksamhet skall mellan demfördelas. Styrelsen skall, så snart käh ske, till tillsynsmyndigheten insändaavskrift av instruktionen ävensom, där ändringar vidtagas i densamma, meddelamyndigheten därom. Uppdragsom sägs i denna paragraf må när som helst återkallas eller inskränkas. Utanhinder av uppdrag äger styrelsen själv avgöra ärende av varje slag. Styrelsenmå icke åt enskild styrelseledamot eller annan uppdraga att avgöra ärende, somavser: 1. inrättande eller indragning av avdelningskontoreller övertagande av annan baiUcrörelse; 2. förvärv eller avyttring av fastighet, avsedd förbankens inrymmande eller för att tUlgodose därmed sammanhängande behov; 3. beviljande av kredit tUl person, som avses i 61 §första eller andra stycket, eller till bolag, förening eller annansammanslutning, vari sådan person är styrelseledamot eller såsom delägare ellermedlem äger ett väsentligt ekonomiskt intresse; styrelsen dock obetaget att förperson eller sammanslutning, som nämnts, fastställa vissa gränser, inomvilka utan styrelsens beslut i varje särskilt fall kredit må bevUjas vederbörandei och för en av honom idkad rörelse; 4. förvärv av aktie eller förlagsbevis i andra fall ändå fråga är om aktie eller förlagsbevis, som är för bankbolagets fordran utmätteller pantsatt; 5. fastställande av allmänna räntesatser för in- ochutlåning; dock att beslut, där så påkallas av allmän ränteförändring, må utanstyrelsens hörande meddelas för tiden intill nästkommande styrelsesammanträde. Idenna paragraf meddelade bestämmelser angående kredit skola gälla även i frågaom garantiförpliktelse, som bankbolag ikläder sig. Dennalag träder i kraft . Dei anledning av propositionen väckta motionerna är följande: 1971: 1600 avherrar HeUström (s) och Gadd (s), vari hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t skall begära att sådana åtgärder vidtages attKungl. Maj:t kan förordna om dels offentlig direklionsledamot, delsoffentlig förvaltningsrevisor i affärsbankerna, att vad som i övrigtanförts i motionen beaktas, 1971:1601 av i m.fl. (vpk), vari- hemställs, såvitt nu är ifråga att i skrivelse till Kiingl.. Maj:t skall begära förslagom förstatligande av affärsbanksväsendet, NU 1971: 51 4 1971: 1602 av i m.fl. (c), vari hemstäUs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelse tillKungl. Maj:t skall som sin mening uttala, att näringspolitiken och denekonomiska . politiken bör ges sådan inriktning att en decentraliseradföretagsstruktur främjas inom bank- och försäkringsväsendet, 1971:1603 av m.fl. (fp), vari hemställs, såvitt nu är i fråga, attriksdagen skall avslå propositionen, 1971:1604 av m.fl. (s), vari hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t skall anhålla att en parlamentarisk utredning tillsätts för attkartlägga bankernas roll inom näringslivet och överväga formerna för samhälletsinflytande i dessa, 1971:1605 av m.fl. (s), vari hemställs att skall besluta omvisst tillägg till Kungl. Maj:ts förslag tUl lag om ändring i lagen (1955: 183)om baiUorörelse (se bilaga 2 till detta betänkande), 1971:1606 av herrar i (m) och (), vari hemställsatt skall avslå propositionen i vad gäller ökning av antalet statligarepresentanter i affärsbankernas styrelser från högst tre till högst fem. Motionerna 1971: 1601, 1971: 1602 och 1971: 1603går aUa bl. a. ut på att Kungl. Maj:t icke skaU erhålla det i propositionenbegärda bemyndigandet att medge vissa skattelättnader vid samgående mellan affärsbanker.Motionärernas syfte är att den tillämnade sammanslagningen av enskUda bank inte skall komma tUl stånd. Imotionen 1971:1601 hänvisas till den pågående utvecklingen mot ökad koncentrationinom det svenska näringslivet. Koncentrationstendenserna inom bankväsendetanges som särskilt betydelsefulla med hänsyn till bankernas maktställning i detekonomiska livet. Motionärerna anför olika data rörande de båda nu aktuellabankerna och deras inflytande inom olika grenar av näringslivet genom