bet · FU01JoU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Någon risk föratt samebyarna härvid skall hänge sig åt ekonomisk verksamhet av direkthämmande och äventyrligt slag torde inte finnas. Pågrund av det anförda bör med bifall till motionerna 1971: 1367 och 1971: 1370förbudet för sameby att bedriva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel utgåur lagtexten. Detta medför att även 16 och 38 §§ behöver ändras så att de fården lydelse som i utskottets hemställan betecknas som utskottets förslag.Vidare behöver reglerna i 59 § om rösträtt på bystämma omarbetas, och dettatorde även bli fallet med vissa av de bestämmelser som reglerar samebysekonomiska förhållanden. Med hänsyn till att dessa ändringar blir relativtkomplicerade anser sig utskottet nu inte kunna framlägga förslag därom utandet bör i stället ankomma på Kungl. Maj :t att för lägga fram förslagtill de ändringar och kompletteringar i förslaget till rennäringslag somföranledes av borttagandet av förbudet mot att bedriva annan ekonomiskverksamhet än renskötsel." dels att utskottet luider 4. bort hemställa"4. att med förklaring att propositionen inte kunnat oförändradbifallas med bifall till motionerna 1971: 1367 och 1971: 1370, båda såvittavser samebys ekonomiska verksamhet, a. för sin del antager följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse av 9, 16 och 38 §§ i förslaget tillrennäringslag: (Utskottets förslag) Samebyfår ej bedriva annan ekonomisk verksamhet än renskötsel. Samebyfår---------------------------------- för renskötseln. Sameby eller medlem i bynfår på Sameby eller medlem i byn får på utmark inom bynsbetesområde upp- ulmark inom byns betesområde upp föra renvaktarstuga, kåta, förva- föra renvaktarstuga, kåta, förva ringsbod eller annan mindre byggnad ringsbod eller annan mindre bygg- som behövs för renskötseln. nad som behövs för näringsutövning. Är anläggning----------------------------- tillallmänningsskog. Vill sameby--------------------------- lantbruksnämndenplatsen. Samebyskall---------------------------------- skall ske. 10. de närmare föreskrifter om 10. de ytterligare föreskrifter som renskötseln som behövs. b. i skrivelse till Kungl. Maj;t hemställer omförslag till ändring och komplettering av 59 § och bestämmelserna i övrigt iförslaget till rennäringslag i den utsträckning som föranleds av bifall tillden av utskottet föreslagna ändringen i 9 §. JoU 1971: 37 68 3. beträffande frågan om upphävande avrenskötselrätten av herrar Mossberger, i , iVästervik, i , , och (samtliga s) som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 42 med orden"Utskottet vill" och slutar på s. 43 med orden "vidareåtgärd" bort ha följande lydelse: "Utskottetvill till en början framhålla att renskötselrätten är ett slags nyttjanderättsom får anses som en sådan särskild rätt som avses i 1 § andra stycketexpropriationslagen. Den i propositionen föreslagna bestämmelsen i 26 § förstameningen innebär emellertid att renskötselrätten skall kunna tvångsvis bringasatt upphöra för tillgodoseende av ändamål som eljest inte kan åberopas somgrund för expropriation. Från principiell ståndpunkt kan det givetvis varatveksamt om en sådan i förhållande till annan lagstiftning vidgad rätt tilltvångsingripande bör medges. Det är dock att märka att renskötselrätten intesom t. ex. annan nyttjanderätt eller servitut är knuten till bestämd fastighet.Såsom departementschefen framhållit råder det vidare helt speciellaförhållanden inom renskötselområdet. Utskottet delar departementschefensuppfattning att det med hänsyn härtill måste vara möjligt för Kungl. Maj :talt, om starka allmänna intressen motiverar det, ge tillstånd till attrenskötselrätten upphävs även om ett åberopat ändamål inte kan tillgodosesgenom expropriation. Som ett exempel på sådant ändamål kan nämnas mark förvissa kollektiva anläggningar för det rörliga friluftslivet. I likhet meddepartementschefen vill utskottet även hänvisa till att Kungl. Maj :t med stödav 5 § renbeteslagen kimnat förordna om marks undantagande från samernasbegagnande för ändamål som inte torde falla under expropriationslagen, t. ex.för anläggande av en renforskningsstation. Med hänsyn till det anfördatillstyrker utskottet propositionen i denna del och avstyrker ändringsyrkandeti motionen 1971: 1367. Utskottetvill i sammanhanget understryka att renskötselrätten liksom enligt gällandelagstiftning bör få vika endast om så behövs för att genomföra ändamål somframstår som angelägna från allmän synpunkt. Av