bet · FU01JuU5 · 1971-12-31 00:00:00 — En revideringav föreliggande planer för förändringar i anstaltsbeståndet måste också ske.Enligt motionärerna bör även andra vägar prövas att nedbringa kostnaderna. Motionärernauttalar sig också för ett i försöksvis tillämpat system där värd iöppna anstalter med ett minimium av vaktpersonal kombineras med en påföljd vidrymning som innebär att den avtjänade delen av strafftiden får verkställasånyo. Motionermed samma eller liknande yrkande om utredning pä kriminalvärdens område harprövats vid 1969 och riksdagar. I sina av godkändautlåtanden i dessa ärenden erinrade statsutskottet (1969: 2 s. 15 f., 1970: 2s. 10 f.) om det pariamentariskt förankrade arbetet inom KAIK och fångvårdensbyggnadskommitté sarnt framhöll vidare att huvudmålet för verksamheten inomkriminalvården återanpassning i samhället är fastslaget av statsmakternaoch att medlen härför är förernäl för debatt, utredningar och forskning. Vissaförhoppningar kunde enligt utskottets inening ställas på att pågående forskningoch undersökningar kan lämna värdefulla bidrag i fråga ornresocialiseringseffekter och specialpreventiva effekter av skilda hand-lingsmönster. underströks att den grundläggande forskningen hittillsinte givit underlag för en debatt grundad på värderade och sammanställdaiakttagelser, på i huvudsak dessa skäl avstyrktes förslaget om enparlamentarisk utredning rörande kriminalvården. Justitieutskottetkan för sin del ansluta sig till de ay statsutskottet framförda synpunkterna.Utskottet vill särskilt framhålla att avgörande steg har tagits för enplanering av det kriipinologiska forskningsarbetet, i värt land genomtillsättandet av kommittén för kriminolpgjsk behandlingsforskning och på detnordiska planet genom rekommendation om en samordnad planeringoch styrning av den kriminologiska forskningen. Forskningsplaneringen skallenligt direktiven för kommittén inriktas på projekt som syftar till att sökarnäta rehabiliteringseffekten av olika behandlingsåtgärder. Därvid skall iförsta hand sådana undersökningar komma i fråga som kan ge underlag förställningstaganden i fråga om kriminalvårdens praktiska utformning under dennärmaste tiden. bör kommittén eftersträva att sätta in sittplaneringsarbete i ett större kriminalpplitiskt perspektiv. En forskr ningefter dessa riktlinjer syftande till att påvisa säkrare korrelationer mellanbehandlingsmetoder och behandlingsresultat bör enligt utskottets mening ökaförutsättningarna att komma fram till en rationelU utformad kriminalvård.Utskottet yill också undefstryka att KAIK:s uppdrag, även om det enbart haravseende på anstaltsvården, också nära berör frågorna om anstaltsystemetsuppbyggnad och organisT tion, eftersom anstalterna självfallet måste utforrnasså att de kan fun- JuU 1971: 5 24 gerai överensstämmelse med behandlingslagen och de övriga regler som gäller för deintagnas vård och behandling. Även för frivården och kriminalvården i desshelhet bör utredningsförslagen bli av betydelse, i varje fall så till vida attde bör bana väg för korresponderande åtgärder inom andra områden. Isammanhanget bör också understrykas att det i den svenska kriminalpolitikenfinns en medveten strävan att ersätta anstaltsbehandling med kriminalvård ifrihet och sluten anstaltsvård med öppen. Planeringen sker också på sådantsätt att den önskvärda integreringen mellan dessa olika vårdformerunderlättas. Underhänvisning till vad sålunda anförts anser utskottet att tillsättandet av enutredning med de vittomfattande uppgifter som anges i motionerna förnärvarande inte bör komma i fråga. Utskottet avstyrker således bifall tillmotionerna nr 330 och 468 i nu förevarande delar. I motionen nr 643 hemställes om enresursförstärkning för utbyggnad av behandlingsmöjligheterna fördrogmissbrukare på fångvårdsanstalterna, de allmänna häktena och inomfrivården. Förstärkningen föreslås väsentligen i form av ett antal tjänster förbl. a. läkare, psykologer, assistenter, vårdare, skyddsassistenter