bet · FU01FöU14 · 1971-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsbetänkande nr 1971 FöU 1971:14 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition angående specialtjänstuttagna värnpliktigas utbildning m. m. jämtemotioner. I propositionen 1971:88 har Kungl.Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärendenför föreslagit att dels antaga förslagen till lag omändring i värnpliktslagen (1941:967) och lag om ändring i lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, dels godkänna de grunder för utbildningen av värnpliktiga ispecialtjänst som har angetts i statsrådsprotokollet. Förslagen innebär i huvudsak följande. Grundutbildningen skall för alla värnpliktiga som avsesför befattningar som f, n, rekryteras med värnpliktiga i specialtjänst omfattaallmän-militär utbildning i erforderlig omfattning, befattningsutbildning ochmilitär miljöutbildning under fältmässiga förhållanden. Befattningsutbildningenslängd avvägs med hänsynstagande till den värnpliktiges civilautbildningskompetens. Genom att befattningsutbildningen pä detta sätt i mängafall avkortas blir också grundutbildningstiden totalt sett kortare. Nuvarande grundutbildning till vissa befattningar upphör.Rekrytering till dessa befattningar sker genom överföring av personal med annanbefattningsutbildning och med en för den nya befattningen lämplig civilyrkeskompetens. Överföring sker efter viss kompletteringsutbildning. Vidaresker i ökad utsträckning överföring från befattning i lägre till befattning ihögre funktionsnivå, t. ex, inom de tekniska specialområdena. Repetitionsutbildningen fullgörs i form avkrigsförbandsövningar och särskilda övningar i likhet med vad som gäller förövriga värnpliktiga. För att tillgodose de behov av befattningsutbildning ochkompletteringsutbildning som föreligger i samband med bl, a. överföring tillbefattning fär tid för krigsförbandsövning eller särskild övning användas.Övningen kallas därvid fackövning eller särskild fackövning. Genom att all utbildning väsentligen är inriktad pä attden värnpliktige under sin värnpliktstid skall bestrida en befattning ikrigsförband bortfaller i princip den hittillsvarande möjligheten att utnyttjavärnpliktsutbildningen av nu ifrågavarande kategorier för att tillgodose behovav personal för fredsproduktion. Som en följd av det nya utbildningssystemet kan det årligaantalet tjänstgöringsdagar för värnpliktiga beräknas minska med ca 100 000dagar. Övergäng till det nyautbildningssystemet sker successivt fr, o, m, . I samband med omläggningen av specialtjänstuttagnavärnpliktigas utbildning föresläs också att fredstjänstgöringen för vapenfriatjänstepliktiga förkortas frän 540 . För vapenfriatjänstepliktiga med särskilt kvalificerade uppgifter bibehålls dock nuvarandetjänstgöringstid. Omläggningen av de värnpliktiga specialisternas utbildningmedför pndringar i värnpliktslagen (1941:967). Förkortningen av de vapenfriatjänstepliktigas utbildningstid föranleder ändringar i lagen (1966:413) omvapenfri tjänst. Dessutom föreslås de ändringar i nämnda lagar som behövs föratt genomföra den av beslutade biständs- ochkatastrofutbildningen för värnpliktiga m. fl. 1 detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971:338 av m, fl, (c) i vilkenhar hemställts 1. att riksdagenbeslutar om sådan ändring av värnpliktslagen att värnpliktiga som kan företebärande skäl ges större möjligheter att påverka uttagning och tillhörighetefter fullgjord grundutbildning, 2. attvederbörande utskott ges i uppdrag att utarbeta erforderlig författningstext, dels motionen 1971:693 av herrar och (s) i vilken har hemställts att mätte besluta att jämställautbildningstiden för vapenfria tjänstepliktiga med de till underbefälstjänstuttagna värnpliktiga, dels motionen 1971:1439 av i m.fl, (c) i vilken har hemställts att vid sin behandling av Kungl.Maj:ts proposition nr 88 beslutar att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära atten utredning tillsätts med uppgift att undersöka möjligheterna att samordna dencivila och militära fredssjukvärden och tandvärden och framlägga förslag härom, dels motionen 1971:1440 av herrar och iMalmö (m) i vilken har hemställts att avslår proposition 1971:88 vadgäller förslaget att fredstjänstgöringen för vapenfria tjänstepliktigaförkortas från 540 . Utskottet har inte funnit anledningtill erinran mot de grunder för utbildningen av värnpliktiga i specialtjänstsom departementschefen har angett. Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner dessa grunder och antar förslaget till lag om ändring ivärnpliktslagen. Värnpliktig som har fått tillstånd till vapenfri tjänst(vapenfri tjänstepliktig) är enligt lagen om vapenfri tjänst skyldig att försin utbildning tjänstgöra . Tjänstgöringen kan fördelas i omgångar över hela värnphktstiden. Tjänstgöringstiden motsvararutbildningstiden för specialtjänstuttagna värnpliktiga och bestämdes vidvapenfrilagens tillkomst med hänsyn till att den i huvudsak måste avpassas säatt den medger en effektiv utbildning till merendels kvalificeradetjänstgöringsuppgifter under krigsförhällanden. Frågan om tjänstgöringstidens längd för vapenfriatjänstepliktiga behandlades i senast är 1969 då motioner omavkortning av utbildningstiden för vapenfria till inte föranleddenågon åtgärd (2LU 1969:73). a, följande, I anledning av motionsyrkandet villutskottet erinra om att en mycket stor del av dem som fullgörvärnpliktstjänstgöring är skyldiga att tjänstgöra eller längre än devapenfria. Redan denna omständighet talar emot bifall till motionsyrkandet. Vadsom emellertid främst är av betydelse är att tjänstgöringstiden vidvapenfrilagens tillkomst bestämdes med hänsyn till att den i huvudsak måsteanpassas så att den medgav en effektiv utbildning till merendels tämligenkvalificerade tjänstgöringsuppgifter under krigsförhållanden. På grund häravkan utskottet, som liksom vid lagens tillkomst anser att varierandetjänstgöringstider i princip inte bör förekomma för de vapenfria, inte förordaen sänkning av utbildningstiden, Maj:t föreslår nu att utbildningstidenför vapenfri tjänstepliktig skall bestämmas . Den som skallutbildas för särskilt kvalificerade uppgifter föreslås dock kunna åläggastjänstgöring . Departementschefen har funnit det vara lämpligtatt i samband med omläggningen av specialtjänstuttagna värnpliktigas utbildningta upp frågan om tjänstgöringstidens längd för de vapenfria tjänstepliktiga.Erfarenheterna har enligt departementschefen visat att en stordel av de vapenfria kan ges tillräcklig utbildning utan att man tar i anspråkhela den nuvarande tiden. Vapenfrilagstiftningen är en undantagslagstiftning som ärbetingad av respekten för individens djupgående betänkligheter motvärnpliktstjänstgöringen. Förutsättningen för tillstånd att fullgöra vapenfritjänst är enligt 1 § lagen om vapenfri tjänst att bruk av vapen mot annan inteär förenligt med sökandens personliga övertygelse och skulle medföra djupsamvetsnöd för honom. Vid bestämmande av utbildningstiden för vapenfriatjänstepliktiga bör enligt utskottets mening i första hand beaktas behovet avutbildning för avsedda krigsuppgifter. Dessa kan vara t. ex. brandtjänst inomcivilförsvaret, reparationstjänst vid järnvägarna, statens vattenfallsverkeller och hälsovårds- eller sjukvårdstjänst inom den civilasjukvårdsorganisationen. Erfarenheterna talar för attutbildningstiden kan förkortas. Det bör vidare beaktas att utbildningstiden för den somhar beviljats vapenfri tjänst inte fär vara så kort att det framstår som om denvapenfrie får en särskild förmån utöver att hänsyn tas till hans övertygelseoch samvete. Den utbildningstid - som Kungl. Maj:t föreslärmotsvarar tiden för grundutbildning av underofficersuttagna inom armén och marinen samt överensstämmer nära med den sammanlagda tidenför grundutbildning () och krigsförbandsövningar (5x25 dagar) förunderbefälsuttagna inom armén. Den föreslagna tiden torde innebära en rimliganpassning till utbildningsbehovet för flertalet vapenfria. Tiden är samtidigtså lång att den i stort motsvarar utbildningstiden för den största gruppen avbefälsuttagna värnpliktiga. Utskottet tillstyrker därför bifall till Kungl.Maj:ts förslag. Utskottet har inte något att erinra mot att det ges möjlighetatt för vissa grupper av vapenfria bestämma en utbildningstid av 540 dagar.Detta gäller i första hand den som antas till den särskilda biständs- ochkatastrofutbildningen, som ju avses ge kunskaper och färdigheter även förspeciella insatser under fredsförhällanden. Av det sagda framgår att utskottet avstyrker bifall tillmotionerna 1971:693 och 1971:1440, Syftet i förstnämnda motion blir i alltväsentligt tillgodosett om Kungl. Maj:ts förslag bifalles. Utskottet vill understryka att den av utskottettillstyrkta förkortningen av utbildningstiden för vapenfria endast fårbetydelse för den som efter noggrann prövning har befunnits uppfyllaförutsättningarna för vapenfri tjänst och därefter