lagtextens utformning framgårockså att de ändamål som åberopas för ett upphävande av renskötselrättenmåste, även om de inte utgör expropriations-ändamål, likväl vara jämförbaradärmed. Någon reell skillnad mellan Kungl. Maj :ts förslag och yrkandet imotionen 1971: 1370 om att bestämmelsen skall tillämpas snävt, synes enligtutskottets mening därför inte föreligga. Genom vad utskottet sålunda anförtfår motionen 1971: 1370 anses i denna del besvarad." dels att utskottet under 6. bort hemställa "6.att a. med avslag på motionen 1971: 1367, såvitt avserupphävande av renskötselrätt, antager 26 § i förslaget till rennäringslag, b. lämnar motionen 1971: 1370, såvitt avsertillämpningen av 26 §, utan åtgärd." JoU 1971: 37 69 4. beträffande frågan om förordnande av sysslomanav (vpk) som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med orden"Enhgt utskottets" och slutar med orden "1971: 1370 avslås"bort ha följande lydelse: "mening bör det i lagen finnas regler för de undantagsfall dårenskötseln av olika anledningar är bristfällig. Det är härvid enligtutskottets mening lämpligt att det, såsom föreslagits i propositionen, får ankommapå lantbruksnämnden att söka träffa överenskommelse med byn om rättelse.Utskottet tillstyrker därför förslaget i denna del. Däremot kan utskottet intetillstyrka förslaget att det, om överenskommelse inte kan träffas, skallöppnas möjlighet för länsstyrelse att förordna syssloman att omhänderharenskötseln. Enligt utskottets mening skulle ett förordnande av sysslomaninnebära ett betydande ingrepp i samebyns självbestämmanderätt och, såsomframhålls i motionen 1971: 1370, öppna vägen för godtyckligamyndighetsingripanden. På anförda skältillstyrker utskottet bifall till yrkandena i motionen 1971: 1370 att andra ochtredje styckena i 72 § skall utgå ur lagtexten. Utskottets ställningstagandeinnebär att motionen 1971: 1367 bör i denna del avslås." dels attutskottet under 11. bort hemställa: "11. att med avslag på motionen1971: 1367, såvitt avser förordnande av syssloman, och med förklaring attpropositionen i denna del inte kunnat oförändrat bifallas med bifall tillmotionen 1971: 1370, såvitt nu är i fråga, för sin del antager följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse av 72 § i förslaget till rennäringslag: (Kungl.Maj:ts förslag) (Utskottets förslag) Är renskötsein--------------------------------- visstid. Kanöverenskommelse ej träffas eller vidtages ej rättelse kan efteranmälan av lantbruksnämnden förordna syssloman att omhändertaga renskötseln ibyn och förvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter. Sysslomanhar rätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . 5. beträffande frågan om fördelning mellansamefonden och berörd same by av inkomster från fiskeupplåtelser av (vpk) som ansett dels att det avsnitt avutskottets yttrande som börjar på s. 48 med orden JoU 1971: 37 70 "Utskottethar" och slutar på s. 49 med orden "anses besvarat" bort ha följandelydelse: "Utskottethar intet att erinra mot den i propositionen föreslagna hälften-delningenmellan fond och by av inkomster från andra nyttjanderättsupplåtelser än fiske.Samma fördelning bör emellertid enligt utskottets mening gälla även förfiskeupplåtelser. Om samerna får ett och större utbyte avfiskeupplåtelser är detta ägnat att främja utvecklingen av fritidsfisket ochskapa bättre förutsättning för ett friktionsfritt och positivt förhållandemellan samerna och den övriga befolkningen. Utskottet anser vidare attbestämmelserna inte bör låsas vid en hälftendelning utan att möjlighet bör ståöppen att öka byns andel av inkomsterna. Med hänsyn till detanförda bör det i motionen 1971: 1370 framställda yrkandet att skalluttala att sameby skall behålla lägst av inkomsterna frånfiskeupplåtelser bifallas. Imotionen 1971: 1368 hemställs att skall uttala att inkomsterna frånjakt- och fiskeupplåtelser skall kunna tas i anspråk för viltvård ochfiskevård. Departementschefen har i propositionen föreslagit, att aktuellafiskevatten skall bli föremål för en genomgripande upprustning, och har anförtdetta som ett skäl för att av inkomsterna av fiskeupplåtelser börtillfalla samefonden. Enligt utskottets mening bör emellertid denna upprustningkomma till stånd inte genom användande av samefondens medel utan genom attstatsmedel ställs till förfogande för detta ändamål. För den fortsattafiskevården bör dock tas i anspråk de medel som av fiskeupplåtelser tillfallersamefonden. Motsvarande bör enligt utskottets mening gälla beträffandejaktvården. Genom vad utskottet sålunda anfört bör motionen 1971: 1368 anses idenna del besvarad." dels att utskottet under18. "18. att med bifall till motionen1971: 1370, såvitt avser fördelningen mellan samefond och sameby av inkomsterfrån nyttjanderättsupplåtelser, i skrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna vadutskottet ovan anfört om att av inkomsterna från fiskeupplåtelserskall tillfalla sameby." 