bet · FU01SoU11 · 1971-12-31 00:00:00 — Vidare bör grundutbildningen för läkareha ett sådant inslag av dylika ämnen att bedömningen av en patients hälsotillståndkan innefatta sociala och arbetsmässiga överväganden. Motionärerna pekar ocksåpå att en ökad information för att stimulera intresset för arbetsplatsensmiljöfrågor är nödvändig redan inom grandskolan liksom inom efterföljandeskolformer, Motionärema vill att - som underlag för åtgärder som gerarbetsvetenskapliga ämnen en mer framskjuten plats framför aUt inomutbildningen - skaU begära en allmän inventering rörande omfattningen ochinnehåUet i de kursmoment som på olika utbildningsområden ägnas arbetsmiljö-och arbetarskyddsfrågorna samt att kartläggningen skall läggas till gmnd fören utbyggnad av nämnda delar av kurs- och läroplanerna, I motionen 1971:1229av m.fl. förordas att gmndutbildningen i arbetsmedicin ochsocialmedicin, vilka ämnen ingår i kursen för förc-tagsläkare vidarbetsmedicinska institutet, i högre grad skall äga rum vid de ordinarieutbildningsanstaltema. I motionen 1971: 1233 av m. fl. görsgällande att utbildning i ergonomi för bl. a. tekniker, arkitekter och ekonomervarit försummad. En utbyggd utbildning pä området bör kunna åstadkommas vidhögskolorna. Motionärema framhåller särskilt att det är av vikt attmaskinteknikerna bibringas kunskaper i att framstäUa arbetsbesparande ocharbetsmiljövänliga maskiner. Utskottet delar den uppfattning som ligger tiU grund förmotionen 1971: 881, nämligen att det inte är tiUräckUgt att satsa på en utbyggnadav utbildningen vid arbetsmedicinska vi skall kunnatillgodose de alltmer ökade krav på personal i olika funktioner som har godakunskaper i arbetsvetenskapliga ämnen. För att vi på i alla defunktioner i arbetslivet, där arbetsvetenskapliga problemställningarframträder, skall kunna få tillgång tiU personal som har önskvärda kunskaper påområdet måste vi sträva efter att i den vanliga UtbUdningen bygga inundervisning i ämnena i fråga. Med hänsyn till de centrala uppgifter sompersoner med högre teknisk utbildning ofta har på arbetsområden där arbetet ärkrävande i fysiskt eller psykiskt avseende framstår behovet av en förstärkningav utbildningen i arbetsvetenskapliga ämnen som särskilt påtagligt inom dennasektor. har i sinapetitaframställningar erinrat om att de problem som finnspå förevarande område har fått allt större anklang i den allmännasamhällsdebatten. Därvid har myndigheten strukit under samhäUets ansvar för attkunskaperna om de problem som här döljer sig ökas liksom för att förbättradeutbildningsresurser skapas, I fråga om de initiativ som tagits för atttillgodose önskemålen om sädana förbättrade utbildningsresurser vill utskottetpeka pä att i proposition 1971: 59 angående högre teknisk utbildning ochforskning i föreslagits att en maskinteknisk utbildningslinje skallinrättas i och att universitetskanslersämbstet beträffande utbildningensmål framhållit bl, a, att de ergonomiska aspekterna måste utgöra en integreraddel i den tekniska problemlösningen. Bl, a, med hänsyn härtill föreslås attutbildningen skall utökas med kurser i sam-häUsvetenskap och beteendevetenskap.Mot nu angivna bakgrund är det enligt utskottets mening inte påkaUat att tanågot initiativ från sida för att få till stånd en sådan utredningsom begärs av motionärerna. Härvid beaktar utskottet även att vissa skäl talarför att man med hänsyn till uppkommande samordningsfrågor bör avvakta framförallt utbyggnaden av arbetsmedicinska institutets utbildningsresurser innan enmera övergripande genomgång av utbildningen i arbetsvetenskapliga ämnenföretas. Utskottet får också understryka att arbetsmiljöutredningens arbeteblir av väsentlig betydelse för den framtida utbildningen påarbetsmiljöomrädet, I enlighet med det sagda bör motionsyrkandet i motionen1971: 881 inte föranleda någon åtgärd. ställningstagande i föregående avsnitt får även de här upptagnayrkandena i motionerna 1971: 1229 och 1971: 1233, i vUka yrkanden behandlasavgränsade delar av utbildningsfrågan, anses besvarade. Motionsyrkandenaavstyrks således av utskottet. Utskottet, som biträder den föreslagnaförstärkningen av arbetsmedicinska institutets resurser, har inte något atterinra mot medelsberäkningen. A, att motionen 1971: 352 inte föranleder någonriksdagens åt gärd, B, att