ochbiträden och kräver enligt motionäremas beräkningar ett anslag på 4 880 000 kr.Yrkandet spänner över hela kriminalvårdsfältet det berör anslagen underpunkterna , och men upptages i ett sammanhang under förevarandepunkt. Motionsförslagetanknyter nära till de förslag som framlagts av narkomanvårdskommittén i dessbetänkande Narkotikaproblemet, del III (SOU 1969: 52) och som med vissajämkningar upptagits i petita. Bakgmnden tillförslagen är den kraftiga ökningen av antalet drogmissbmkare blandkriminalvårdsklientelet . Inom anstaltsklienteletuppgick antalet missbmkare tUl ca 1 100 eller till 22 procentav antalet intagna. Motsvarande antal inom frivårdsklientelet var drygt 2 300,eller . Även om utvecklingen i huvudsak synesha stagnerat, är läget enligt utskottets mening mycket oroande. Denbe-handlingscentral för frivården som utskottet utöver Kungl. Maj:ts förslag under pimkten 26 nedan tillstyrker bör ses som ett steg på vägen mot ettadekvat behandlingsprogram för drogmissbmkarna inom kriminalvårdsklientelet. Härutöveranser sig utskottet icke för ändamålet kunna förorda att några särskilda medelanvisas vid sidan av Kungl. Maj:ts förslag till fortsatt utbyggnad avkriminalvårdens resurser. Utskottets förhoppning är emellertid att defortsatta övervägandena i anledning av nar-komanvårdskommitténs betänkandenskall leda till en allmän upprustning av vården av drogmissbrukama och överhuvud taget medföra en förbättring av samhällets möjligheter att komma tillrätta med narkotikamissbruket, åtgärder som självfallet även får positiva verk- JuU 1971: 5 25 I anslutning härtill vill utskottet vända sig motden förekommande tendensen att hänvisa narkotika-missbmkare blandfrivårdsklientelet till kriminalvärden då hjälp påkallas; kriminalvårdsfallenhar samma rätt som andra medborgare till vanlig sjuk- och socialvård. I enlighet med det anfördaavstyrker utskottet motionen nr 643. Utskottet har ingenerinran mot Kungl. 1. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag på motionen 1971: 643 såvitt nu är i fråga tillKriminalvårdsstyrelsen för /72 anvisar ett förslagsanslag av , 2. avslår motionerna 1971: 172,1971: 330 och 1971: 468, samtliga såvitt nu är i fråga. Maj:t har under punkten (s. 58 61) föreslagitriksdagen att till Fängvårdsanstalterna för /72 anvisa ettförslagsanslag av . 1 motionen 1971:467 av m. fl. (vpk)yrkas att i skrivelse till regeringen hemställer att assistenternasarbetssituation på fångvårdsanstalterna och normerna för beräkning av anstalternasassistentbehov blir föremål för utredning och att förslag om förbättringarförelägges . Imotionen 1971:643 av m. fl. (c) framställt jrrkande rörande medeltill behandlingen av drogmissbrukare avseende anslagen under , och F3 har redovisats ovan under punkten 24 (s. 21). Maj:ts förslag innebär bl. a. enförstärkning av anstaltspersonalen under senare hälften av budgetåret med 35tillsynsmanstjänster och 130 värdartjänster för att kompensera denöverenskomna förkortningen av arbetstiden till för värd-och tillsynspersonalen. Medel har också beräknats för bl. a. tio tjänster somtillsynsman eller vårdare och för två tjänster som biträde såsom förstärkningarav personalen på vissa befintliga anstalter samt för 49 tjänster för en nyöppen anstalt i Viskan och för sammanlagt 47 tjänster för nya allmänna häkten iGävle, , och . har, som en följd av enplanerad koncentration av anstalts- JuU 1971: 5 26 systemetoch därmed förenad avveckling av ett antal anstaltsplatser, anslaget reduceratsmed ett belopp, motsvarande medel för ett 90-tal tjänster. Ytterligare medelhar anslagits för bl. a. idrotts-, bildnings-och biblioteksverksamhet inomanstalterna. Sammanlagt innebär Kungl. Maj:ts förslag, trots en starkåterhållsamhet i förhållande till kriminal-värdsstyrelsens äskanden, en höjningav anslaget till fängvårdsanstalterna med drygt 27 milj. kr. Imotionen nr 467 hemställes att assistenternas arbetssituation påfängvårdsanstalterna och normerna för beräkning av anstalternas