6. beträffande frågan om rätt att döda rovdjur avherr Takinan (vpk) som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med orden"Enligt utskottets" och slutar med orden "av rovdjur" bortha följande lydelse: "Såsommotionärerna framhållit har antalet rovdjursdödade renar ökat kraftigt underden senaste femårsperioden. Det är framför allt lodjuret som ligger bakom dennaökning. Av en av lappväsendet i gjord sammanställning avrovdjursskadorna på ren inom länet framgår att antalet av lo dödade renar år1965 uppgick till 212 medan för motsvarande antal var 679. Dennautveckling finner utskottet oroande. .JoU 1971: 37 71 motionärernaanser utskottet därför att jaktstadgan bör bli föremål för översyn och att detdärvid bör ges möjlighet för samerna att även vid situationer, när endast faraför rovdjursangrepp föreligger, få förfölja och döda rovdjur. Det i motionen1971: 507 framställda utredningsyrkandet bör därför bifallas." dels att utskottet under20. "20. att med bifall till motionen1971:507 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om översyn av jaktstadgan ienlighet med vad utskottet anfört därom." 7. beträffande frågor om rationalisering,stödåtgärder m. m. av man (vpk) som ansett delsatt det stycke i utskottets yttrande på s. 57 som börjar med "Medhänsyn" och slutar med "en driftsenhet" bort ha följandelydelse: "Med hänsyn---------- (likamed utskottet)-------- jordbrukets område. Bidrag föreslås ipropositionen böra utgå av de totala investeringskostnaderna. Dettaöverensstämmer med rennäringssakkunnigas förslag. Utskottet vill fästauppmärksamheten på att lantbruksstyrelsen i sitt remissyttrande över nämndaförslag framhållit betydelsen av att samlade iipprustningsåtgärder kommer tillutförande inozn en driftsenhet. Liksom fallet är beträffande den särskildarationaliseringsverksamheten på jordbrukets område bör enligt stvTelsensmening vid en sådan samlad upprustning kunna fastställas en bidragsnivå församtliga åtgärder. Eftersom bidragsnivån i normalfallet skulle vara anserstyrelsen att man vid en samlad upprustning bör överväga en bidragsnivå på . Enligt utskottets mening talar starka skäl för att man här följerlantbruksstyrelsens förslag. Detta innebär att utskottet på denna punkt delarden uppfattning som redovisats i motionen 1971; 1370 i hithörande fråga. "dels att utskottet under 25. a. bort hemställa: "25. a. att i anledning av Kungl.Maj :ts förslag och motionen 1971: 1370, såvitt nu är i fråga, godkänner vad idet föregående föreslagits rörande statens medverkan och ekonomiska stöd tillrennäringens rationalisering," 8. beträffande frågor om statens lappfond m. m. avherr (vpk) som ansett delsatt det stycke i utskottets yttrande som på s. 61 börjar med orden "Såsomframhållits" och slutar med orden "skäl tillstyrka" bort haföljande lydelse: "Såsomframhållits-------- (lika med utskottet)--------- fondens me del. Enligt nu föreliggande förslag skall fonden ställas under en särskild styrelse, bestående av sex ledamöter och lika många suppleanter. Styrelsen skall enhgt propositionen utses av Kungl. Av ledamöterna skall halva antalet utgöras av samerepresentanter. SSR har i samband med remissbe- JoU 1971: 37 72 handlingenav rennäringssakkunnigas betänkande framhållit att ifrågavarande fond bordestå under förvaltning av en helt samisk styrelse utsedd av landsmötet. Imotionen 1971: 1370 ansluter sig motionärerna till sistnämnda förslag underframhållande av att fondmedlen i sin helhet tillhör samerna. Utskottet finner ilikhet med motionärerna skäl tala för att samerna bör ha det helt avgörandeinflytandet över ifrågavarande fondförvaltning. Vad i motionen i förevarandehänseende yrkats kan utskottet således biträda." dels att utskottet under27. a. bort hemställa: "27. a. att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1971: 1370, såvitt nu är i fråga,godkänner vad i det föregående förordats rörande samefondens styrelse," 1) beträffande det i motionen 1971: 1048framställda yrkandet om A-oni-plettering av de regionala handlingsprogrammen avherr Taknian (vpk) som anfört: Flertaletav de renskötande samerna bor nu i tätorter i inlandet. Det är uppenbart att devissa tider av året är undersysselsatta och att detta kommer att bli falletäven sedan rennäringen rationaliserats i överensstämmelse med den nya lagensintentioner. För samekvinnorna finns över huvud taget mycket små möjlighetertill förvärvsarbete. En stor del av sameungdomen tvingas lämna hemorten för attfinna arbete. Dessa problem är för övrigt likartade för en betydande del av denicke-samiska ungdomen i dessa tätorter i det norrländska inlandet. Såsomframhållits i motion 1048 finns ingen annan lösning på denna allvarliga frågaän en snabb och verkligt betydande satsning på , ,, och övriga tätorter där samefamiljerna är bosatta. Detkvantitativa befolkningsmässiga underlaget bör inte bli den enda faktor somavgör om ett samhälle ska rekommenderas för lokalisering av industricentra. Länsprogram 70, som utarbetades vidlänsstyrelserna och förutses bli redovisade till undersommaren 1971 bör av regeringen överarbetas utifrån de synpunkter somframförts i motionen. En satsning på en utveckling även av sådana orter, därsamer är bosatta men där befolkningsunderlaget i övrigt bedöms som alltförlitet för särskilda regionalpolitiska åtgärder, skulle inte bara bidra tillatt förhindra samernas undergång som etnisk minoritet. Den skulle också förenasamebefolkningen med den icke-samiska befolkningen i gemensamma ansträngningarför en ekonomisk utveckling av de berörda tätorterna. Samernasminoritetsfråga kan inte lösas om inte denna centrala fråga löses. Deras ochden övriga lokala befolkningens sysselsättnings- och lev- JoU 1971: 37 73 nadsstandardmåste ovillkorligen höjas i nivå med de befolkningscentra till vilka denhittillsvarande utflyttningen har skett. 2) beträffande avsnittet om Statens lappfond m. m.av (\pk), som anfört: Enligtpropositionen bör för det ekonomiska stödet till rennäringens rationaliseringi huvudsak gälla samma principer och villkor som gäller för jordbruketsrationalisering. Detta principiella uttalande strider emellertid mot denkonkreta politik som propositionen föreslår i fråga om rationaliseringsåtgärderinom rennäringen. Finansieringen av rationaliseringsstöd m. m. till det svenskajordbruket sker med budgetmedel. Men för motsvarande stöd för rennäringenkommer medlen att tas ur samefonden. Samernagör med all rätt gällande att samefondsmedlen är deras egna pengar. Defonderade tillgångarna utgörs bl. a. av skadeståndsmedel som i vattenmåltilldömts dem för överdämd renbetesmark. Under /69 tillfördesfonden sammanlagt , varav räntor ,skogsavkastning , medel avsatta enligt 4 kap. 13 § v-attenlagen , skadeersättningar , arrendeavgifter . Fondens behållning uppgick till 18,9miljoner kr., varav omkring 4,8 miljoner utgjordes av 4: 13-medel. Fondmedlenanvänds f. n. främst för att finansiera olika investeringar förrationaliseringsändamål samt renforskning. Även kostnaderna för tillskottsutfodringav renar har täckts med pengar från samefonden. Enligtuppgift har de tre renskötsellänen, , och , /72 begärt sammanlagt . för olika åtgärder ursamefonden. Dessutom har ansökts om av fonderadevattenregleringsavgifter. Dessa ansökningar har gjorts av de administrativainstanserna i respektive län (länsstyrelserna och lappväsendet). 1964års rennäringssakkunniga beräknade att de årliga inkomsterna för samefondenskulle komma att uppgå till , medan det årliga anslagsbehovet frånfonden beräknades till , därav ca . underen femårsperiod för att de föreslagna rationaliserings-, stöd- ochomställningsåtgärderna skall kunna genomföras. De sakkunniga föreslog attfonden av budgetmedel tillförs ett årligt bidrag av . Någotsådant bidrag har dock inte upptagits i propositionen där det hävdas alt det isamefonden finns ett odisponerat, inte ändamålsbestämt belopp överstigande 11miljoner kr. varför det inte är "nödvändigt att nu tillföra fonden någottillskott av budgetmedel" (s. 150). Jagkan inte acceptera detta förhållande. Antingen ska rennäringen vara jämställdmed jordbruket och stödet till rationaliseringsåtgärder m. m. utgå avbudgetmedel. Eller också ska det klart deklareras att rationaliseringsåt- JoU 1971: 37 74 m. betalas med samernas egna fonderade pengar och att samerna alltså ärdiskriminerade i förhållande till jordbrukarna. Jagförutsätter att det förra alternativet blir det som genomförs i praktiken ochatt sålunda den faktiska politiken blir identisk med den deklarerade. Det kaninte vara rimligt att samefondens medel konsumeras för dessa ändamål.