av arbetsmarknadsstyrelsenhar tilldelats en uppgift i krig som inte kräver en utbildningstid av 540dagar, 1 motionen 1971:338 har tagits upp möjligheterna förvärnpliktig att påverka sin placering efter grundutbildning. Enligt 22 §värnpliktslagen äger värnphktig inte föra talan mot beslut om ändrad uttagningför utbildning eller tillhörighet till försvarsgren, militärområde ellerförband efter fullgjord grundutbildning. Motionärerna framhåller att det intekan bli fräga om att värnpliktiga i omfattande utsträckning skall kunna påverkasin placering. Främst småföretagare, däribland lantbrukare, anses emellertid imånga fall behöva fä fullgöra sin repetitionsutbildning nära hemorten. Placeringen av värnpliktiga efter grundutbildning måste iförsta hand vara beroende av de krav som krigsorganisationen ställer, däriblandoperativa krav, och önskvärdheten av att utnyttja grundutbildningen effektivtoch undvika utbyten av befattningshavare i samövade förband. I andra hand hänsyn till individuella svårigheter av det slag som motionärerna harangett. Utskottet vill dock erinra om att tiden för varje krigsförbandsövninghar förkortats genom införandet av det nya utbildningssystemet och attöverföringarna från fältförband till lokalförsvars-förband i många fall innebärkrigsplacering närmare hemorten. Möjligheterna att förena berättigade individuella önskemålmed krigsorganisationens krav är delvis beroende av den administrativakapaciteten, 1 det nya personalredovisningssystem som införs fär värnpliktsverketefterhand bättre överblick av behov och tillgångar genom att utnyttja moderndatateknik. Utskottet anser sig inte böra tillstyrka bifall till ifrågavarandemotion. I motionen 1971:1439 föreslås en utredning angåendemöjligheterna att samordna den civila och den militära fredssjukvärden ochtandvärden. Motionärerna anknyter därvid till ett uttalande avdepartementschefen om att alla värnpliktiga läkare bör få en sådan utbildning att de kan krigsplaceras antingen inomkrigsmakten eller inom det civila medicinalväsendet. Som påpekas i motionen förekommer redan viss samordning avresurserna för civil och militär sjukvård och tandvård i fred. I finnssedan länge ett särskilt samarbete som är grundat på avtal mellan Norrbottensläns landsting och staten. Ett liknande samarbete förekommer vidkustartilleriförbandet pä (KA 3). Den dagliga förbandssjukvården ihela landet bygger till stor del på medverkan av civila läkare. Remisser frånläkare inom förbandssjukvärden till civila sjukhus är mycket vanliga.Tjänstgöringsdagar för värnpliktiga läkare utnyttjas i viss utsträckning inomden civila sjukvärden. har ca 43 000 tjänstgöringsdagartillgodogjorts provinsialläkarvården och andra områden där läkarbrist harförelegat. Genom särskilda avtal sköts vid många förband den militäratandvården av civila tandläkare. Huvudprincipen för den nuvarande samordningen mellanmilitär och civil fredssjukvärd är att hälsokontroll och lättvärd sker medutnyttjande av militära resurser medan alla svåra fall hänvisas till civilasjukhus. Enligt vad utskottet har inhämtat eftersträvar försvaretssjukvårdsstyrelse att av fredsekonomiska skäl ytterligare rationaliseraförbandssjukvården. måste beaktas önskemålet att för individens ochförbandets skull upprätthålla hög effektivitet. Sjukvårdsstyrelsen samarbetar idessa frågor med . förslag (SOU 1970:11) om att denmilitära fredstandvärden skall inordnas i folktandvården är beroende bl. a. avställningstagande till en framtida tandvårdsförsäkring. Med hänsyn till pågående samarbete inom sjukvårdsområdetoch nuvarande brist på resurser för en annan arbetsfördelning än den för vilkenhar redogjorts ovan avstyrker utskottet bifall till motionen 1971:1439, 1, godkänner degrunder för utbildningen av värnpliktiga i specialtjänst som har angetts istatsrådsprotokollet, 2, antar detförslag till lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) som har fogats tillstatsrådsprotokollet, 3, med bifall tillKungl, Maj:ts förslag och med avslag ä motionerna 1971:693 och 1971:1440 antardet förslag till lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst som harfogats till statsrådsprotokollet, 4, avslår motionen1971:338, 5, avslår motionen1971:1439, På försvarsutskottets vägnar PERPETERSSON Närvarande: herrar i Gäddvik (m), iEskilstuna (s), i (s), herrar i Stenkyrka(c), Enskog (fp), i Uddeyalla (s), i (s). Häll(s), Öhvall (fp). (), Virgin (m), Glimnér (c) och iNässjö (s). , SthIm 71,213 S