styrelserepresentation,närstående investmentbolag etc. Samgåendet dem emellan betecknas som enförening av de två största industriella fur-stendömena tUl ett dominerandefinansimperium. Den beskrivning som chefen för ipropositionen gör av hur fusioner etc. verkar är enligt motionärerna begränsadoch ensidig. Enligt deras mening skärper banksammanslagningen avgörandemotsättningar i det svenska samhället. Medan produktionen antar en alltmerasamhällelig karaktär behärskas de avgörande produktionsmedlen av en allt mindregrupp finanskapitalister. Ordningen med offentliga ledamöter ger inte garantiför att affärsbanksväsendet står i samhällets tjänst. Vad departementschefenuttalat om affärsbankernas roll som exeku- NU 1971: 51 5 tivaorgan för statens politik understryks i motionen 7977.-1602. Från allmänsynpunkt anser motionärerna det väsentligt att slå vakt om konkurrensen påkreditmarknaden. Koncentrationen inom affärsbanksväsendet i fråga om vilkenmotionärerna hänvisar till koncentrationsutredningens undersökning medverkarenligt motionärerna bl. a. till att de mindre och medelstora företagen vidkreditknapphet får stå tillbaka för de större. Stora företag inom näringslivetoch stora banker främjar ömsesidigt varandra. De krav som näringslivetsinternationalisering ställer på bankerna borde enligt motionärerna mötas genomsamarbete mellan svenska banker på den internationella marknaden. Sparbankernaoch jordbmkskasserörelsen bedöms ha varit framgångsrika i kraft av sindecentraliserade struktur, som medger lokalt och regionalt inflytande. Enutveckling i riktning mot decentralisering i det ekonomiska livet börstimuleras av samhället. Ettlugnare tempo i strukturomvandlingsprocessen skulle enligt motionen 1971:1603sannolikt ha varit förmånligt samhällsekonomiskt sett. Ett ytterligare stegrattempo betecknas som olyckligt från ekonomisk och social synpunkt men skulleenligt motionärernas mening kunna bli en konsekvens av de båda bankernassamgående. Äveni motionen 1971:1604 åberopas koncentrationsutredningens undersökningsresultat.Den förestående banksammanslagningen kommer att medföra en ökadmaktkoncentration inom det privata näringslivet, säger motionärerna, och detär därför angeläget att samhället garanteras ett omfattande inflytande inom deprivata affärsbankerna. Motionärerna anser att det finns skäl att ifrågasättaom tillräckligt inflytande erhålls-.genom de offentliga ledamöterna iaffärsbankernas styrelser. Motsamma bakgrund anförs i motionen 7977; 1600 att möjligheten av ytterligarefusioner mellan affärsbanker ställer än starkare krav än på attsamhället får ett väsentligt ökat inflytande över beslutsprocessen i helabankväsendet. Systemet med offentliga styrelseledamöter anses otillräckligtoch ytterligare åtgärder nödvändiga redan på kort sikt. Av avgörande betydelseär, säger motionärerna, att kunna följa det löpande, dagliga arbetet idirektionen. I vissa banker erfordras både en av staten utsedd heltidsarbetandedirektör och en heltidsar-betande offentlig revisor, i andra kan tills vidareen av dessa funktioner vara tillräcklig. De offentliga styrelseledamöternasbeslutsunderlag skulle härigenom väsentligt stärkas. I samma syfte föreslåsatt Kungl. Maj:t inrättar ett centralt sekretariat för bankfrågor som kan geservice åt de offentliga styrelseledamöterna. Imotionen 7977.-1605 anförs att den senaste tidens händelser inom bankvärldenmotiverar en precisering av de offentliga styrelseledamöternas möjligheter atttillvarata samhällets bästa. Reella möjligheter bör skapas för utbyte avuppfattningar och förslag i sådana fall då NU 1971: 51 6 ärendenav särskild betydelse för samhällsekonomi och kreditpolitik är aktuella hosbanken. Vidare behövs ett forum för diskussion mellan affärsbank samt lokala,regionala och centrala myndigheter vid de tillfällen då man förberederfinansiering av stora projekt som inverkar på näringslivets lokalisering och påden lokala och regionala