bet · FU01KU26 · 1971-12-31 00:00:00 — Av det anförda framgår emellertid, att utskottet delarmotionärernas uppfattning, att beredningsarbetet måste syfta till vidgat ochfördjupat inflytande över samhällsplaneringen för primär- och landstingskommuner,vidgad och fördjupad länsdemokrati samt förbättrade möjligheter att utvecklasamarbete mellan landsting och primärkommuner. Tre ledamöter (m) avgav blank reservation. 1971:86 (fp): Motionärerna uttalarsig till förmän för länsdemokratiutredningens grundtanke. De anser att somallmän regel bör gälla att frågor som för sin lösning kräver ett störrebefolkningsunderlag än vad som finns i en primärkommun eller i ett kommunblockskall handläggas av ett förstärkt landsting inom näringsgeografiskt väl avvägdalänsgränser. bör omorganiseras och ges en ny form av styrelse samtett vidgat utskottsväsende. Målet bör vara att ge väljarna ökade möjlighetertill att följa, påverka och kontrollera den regionala beslutsprocessen. 1971:115 (c): Tyngdpunkten i den översiktligasamhällsplaneringen bör ligga på länsplanet. bör varaförankrad i en självstyrelse. Den nuvarande länsförvaltningenomhänderhas emellertid i huvudsak av statliga organ utanför medborgarnaskontroll. principbeslut om en länsstyrelsereform med förstärktlekmanna- medverkan i ger visserligen ett visstmedborgerligt inflytande. Från demokratiska synpunkter är detta dock intetillfredsställande. Lekmannaledamöterna är sålunda inte ansvariga inför någotparlamentariskt organ. För att uppnå ett verkligt medborgarinflytande måsteeftersträvas en länsdemokrati med innebörden att landstingen utvecklas till enverkhg länskommun med uppgifter över hela det politiska fältet, särskilt denalltmer betydande länsplaneringen. Principförslag härom har också framlagts avlänsdemokratiutredningen. förslag har mottagitsövervägande positivt av de kommunala remissinstanserna. Motionärerna anser attlänsberedningens arbete bör inriktas på en vidgad och fördjupad länsdemokratioch att tilläggsdirektiv därom bör tillställas länsberedningen. börenligt motionärerna också uttala, att den regionala samhällsplaneringen ihuvudsak bör formas till en självstyrelseuppgift. 1971:228 (c): Kommunernas handlingsfrihet är av stor viktför en levande demokrati. Denna bör ökas genom att den statligaregleringen lättas. Detta är av särskild vikt i dagens läge, där kommunernaarbetar med allt knappare ekonomiska ramar. Statlig styrning av kommunernasverksamhet sker i många ohka former, t. ex. genom speciaUagstiftning,statsbidragsbestämmelser och underställningskrav. Vissa reformer har genomförtseller förutskickats för att minska statskontrollen. Någotförsök att ta ett samlande grepp på problematiken har dock inte gjorts. Dettabör ske i samband med översynen av den kommunala demokratin. Direktiven förkommunal-demokratiutredningen förbigår emellertid frågorna om den statligakontrollen över kommunerna. Denna brist bör rättas till. 1971:291 (fp): Motionärerna hänvisar i fråga ommotiveringen till vad som anförts i motionen 1971:446 av samma, motionärerangående regionalpolitiken. 1971:539 (c): En vidgad och fördjupad länsdemokrati,innebärande att ombildas till en verklig länskommun med uppgifteröver hela det politiska fältet, bör öppna nya möjligheter för samverkan ochsamarbete mellan landsting och primärkommuner. Man bör dä skapa bästa möjligainstrument härför. Detta är viktigt även med hänsyn till att ocksåprimärkommunerna kan antas få ökade uppgifter. har ocksånyligen gett uttryck ät sin önskan att utbygga och stärka samarbetet mellanlandstingen och primärkommunerna. Frågan om samarbetet mellan landsting ochprimärkommuner har inte ägnats tillräcklig uppmärksamhet i länsberedningensdirektiv. Utredningsarbetet bör emellertid inriktas på att i så storutsträckning som möjligt främja samarbetet mellan landsting och primärkommuneri flexibla