motionen 1971: 1232, såvitt avsertillsättning av personal inom företagshälsovården, inte föranleder någon åt gärd, C, att motionen 1971: 1232, såvitt avserföretagshälsovårdscentra ler, inte föranleder någon åtgärd, D, att motionen 1971: 1232, såvitt avserutbildningen av nuva rande företagshälsovårdspersonal, inte föranleder någon riks dagens åtgärd, E, att motionen 1971: 1232, i den mån den intebehandlats i hem under B, C eller D, inte föranleder någon åtgärd, F, att motionen 1971: 1229 inte föranleder någonriksdagens åt gärd, G, att motionerna 1971:881, 1971:1230, 1971:1231och 1971: 1233 inte föranleder någon åtgärd, H, att till för budgetåret 1971/72 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslagav , Närvarande: herrar i (s), iKungälv (s), (), (), fra Skantz (s), herrar iÖskevik (c), i (s), fm (), herrar (),(), (vpk), herrar i (c), Nisser(m), () och i (s). 1. beträffande huvudmannaskapet förföretagshälsovården av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande som börjar päs, 4 med »I propositionen» och slutar pä s, 5 med »motionen 1971: 352» bort haföljande lydelse: »Ipropositionen presenteras---- (= utskottet)------ företag och landstingskommun.Erfarenheten bestyrker att företagshälsovården inte kan få entillfredsställande lösning och utveckling om man inte först löser frågan omhuvudmannaskapet. sker företagshälsovården praktiskt taget helti arbetsköparregi. De fyra organisationsmodeller för företagshälsovården, sompresenteras i propositionen, bygger på att arbetsköparna även i fortsättningenskall vara huvudman för företagshälsovården vid de flesta arbetsplatser.Företagshälsovården integreras därigenom till att bli en stabsfunktion inomföretaget enligt den felaktiga målsättning, som ställdes upp av 1968 årsföretagshälsovårdsutredning. Utskottet delar den i motion 1971: 352 framfördakritiken mot arbets-köparnas stora inflytande och de negativa konsekvenserdetta lett till. Företagshälsovården får inte vara ett instrament för alt geföretagen möjUgheter att anpassa anstäUningssökande och redan anstäUda tillföretagens främsta målsättning om produktivitet, effektivitet och lönsamhet.Undersökningar på en rad arbetsplatser har ytterligare bestyrkt att deanställda misstror företagshälsovårdens tjänstemän så länge företagshälsovårdenstår under arbetsköparnas huvudmannaskap. Utskottet finner det därför angelägetatt bifaller yrkandet i motionen 1971:352,» dels attutskottet under A bort hemstäUa »att med bifall tiUmotionen 1971: 352 hos Kungl, Maj:t hemställer att i motionen berörda frågorangående huvudman- naskapetför företagshälsovården samt dess lagfästande blir föremål för utredning ochatt förslag i dessa frågor skyndsamt föreläggs ,» 2. beträffande tillsättning av personal inomföretagshälsovården av herrar () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s. 5 som börjar med »I direktiven»och slutar med »och företagshälsovård» bort ha följande lydelse: »I direktiven till----- (=utskottet)--- anställda i företagshälso vården. Utskottet ansluter sig till den mening som uttalas i motionen 1971: 1232, att personalen inom företagshälsovården skaU tillsättas av eUer i samråd med företagsnämnden. bör, som föreslås i mo tionen, hemstäUa om förslag i denna riktning. Det hindrar inte att under arbetets gång inom arbetsmUjÖutredningen försöksverksamhet med olika former av löntagarinflytande kan lämna bidrag till den detaljerade ut formningen av löntagarinflytande i de olika huvudtyperna av organisa tion av företagshälsovården som föreslås i propositionen. I detta avseende är något initiativ inte påkallat. Utskottet avstyrker därför motionen 1971: 1231, såvitt nu är i fråga.» dels att utskottet under B bort hemstäUa »att i anledning av motionen 1971: 1232 imotsvarande del hos Kungl. Maj:t begär förslag om att personalen inom företagshälsovårdenskall tillsättas av eller i samråd med företagsnämnden.» 