planeringen. Underhänvisning till en motion , vari yrkades avslag på förslaget omoffentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser, uttalas i motionen 1971:1606att hittUlsvarande erfarenheter inte gett anledning till någon revision av denprincipiella uppfattning som låg bakom detta motionskrav. I samband med den nuaktuella bankfusionen har det enligt motionärerna framgått att staten har andramöjligheter till insyn som är mer betydelsefulla än styrelserepresentationen.Den nya bankens organisationsform anknyter nära tUl Skandinaviska bankens,framhåUer motionärerna, och motiverar alltså inte någon ökning av antaletoffentliga styrelseledamöter. (Fi 1962: 37) harpublicerat ett betänkande (SOU 1968: 3) med . Där beskrivs kreditmarknadens funktioner och organisatoriskauppbyggnad, dess ägandeförhållanden samt ägandemässiga relationer mellanaffärsbanker, investmentbolag och av dem ägda företag. Förekomsten avgemensamma styrelseledamöter för affärsbanker och andra privata företagbelyses, och vissa uppgifter redovisas om bankförbindelsernas stabilitet ochexklusivitet i större företag. Kreditmarknadens struktur och dennasförändringar är föremål för arialys och diskussion. Vidare beskrivsbeslutsprocessen inom affärsbankerna vid beslut i kreditfrågor.Affärsbankernas beteende vid kreditgivning till företag, bl. a. under kreditrestriktioner,beskrivs och analyseras. Slutligen redogörs för en undersökning avkonkurrensförhållandena på kreditmarknaden. tillstyrker i sitt betänkande 1971:72 att Kungl. Maj:t såsom föreslås i propositionen 1971: 166 får bemyndigandeatt medge vissa skattelättnader vid samgående mellan affärsbanker. Dessa skattelättnaderutgör en förutsättning för det avtal mellan Skandinaviska banken och Stockholmsenskilda bank som har föranlett propositionen. Av denna behandlar näringsutskottetblott den del som gäller ändringar i lagen om affärsbanker. NU 1971: 51 7 Frågan om hur staten skall ställa sig till den nuaktuella fusionen kommer alltså inte primärt under näringsutskottets bedömning.Utskottet kommer emellertid in på frågan om affärsbanksväsendets struktur vidbehandlingen av de krav på åtgärder för att möjliggöra ökat statligt inflytandeöver affärsbankerna som framförs i en av de motioner vari yrkas avslag påKungl. Maj:ts förslag rörande skattelättnader och i ett par andra motioner. Längsti fråga om krav på sådana åtgärder går motionen 1971: 1601, enligt vUkenriksdagen bör anhålla att Kungl. Maj:t lägger fram förslag om förstatligande avaffärsbanksväsendet. I motionen 1971: 1604 begärs en parlamentarisk utredningför att kartlägga bankernas roll inom näringslivet och överväga former församhälleligt inflytande i bankerna. Ett mera konkret reformförslag framförs imotionen 1971: 1600, nämligen att systemet med offentliga styrelseledamöter iaffärsbankerna skall kompletteras så att staten också får rätt att utseoffentlig direktionsledamot och offentlig förvaltningsrevisor, båda medheltidstjänstgöring. Kreditmarknadens,främst affärsbanksväsendets, stmktur och funktionssätt inklusive bankernasinflytande inom näringslivet via närstående investmentbolag, representation iolika företags styrelser osv. har ingående studerats avkoncentrationsutredningen. Dess betänkande härom (SOU 1968: 3) ger alltjämt engod grund för bedömning av principfrågor rörande statlig insyn i bankerna etc.Ett slutbetänkande med analys av koncentrationsutredningens resultat är attvänta. Utskottet anser inte att det nu föreligger behov av en ny utredning avbankernas roll inom näringslivet. Härvid beaktar utskottet de möjligheter tillfortlöpande insyn i samt inflytande och kontroll över bankernas verksamhet somstaten har genom , bankinspektionen och systemet med offentligastyrelseledamöter. Det sistnämnda, som infördes så sent som vid detta årsbörjan, innefattar också viss representation på direktionsnivå, såtillvida somen offentlig styrelseledamot i varje bank har rätt att deltaga i