former. I övrigt hänvisas till motionerna. Somframgått av den föregående redogörelsen har frågor om den regionalasamhällsförvaltningens organisation och uppgifter gjorts tillföremål för ett omfattande utredningsarbete. Därvid har framkommit två skildahuvudlinjer. Gemensamt för båda är att de syftar till ökad samordning isamhällsarbetet pä den regionala nivån. Enligt den ena huvudlinjen skall dettaske med bibehållande i huvudsak av den nuvarande ansvarsfördelningen mellanstat och kommun. Denna hnje representeras av de tOl varandra anpassade förslagsom framlagts av länsförvaltnings-, landskontors- ochlänsindelningsutredningarna. Enligt den andra huvudlinjen, som ligger tillgrund för länsdemokratiutredningens förslag, skall regionalaförvaltningsuppgifter i stor utsträckning bl. a. såvitt gäller den regionalasamhällsplaneringen överföras från statliga organ till landstingen. Vidremissbehandlingen av de olika förslagen framkom att uppfattningen om vilkenhuvudlinje som borde följas var i hög grad spUttrad. Flertalet remissinstanservar emellertid ense om att behov förelåg av en samlad bedömning av de olikaförslagen i form av fortsatt utredningsarbete. För detta tillkallades förraåret en särskild parlamentariskt sammansatt utredning, den s. k. länsberedningen,vars arbete nu pågår. Vid1970 års riksdag avslogs på utskottets hemställan motioner, vari begärdes attriksdagen skulle ta ställning till förmån för länsdemokratiutredningensförslag. Detta skedde med den motiveringen att länsberedningens arbete inteborde föregripas. uttalade sin tillfredsställelse medberedningens tOlkallande och inriktningen av dess arbete. Imotionerna 1971:86 och 1971:115 begärs nu ånyo att skall ta ställningtill vilkendera av de berörda huvudlinjerna, som skall liggga till grund fördet fortsatta reformarbetet, och därvid uttala sig förlänsdemokratiutredningens förslag. Att ta ställning i denna fråga nu innebäremellertid att föregripa länsberedningens arbete på en av dess huvuduppgifter.Detta kan utskottet inte heller tillstyrka. Frågan är av sådan vikt ochsvårighetsgrad att den bör noggrant övervägas innan beslut fattas.Länsberedningens utredning och bedömning utgör ett väsentligt led häri.Utskottet avstyrker därför förevarande motionsyrkanden. 1motionen 1971:228 begärs att frågan om statsuppsikten över kommunerna skallutredas av utredningen om den kommunala demokratin i syfte att minska denstatliga styrningen av kommunerna. Även denna fråga ingår i länsberedningensuppdrag som ett led i dess övervägande av fördelningen i stort avsamhällsuppgifterna mellan stat och kommun. Med hänsyn härtill och dåberedningens arbete inte heUer i denna del bör föregripas, avstyrker utskottetmotionsyrkandet. Ettuttalande av om att väsentliga statliga förvaltningsuppgifter skalldecentraliseras till regional och lokal nivå begärs i motionen 1971:291. Somframgått av den föregående redogörelsen för länsberedningens direktiv fallerden i motionen aktualiserade frågan, vare sig man tänkerpå decentralisering inom den statliga sektorn eller på överföring av uppgifterfrån stat till landsting och primärkommuner, helt inom ramen förlänsberedningens uppdrag. Ett ställningstagande nu från sida bördärför inte komma i fråga. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen1971:291. Motionen1971:539 tar upp frågan om samarbete mellan landsting och primärkommuner.Utskottet kan instämma i motionärernas uppfattning att ett samarbete mellanlandstinget och primärkommunerna kan vara lämpligt. Ett frivilligtsamarbete mellan landsting och primärkommuner förekommer redan i vissutsträckning. har utfärdat gemensamma rekommendationermed riktlinjer för ett organiserat samarbete på regional- och lokalplanenmellan landsting och primärkommuner i sociala frågor. Därjämte harförbundsstyrelserna tillsatt en gemensam utredning med uppgift