assistentbehovblir föremål för utredning och att förslag om förbättringar föreläggesriksdagen. Behovetav ytterligare assistenter på fångvårdsanstalterna har länge påtalats, ochutskottet är medvetet om dessa tjänstemäns besvärliga arbetsförhållanden.Frågan om anstalternas assistentbehov hänger emellertid nära samman medanstaltsbehandlingens utformning. Då som ovan angivits KAIK väntasframlägga förslag härom, kan utskottet icke förorda en utredning i det avmotionärerna angivna syftet. Utskottet avstyrker således motionen nr 467. Beträffandeyrkandet i motionen nr 643 angående anslag tiU behandlingen av drogmissbrukarehänvisar utskottet till sin bedömning under punkt 24 ovan. Maj:tsmedelsberäkning har utskottet ingen erinran. l.med bifall till Kungl.Maj:ts förslag och med avslag pä motionen 1971: 643 såvitt nu är i fråga tillFångvårdsanstalterna för /72 anvisar ett förslagsanslag av , 2. avslår motionen 1971: 467. Maj:t har under punkten (s. 62 och 63) föreslagitriksdagen att till Frivärden för /72 anvisa ett förslagsanslagav . I motionen 1971: 172 av m. fl. (m)hemställes såvitt nu är i fråga att till Frivården för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av . A 3). Imotionen 1971: 330 av m. fl. (fp) hemställes såvitt nu är i frågaatt under Frivården utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisar , avseende tjänster för 20 skyddsassistenter och 10 biträden (yrk.4). I motionen 1971:468 avherr m. fl. (c) hemställes såvitt JuU 1971: 5 27 nuär i fråga att till Frivärden för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Imotionen 1971:469 av m. fl. (vpk) yrkas att i skrivelsetill regeringen hemställer att frågan om skyddskon-sulentdistriktensorganisation i , och , avseende distriktenssammanslagning och anknytning till den kommunala socialvårdens stadsdelsdistriktmed huvudkontor och lokalkontor, blir föremål för en utredning och att förslaghärom förelägges . Imotionen 1971:470 av m. fl. (vpk) hemställes att måttebesluta om sådan ändring av 28 kap. 4 och 5 §§ attskyddstillsynens prövotid ändras från tre till med möjlighet tillförlängning till maximalt samt att vederbörande utskott utarbetarnödvändig lagtext. Imotionen 1971: 471 av m. fl. (vpk) yrkas att i skrivelsetill regeringen hemställer om utredning av övervakningsnämndernas sammansättning och arbetsuppgifter. Imotionen 1971:637 av m. fl. (s) hemställes att i skrivelsetill Kungl. Maj:t begär en översyn av organisation, sammansättning,verksamhetsformer och befogenheter för övervakningsnämnderna samtskyddskonsulent- och övervakarorganisationen. Imotionen 1971: 639 av m. fl. (m, c, fp) hemställes att iskrivelse till Kungl. Maj:t måtte begära utredning och förslag tillhöstriksdagen om former för en av staten stödd utökad övervakarverksamhet inomde religiösa och i övrigt ideella organisationerna. Imotionen 1971:643 av m. fl. (c) framställt yrkande rörande medeltill behandlingen av drogmissbrukare avseende anslagen under , och F3 har redovisats ovan under punkten 24 (s. 21). Maj:ts förslag till medelsanvisning underpunkten innebär en fortsättning av den omfattande utbyggnad av frivårdensallmänna resurser som pågått . Medel beräknas bl. a. förytterligare två skyddskonsulenter i anledning av en uppdelning av ochLuleå skyddskonsulentdistrikt. I övrigt tillföres frivården bl. a. medel för 13skyddsassistenter och 25 biträden. Den totala personella förstärkningen enligtKungl. Maj:ts förslag uppgår till 43 tjänster. Dennämnda uppdelningen av skyddskonsulentdistrikt överensstämmer med ett förslagsom upptagits i ett avlämnat betänkande av organisationsutredningenom kriminalvård i frihet (stencil Ju 1970: 12). Förslag i detta betänkande harockså delvis legat till grund för istatsverkspropositionen redovisade JuU 1971: 5 28 a. en omfattande satsning på en allmän utbyggnad av frivården.Styrelsens anslagsframställningar innefattar vidare bl. a. medel för tjänsteroch arvoden för en behandlingscentral för frivårdsklientelet