desammanträden där styrelseärendena förbereds av särskilt utseddastyrelseledamöter eller befattningshavare i banken. Det är givetvis ännu förtidigt att dra några mera vittgående slutsatser om hur systemet med offentligastyrelseledamöter fungerar. Att nu aktualisera tanken på en sådanvidareutveckling av det som föreslås i motionen 1971: 1600 finner utskottetinte motiverat. Utskottet anser inte att ett tiUfredsstäUande samhälleligtinflytande över bankväsendet och näringslivet i stort förutsätter attaffärsbankerna övertas av staten. Yrkandet i motionen 1971: 1601 att riksdagenskall begära förslag härom avstyrker utskottet sålunda. Detär enligt utskottets mening obestridligt att ett väl fungerande kreditväsen ien modern, internationellt inriktad industristat måste inne- NU 1971: 51 8 fattaenheter av betydande storlek. måste givetvis en skadlig ekonomiskmaktkoncentration förebyggas. Den förestående fusionen mellan två av vårastorbanker innebär inte någon revolutionerande förändring av kreditväsendetsstruktur. Vid sidan av den nya banken och den därmed jämnstora finns ett flertal andra affärsbanker av olika storlek ochdessutom ett sparbanksväsen och en jordbrakskasserörelse med betydande resurseroch slagkraft. Inom de största affärsbankerna gör sig en tydligdecentraliseringssträvan gällande. Den oro över koncentrationstendenser inombankväsendet som kommer tiU uttryck bl. a. i motionen 1971: 1602 är därförenUgt utskottets uppfattning överdriven. Även bortsett från sin bedömning avsakfrågan skulle utskottet tveka att föreslå en viljeyttring i formav ett så aUmänt hållet uttalande som det motionärerna påyrkar. Imotionen 1971: 1605 föreslås att 74 a § lagen om bankrörelse ändras genom etttUIägg av innebörd att offentlig ledamot i affärsbanks styrelse skall ha rättatt påkalla överläggningar mellan styrelsen och "offentligmyndighet", när viktiga allmänna intressen kräver det. En lagreglering idetta syfte torde få utformas något annorlunda än enligt förslaget i motionen.Det framstår emellertid som självklart att såväl bankstyrelsen som berördamyndigheter kommer att ställa sig positiva till ett välgrundat förslag från enoffentlig styrelseledamot rörande kontakter av avsett slag. Någon anledningatt ändra föreskriften i banklagen om de offentliga styrelseledamöternasbefogenheter vilken ännu inte gällt i fuUt finns därför enligtutskottets mening inte. Kungl.Maj:ts förslag till ändring i 71 § banklagen innebär att maximiantaletoffentliga styrelseledamöter i en affärsbank höjs från tre till fem och högstatUlåtna antalet styrelseledamöter i samband därmed från tjugoen tiU tjugotre.Avslag på lagförslaget i denna del yrkas i motionerna 1971: 1603 och 1971:1606. senare motionen hävdas att den förestående bankfusionen inte ger anledningtUI en sådan utvidgning av Kungl. Maj;ts möjligheter att förordna offentligastyrelseledamöter. I motsats till motionärerna ansluter sig utskottet tiU denav chefen för framförda uppfattningen att antalet offentUgastyrelseledamöter i den nya banken inte bör vara mindre än det f. n. är i detvå bankerna tillsammans. Avslagsyrkandeti motionen 1971: 1603 är av formell natur. Yrkandet gäller f. ö. ocksåförslaget till ändring i 74 § banklagen, avsett att möjliggöra denorganisation med fem verkställande direktörer som planeras för den nya banken.Motionärernas utgångspunkt synes vara att vid av dem begärt avslag påpropositionens förslag i skattefrågor samgåendet mellan bankerna inte blir avoch ändringar i banklagen således onödiga. Utskottet fömtsätter att fusionenkommer till stånd och tillstyrker propositionens förslag i dess helhet. NU 1971: 51 9 Åberopandevad här anförts hemställer utskottet a) avslår motionen 1971: 1604 om utredning av bankemasroll i näringslivet, b) avslår motionen 1971: 1600 om vissa åtgärder förstatligt inflytande i affärsbankerna, c) avslår motionen 1971: 1601, såvitt den gällerfrågan om förstatligande av bankväsendet, d) avslårmotionen 1971: 1602, såvitt den gäller uttalande i fråga om decentraliserad företagsstmktur inom bank- och för säkringsväsendet, 2. att avslår motionen 1971: 1605 om ändrad lydelse av 74 a §lagen (1955: 183) om bankrörelse, 3. att med avslag på motionerna 1971: 1603, såvitt nu är ifråga, och 1971: 1606 antager det i propositionen 1971: 166 framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1955: 183) om bankrörelse. Närvarande:herrar (), i (s), i Glömminge (c),i (fp), (), i (s). (), Wååg(s), i (vpk), i (s), i (c),i (fp). Hovhammar (m), () och (). 