attframlägga förslag i fråga om vidgat och fördjupat samarbete mellan landstingoch primärkommuner. Samarbetsfrågan faller även inom ramen för länsberedningensuppdrag. Utskottet anser sig kunna förutsätta att beredningen som ett led isitt arbete kommer att ägna frågan erforderlig uppmärksamhet utan att någotsärskilt initiativ från sida behöver tas. På grund av det anförda hemställer utskottet attriksdagen avslår motionerna 1) 1971:86, såvitt här är i fråga, 2) 1971:115, 3) 1971:228, såvitt här är ifråga, 4) 1971:291 och 5) 1971:539. Närvarande:herrar i * (s), i Luttra (c). (), (). (), (), i (s). (), Petterssoni (c), i (s), i (m), iEskilstuna (s), (), Schött* (m) och Mohn (fp). *Ej närvarande vid justeringen. av herrar i Luttra (c), (), (),i (c) och (), vilka ansett att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse; Som framgått av--------- (= utskottet)------ organ tilllandstingen. mening bör utredningsarbetet följa den andra huvudlinjen. Människorna bör direkt kunna påverka planeringen av sinregion. Beslutanderätten i frågor som måste lösas pä regional nivå bör därförligga på folkvalda lekmän, utsedda genom en så direkt valmetod som möjligt. Denuvarande landstingen bör följakthgen utvecklas till regionalasjälvstyrelseorgan med ansvar för bl. a, den översiktliga regionala samhällsplaneringengenom överförande och decentralisering till den av statligaförvaltningsuppgifter. Detta skulle t. ex. kunna ske enligt den modell sompresenterats av länsdemokratiutredningen. Det väsentliga är attutredningsarbetet nu inriktas på en vidgad och fördjupad länsdemokrati. Utskottet vill i övrigt hänvisa till den reservation somavgavs till utskottets utlåtande 1970:34, där det bl. a. framhölls följande;"Från demokratins synpunkt är det angeläget, att medborgarnas valda representanterfår ökat inflytande över den regionala samhällsplaneringen ochsamhällsförvaltningen, i former som gör det möjligt för väljarna att av dessarepresentanter utkräva ett direkt politiskt ansvar. Det praktiskaförverkligandet av denna målsättning sker enligt utskottets mening lämpligastgenom att i omfattande utsträckning får överta uppgifter, som nuhandhas av statliga länsorgan, och i viss mån även uppgifter från centralaämbetsverk. bör sålunda utvecklas till en verklig länskommun meduppgifter över ett brett fält, på samma sätt som primärkommunen. Den reform avlänsförvaltningen, som framstår som allt nödvändigare, måste sålunda inriktaspå att överföra ansvaret för den regionala samhällsplaneringen i huvudsak pålandstinget samt även i övrigt innebära en omfattande överflyttning avuppgifter frän statliga organ till landstingskommunen." För den kommunala självstyrelsen är det av stor betydelseatt kommunernas handlingsfrihet inte inskränks alltför mycket. öka handlingsfriheten genom att lätta den statligaregleringen av den kommunala verksamheten bör därför prövas i samband med undersökningenav överförande och decentralisering av statliga förvaltningsuppgifter. Motionen1971 ;539 tar------ (= utskottet)------ sida behöver tas. På gmnd av det anförda hemställer utskottet l.attriksdagen i anledning av motionen 1971:86, såvitt här är i fråga, och motionen1971:115 i skrivelse till Kungl. Maj;t begär att utredningsarbetet inomlänsberedningen inriktas på en utbyggnad av landstingen till regionalasjälvstyrelseorgan med ansvar för bl. a. den regionala samhällsplaneringen; 2.att i anledning av motionen 1971:228 i skrivelse riil Maj;t begär att en allsidig översyn avstatsuppsikten över kommunerna verkställs i syfte att framlägga förslag sommedför en minskning av den statliga styrningen av kommunerna; 3. att riksdagenmed bifall till motionen 1971:291 måtte uttala att väsentliga statligaförvaltningsuppgifter bör decentraliseras till regional och lokal nivå; samt 4. att riksdagenavslår motionen 1971 ;539. , SthIm 71.130 S