iStockholmsområdet. Organisationsutredningenför kriminalvård i frihet har haft att utreda bl. a. möjligheterna till eneffektivisering av frivårdsarbetet genom olika organisatoriska förändringar,behovet av ändringar av övervakningsnämndernas verksamhetsområden och avindelningen i skyddskonsulentdistrikt. I utredningens betänkande behandlas bl.a. också övervakningsnämndernas sammansättning och beslutsformer, förläggningenav nämndernas kanslier samt ersättningsgrunder för ledamöter iövervakningsnämnd. Förslag framlägges också beträffande de s. k.fri-värdsinspektörerna och räjongassistenterna för samordning av anstaltsvärdoch frivård. Vidare föreslås särskild utredning av frågan om en sammanslagningav skyddskonsulentdistrikten i storstäderna till ett enda distrikt med huvudexpeditionoch lokalkontor, anknutna till den kommunala socialförvaltningens regionalaindelningar av storstaden. betänkande harremissbehandlats och är nu föremål för övervägande inom . Imotionerna nr 172, 330 och 468 framställes bl. a. mot bakgrunden av attfrivården tillföres alltmer svårbehandlande fall med alkohol-ochnarkotikaproblem yrkanden om högre anslag till frivården än Kungl, Maj:tsförslag innehåller. Den i motionen nr 172 föreslagna uppräkningen av anslaget med 3,5 milj. kr. avser främst att möjliggöra inrättandet av den ovannämndaav föreslagna behandlingscentralen förfrivårdsklientelet i . Uppräkningarna enligt motionerna nr330 och 468 utgör 1,2 milj. kr. resp. 1 milj. kr. Utskottetfinner att de ökade svårigheterna vid behandlingen av frivårdsklientelet iStockholmsområdet, betingade bl. a. av koncentrationen dit av psykisktsärpräglade och socialt utslagna oftast alkohol-eller narkotikaskadadeklienter, ger anledning till djup oro. Det svår-behandlade klientelet kräverkvalificerad hjälp. Eftersom nuvarande organisation inte ger tillräckligamöjligheter härtill är enligt utskottets mening en ytterligare förstärkningutöver vad som innefattas i Kungl. Maj:ts förslag ofrånkomlig. Utskottet villdärför tillstyrka kriminal-värdsstyrelsens förslag om inrättandet av enbehandlingscentral för frivårdsklientelet i Stockholmsområdet.Behandlingscentralen bör i huvudsaklig överensstämmelse med vad kriminalvårdsstyrelsenanfört i anslagsframställningarna för /72 förses med bl. a. enakutvårdsavdelning, ett inackorderingshem, en socialmedicinsk sektion och ensocial sektion. Inrättandet av centralen föranleder enligt kriminalvårdsstyrelsenen upppräkning av anslaget Frivården med , av anslaget F 5Engångsanskaffning av inventarier m. m. JuU 1971: 5 29 och av anslaget F 7 Utbildning av personal m. fl. med ,eller med sammanlagt ca . Utskottet tillstyrker att underförevarande anslag utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit beräknar 1 614 000 kr.En uppräkning av anslagen F 5 och F 7 föreslås nedan under punkterna 28 och 30.Med hänsyn till de betydande inslagen av social vårdande och framför alltsjukvärdande karaktär i den planerade verksamheten vill utskottet betonanödvändigheten av att vid projektets genomförande erforderligt samråd äger rummed och att samordningen med sjukvården och socialvården även iövrigt ägnas särskild uppmärksamhet. Det kan enligt utskottets meningifrågasättas vilket organ som är lämpligast som huvudman för en verksamhet avifrågavarande slag. Utskottet förutsätter därför att erfarenheterna avverksamheten redovisas för samt att i samband därmedhuvudmannaskapsfrågorna kan ytterligare övervägas. Iövrigt bör motionsyrkandena inte föranleda någon åtgärd. Imotionerna nr 469, 471 och 637 framställes krav pä utredning av skilda frågorpå frivårdens område. I motionen nr 469 yrkas sålunda att frågan omskyddskonsulentdistriktens organisation i , och blirföremål för utredning. I motionerna nr 471 och 637 hemställes om utredning av övervakningsnämndernassammansättning och arbetsuppgifter. Enligt motionen nr 637 bör en sådan utredningockså gälla skyddskonsulent- och övervakarorganisationen. Somovan anförts har organisationsutredningen