1. vid utskottets hemställan under 1 (statligtinflytande över affärsbankerna) a) av herrar i Glömminge (c), iÖrebro (fp), i (c), i (fp) och (), som anser delsatt det stycke i utskottets yttrande som börjar på s. 7 med "Det ärenligt" och slutar på s. 8 med "det motionärerna påyrkar" bortutbytas mot ett stycke av följande lydelse: "Kreditväsendeti en modern industristat måste fylla de anspråk som näringslivetsinternationalisering ställer. Det är angeläget att söka undvika att svenskaexport- och importföretag blir beroende av utländska bankintressen. En fusionmellan storbanker är emeUertid eiUigt utskot- NU 1971: 51 10 tetsmening inte en lämplig metod för att ge det svenska bankväsendet internationellslagkraft. I stället bör man skapa förutsättningar för ett samarbete på deninternationella marknaden mellan fristående svenska bankföretag. Härigenom blirdet möjligt att undgå den koncentration av ekonomisk makt som en fusion av detaktuella slaget leder till och som ytterligare förstärks genom kedjereaktionerav den typ som anges i motionen 1971: 1602. Maktkoncentrationeninom det svenska kreditväsendet har gått så långt att en utveckling i motsattriktning bör eftersträvas. Från samhällets synpunkt är det önskvärt attbankerna och även de stora försäkringsbolagen söker finna en mera decentraliseradstruktur, som innebär att de får en starkare lokal och regional förankring ochatt nya vägar öppnas för inflytande från kundkretsen, från samhällets organ ochfrån företagens egna anställda. En dylik decentraliserad straktur, som innebärstörre öppenhet i beslutsprocessen och vidgad demokrati på olika nivåer, kanåstadkommas och vidmakthållas endast om staten medvetet inriktar sinnäringspolitik och sin ekonomiska politik på att främja en sådan inriktning.Riksdagen bör påkaUa Kungl. Maj:ts medverkan härtiU." dels att utskottet under 1 bort hemställa "1.att a) avslår motionen 1971: 1604 om utredning avbankernas roll i näringslivet, b) avslår motionen 1971: 1600 om vissa åtgärder förstatligt inflytande i affärsbankerna, c) avslår motionen 1971: 1601, såvitt den gällerfrågan om förstatligande av bankväsendet, d) med bifalltUl motionen 1971: 1602, såvitt nu är i fråga, som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ut talat rörande en decentraliserad företagsstmktur inom bank- och försäkringsväsendet," b)av i (vpk), som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 7 med "Längst ifråga om" och slutar på s. 8 med "det motionärerna påyrkar"bort utbytas mot ett avsnitt av följande lydelse: "Genomden nya stora bankfusionen tar koncentrationen av finanskapitalet ettavgörande steg framåt. Detta steg markerar ytterligare ansamlingen avekonomisk och politisk makt i händerna på en mycket U-ten grupp privatpersoneroch i motsvarande mån lönarbetarnas och småföretagarnas tilltagande maktlöshetnär det gäller inflytande över Uvs- och arbetsvillkor samt över densamhälleliga utvecklingen på alla områden. Fortsatt maktkoncentrationav detta slag är enligt utskottets mening NU 1971: 51 11 oacceptabel.Oavsett om man ser problemet från socialistisk eller enbart utifrån denklassiska liberala demokratins synpunkt framstår koncentrationsprocessen somfarlig och ödesdiger. Den riktar sig oundvikligen mot varje strävan efterverkUgt folkstyre och undergräver de låt vara svaga demokratiska inslag somexisterar i den nuvarande samhällsstrukturen.