3. beträffande företagshälsovårdscentraler avherrar () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s. 5 som börjar med »Då det» ochslutar med »om hälsovårdsbussar» bort ha följande lydelse: »Utskottetansluter sig till uppfattningen i motion 1971: 1232, att en tillfredsställandeföretagshälsovård måste garanteras vid de små och medelstora företagen iformer som inte blir oskäligt betungande för dessa företag och att därförföretagshälsovårdscentraler måste byggas upp i erforderlig omfattning. Dessacentralers huvudmannaskap, uppbyggnad, finansiering och funktion bör bliföremål för skyndsam utredning med särskilt beaktande av de små och medelstoraföretagens problem och glesbygdens svårigheter. En sådan utredning är en avflera förutsättningar för att den i motionen väckta tanken på en i framtidenobligatorisk företagshälsovård skall kunna förverkligas. Med hänsyn tUl detanförda är enligt utskottets mening inte någon åtgärd erforderlig ianledning av yrkandet i motion 1971: 1231 om hälsovårdsbussar.» dels att utskottet under Cbort hemställa »att med bifalltill motionen 1971: 1232 i motsvarande SoU 1971:11 ] 4 Maj:t begär skyndsam utredning och förslag om hälsovårdscentralerför de små och medelstora företagen.» 4. beträffande utbildningen av nuvarandeföretagshälsovårdspersonal av herrar () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s. 8 som börjar med »Då man» ochslutar med »och 1971: 1232» bort ha följande lydelse: »Då man skall----- (=utskottet)-- verksamma inom området. Departementschefenframhåller såväl att det kan finnas anledning att på nytt pröva frågan omutbildningskapacitetens omfattning som att han avser att återkomma till fråganom utbildning av redan verksam företagshälsovårdspersonal. Av hänsyn tilldenna personal bör dock redan nu uttala att den nu yrkesverksammapersonalen inom företagshälsovården bör garanteras möjlighet till enutbildning av samma standard som den som föreslås i propositionen. Utskottetbiträder således förslaget i detta avseende i motionen 1971: 1232. Av ovananförda skäl avstyrks motionen 1971: 1230 i förevarande del.» dels attutskottet under D bort hemställa »att i anledning av motionen 1971: 1232 imotsvarande del ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört beträffandeutbildningsmöjligheter för den nu yrkesverksamma personalen inomföretagshälsovården,» 5. beträffande grundutbildningen vid de ordinarieundervisningsanstalterna av (vpk) som anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande som börjar på s. 10 med »Utskottetdelar» och slutar pä s, 11 med »av utskottet» bort ha följande lydelse: »Utskottetdelar den uppfattning som ligger till grund för motion 1971: 1229 om att enökad utbildning kan läggas på arbetsmedicinska institutet men att det ärnödvändigt att institutet helt frikopplas frän ar-betsköparintressen samt attinriktningen av institutets verksamhet bör bli föremål för en genomgripandediskussion. En verklig förbättring av arbetsmiljön kan bara åstadkommas genomatt lönearbetarna ges verkliga maktbefogenheter och genom att man bryter uppdet partssamarbete som ger arbetsköparna övertaget såväl vid det enskildaföretaget som i utbildningen där arbetsköparnas värderingar i alltför hög gradfår bestämma inriktningen och utvecklingen. Som framförts i motionen 1971:1229 är det också nödvändigt att i högre grad förlägga grundutbildningen iarbetsmedicin, yrkeshygien o. d. vid de ordinarie utbildningsanstaltema. Dettagäller inte bara för personal inom företagshälsovården utan även vidteknikerutbildningen. Med hänsyn till de centrala uppgifter, som personer medsåväl högre som lägre teknisk utbildning har på arbetsplatserna och i andrafunktioner, framstår behovet av en för- stärktgrandutbUdning i arbetsvetenskapliga ämnen som särskUt viktigt vid aUaordinarie tekniska undervisningsanstalter. Det är nu nödvändigt att bestämmasig för en huvudinriktning. Utskottet delar inte den i olika sammanhangframförda uppfattningen att man främst måste bygga på partsöverenskommelseroch att man bör avvakta erfarenheterna av verksamheten vid arbetsmedicinskainstitutet innan man företar en genomgripande genomgång av hurgrundutbildningen i arbetsvetenskapliga ämnen skall förbättras vid deordinarie undervisningsanstalterna. Utskottet finner det därför angeläget atttillstyrka motionen 1971: 1229. Yrkandena i motionema 1971: 881 och 1971: 1233tiU den del de gäller förbättrad utbUdning vid de ordinarieundervisningsanstalterna får därmed anses tillgodosedda.» dels att utskottet under Fbort hemställa »att med bifaU tiU motionen 1971: 1229 ger Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört rörande grandutbildningen vid de ordinarieundervisningsanstaltema.» T»»«, ;