under sitt arbete på eneffektivisering av frivårdsarbetet övervägt bl. a. indelningen i skyddskonsulentdistrikt.Utredningen har också framlagt åtskilliga förslag rörandeskyddskonsulentorganisationen, innefattande bl. a. en avsevärd förstärkning avden handläggande personalen. Rörande den i motionen nr 469 upptagna frågan omskyddskonsulentdistriktens organisation i storstäderna har utredningen gjort enframställning om prövning i särskild ordning. Utredningens förslag är föremålför Kungl. Någon åtgärd i anledning avmotionerna nr 637, såvitt gäller skyddskonsulentorganisationen, och nr 469 ärdärför inte erforderlig. Äveni motionerna nr 471 och 637 framställda yrkanden om övervakningsnämndernassammansättning och arbetsuppgifter är som ovan framgått föremål för Kungl.Maj:ts prövning. Inte heller dessa motionsyrkanden påkallar därför någonriksdagens åtgärd. Ianslutning till yrkandet i motionen nr 637 om översyn av övervakarorganisationenuttalar motionärerna att övervakarens roll bör förändras från en övervakandeoch kontrollerande funktion till en kon-taktskapande och stödjande funktionsamt föreslår en namnändring till kontaktperson. Förslag om en liknandeförändring av arbetsuppgifterna har vid 1969 och riksdagar pä förslagav statsutskottet (SU JuU 1971: 5 30 1969:2 s. 22, 1970: 2 s. 13 f.) avvisats med hänvisning bl. a. till svårigheten attrealisera tanken utan att kontaktmännen kommer att fungera som tjänstemän. Ävenfrågan om ändring av benämningen övervakare har tidigare behandlats avriksdagen; i första lagutskottets av godkända utlåtande : 5 ianledning av motioner rörande sådan ändring fann utskottet även om syftet medmotionerna ansågs förtjäna beaktande icke anledning till något initiativfrån sida. Utskottet hänvisade till att socialutredningen varsarbete alltjämt pågår torde komma att ta upp spörsmålet om benämningen pådem som erhåller övervaknings- eller tillsynsuppdrag samt till att frågantorde få övervägas allteftersom berörd lagstiftning ses över. Justitieutskottetfinner nu ej anledning att frångå tidigare ställningstaganden. Ienlighet med vad sålunda anförts avstyrker utskottet bifall till motionerna nr471 och 637. Härutövervill utskottet i anledning av uttalanden i motionen nr 637 angående prövningenav ärenden enligt 6 § tredje stycket passkungörelsen erinra om att på förslag av första lagutskottet (ILU 1969: 30) hemställt att reglerutfärdas rörande besvär mot övervakningsnämnds beslut i passärenden. Frågan äralltjämt beroende på Kungl. Imotionen nr 470 hemställes om en förkortning från tre till av prövotidenför den som dömts till skyddstillsyn. Frågan beröres också i den nyssbehandlade motionen nr 637. Till stöd för yrkandet anföres i motionen nr 470bl. a. att en kortare prövotid skulle ge de frivårdande organen möjlighet attinrikta sin verksamhet på de mera tids- och arbetskrävande klientgrupperna. I motionernaåberopas också att prövotiden vid villkorlig frigivning från fängelse som regelär . Enligtbestämmelserna i står den som dömts till skyddstillsyn underprövotiden under övervakning. Om övervakning är erforderlig skallövervakningsnämnden förordna om övervakningens upphörande. Med hänsyn tilldetta stadgande, som enligt utskottets mening bör tillämpas utan dröjsmål säsnart behov av övervakning ej längre föreligger, finner utskottet ejtillräckliga skäl att tillstyrka den ifrågasatta lagändringen. Motionen börsåledes inte föranleda någon åtgärd. Motionennr 639 upptar yrkande om skyndsam utredning och förslag rörande en av statenstödd, utökad övervakarverksamhet inom religiösa och övriga ideella organisationer.Till stöd för yrkandet åberopas bl. a. svårigheterna att rekrytera tillräckligtantal lämpliga övervakare, vilket haft till följd att alltför många uppdraglagts på varje övervakare. I motionen skisseras en institutionellövervakningsverksamhet inom organisationernas ram. Utskottet finner det i höggrad angeläget att frivilliga krafter inom de ifrågavarande organisationernaengagerar sig i frivårds- verksamheten, vilket redan förekommer i icke obetydligomfattning till stor båtnad för samhällets resocialiserande strävanden. Detsynes emellertid kunna ifrågasättas om det är lämpligt att för ändamålet byggaupp en särskild organisation vid sidan av den statliga administrationen, somredan omfattar en grupp av över 10 000 frivilliga övervakare förutom detjänstemän inom bl. a. skyddskonsulentdistrikten som åtar sigövervakningsuppdrag. Med hänsyn härtill kan utskottet inte tillstyrka motionen. Beträffande yrkandet i motionen nr 643 angående anslagtill behandlingen av drogmissbrukare hänvisar utskottet till sin bedömningunder punkt 24 ovan. 1. ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört om inrättandet av en behandlingscentralför frivårdsklientelet i , 2. i anledning avKungl. Maj:ts förslag samt motionerna 1971: 172, 1971: 330, 1971: 468 och 1971:643, samtliga motioner såvitt nu är i fråga, till Frivården för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av , 3. avslår motionen1971: 469, 4. avslår motionen1971: 470, 5. avslår motionen1971: 471, 6. avslår motionen1971: 637, 7. avslår motionen1971: 639. Maskin- och verktygsutrustning m. m. Utskottettillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten F4 (s. 63) och hemställer att till Maskin- ochverktygsutrustning m. m. för /72 anvisar ett reservationsanslagav . Engångsanskaffning av inventarier m. m. Kungl. Maj:thar under punkten F 5 (s. 64) föreslagit att till Engångsanskaffning av inventarier m. m. för /72 anvisa ett reservationsan slag av . Under hänvisning till vad utskottet anfört under punkt 26 ovan angående inrättandet av en behandlingscentral för frivårdsklientelet iStockholmsområdet tillstyrker utskottet en uppräkning av förevarande anslag med315 . att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag samt motionerna 1971:172, 1971:330, 1971:468 och 1971:643,samtliga JuU 1971: 5 32 motionersåvitt nu är i fråga, till Engångsanskaffning av inventarier m. m. /72 anvisar ett reservationsanslag av . Anskaffning,montering och transport av baracker m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag under punkten F 6 (s. 64) och hem ställer att till Anskaffning, montering ochtransport av baracker m. m. för /72 anvisar ettreservationsanslag av . Utbildningav personal m.fl. Kungl. Maj:t har under punkten F 7 (s. 65) föreslagit att till Utbildning av personal m. fl. för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Underhänvisning till vad utskottet anfört under punkten 26 ovan angående inrättandet av en behandlingscentral för frivårdsklientelet iStockholmsområdet tUlstyrker utskottet en uppräkning av förevarande anslag med25 000 ki". att i anledning av Kungl. Maj:ts förslagsamt motionerna 1971:172, 1971:330, 1971:468 och 1971:643, samtliga motionersåvitt nu är i fråga, till Utbildning av personal m. fl. för budgetåret 1911112anvisar ett reservationsanslag av . Maj:t har under punkten F 8 (s. 65) föreslagit att till Kriminologisk forskning för bud /72 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1971:172 av m. fl. (m) yrkassåvitt nu är i fråga att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer attkriminologisk forskning rörande allmänpreventionens betydelse snarastigångsattes och att erforderliga resurser härför ställes till förfogande (yrk.B b). I motionen nr 172 framhålles att kunskapen om olikabrottspåföljders verkan är ytterst bristfällig och att det är angeläget attgrundläggande forskning igångsattes för att söka klarlägga vilken betydelseolika påföljder har för laglydnaden och att forskningen intensifieras när detgäller att fastställa allmänpreventionens effekt. det innefattar förslag att skall hos Kungl.Maj:t hemställa att kriminologisk forskning rörande allmänpreventionensbetydelse igångsattes och att erforderliga resurser härför ställes tillförfogande. Motioner av samma innehåll behandlades av 1969 och 1970års riksdagar (SU 1969: 2 s. 24, 1970: 2 s. 14 f.).