bet · FU01SfU29 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU 1971:29 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående studiesocialt stödtill utländska studerande, jämte motion. Genom en dagtecknad proposition,1971; 81, har Kungl, Maj:t, under åberopande av propositionen bilagt utdrag avstatsrådsprotokoUet över utbildningsärenden, föreslagit att 1, antaga vidpropositionen fogade förslag tUl a) lag om ändring istudiehjälpsreglementet (1964: 402), b) lag om ändring istudiemedelsförordningen (1964: 401), 2. godkänna de riktlinjer för gäststipendier tillutländska studerande som föredragande statsrådet förordat, I samband med propositionen har utskottet behandlaten i anledning av propositionen väckt motion, 1971: 1434 av m, fl,(fp, c). Av propositionen återges i det följande, fömtom författningsförslagen,endast vad föredragande statsrådet uttalat i fråga om gäststipendier tUlutländska studerande. propositionen fogade författningsförslagen har följande lydelse: Lag om ändring istudiehjälpsreglementet (1964: 402) Härigenom förordnas, att 3, 31 och 32 §§studiehjälpsreglementet (1964: 402) skall ha nedan angivna lydelse. 3 § Studiehjälp utgår tiU svensk studerande så ocktill annan studerande, som är bosatt i riket. Den som icke är svensk med- Den som icke är svenskmed borgare äger dock icke rätt tiU stu- borgare äger dock rätt till studie- diehjälp, om han bosatt sig i riket hjälp endast om han bosatt sig i huvudsakligen i syfte att här vinna riket huvudsakligen i annat syfte utbildning, än att här vinna utbildning, 11 saml Nr 29 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Annan studiehjälp än studiebi- Annan studiehjälp än studiebi- drageUer förhöjt studiebidrag ut- drag eller förhöjt studiebidrag ut går endast efter ansökan, går endast efter ansökan, / fråga omstudiehjälp till den som ej är svensk medborgare kräves dock alltid ansökan. Beslut om studiehjälp meddelas, Beslut om studiehjälp meddelas, där ejannat följer av andra eller där ej annat följer av andra, tredje tredje stycket, av skolstyrelsen, om eller fjärde stycket, av skolstyrel- läroanstalten står under dess för- sen, om läroanstalten står under valtning, och eljest av rektor. dessförvaltning, och eljest av rek- Beslut om behovsprövat tUlägg tillstudiebidrag så ock beslut om studielån eller om studiehjälp för studier utomrUcet meddelas av centrala studiehjälpsnämnden. Fråga om sökande som icke är svenskmedborgare enligt 3 § äger rätt till studiehjälp prövas av centralastudiehjälpsnämnden. tidigare funnit sökanden äga sådan rätt tillstudiehjälp eller rätt till studiemedel enligt 5 § studiemedelsförordningen(1964: 401), skall han, när han senare ånyo ansöker om studiehjälp, anses ägarätt till studiehjälp enligt 3 § utan ny prövning av nämnden, om hanfortfarande är bosatt i riket. Om sist nämnda villkor är uppfyllt prövas iärende om behovsprövat tillägg till studiebidrag eller studielån av centrala studiehjälpsnämndenoch i ärende om annan studiehjälp av skolstyrelsen eller rektor. Fråga som avses i 29 § prövas av centralastudiehjälpsnämnden. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401) Härigenom förordnas, att 5 och 34 §§ studiemedelsförordningen (1964: 401) skall ha nedan angivnalydelse. SfU 1971: 29 Studiemedel utgå till svenskstuderande så ock till annan studerande, som är bosatt i riket. Till den som ej ärheltidsstuderande utgå studiemedel endast om han bedriver studiema på minst halvtid och på gmnd av förvärvsarbete, vård av egna barn eller andra särskilda skäl ej kan bedriva studier på heltid. Den som icke är svensk medborgare äger icke rätt tillstudiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen i syfte att här vinnautbildning. Den som icke är svensk medborgare äger rätt tillstudiemedel endast om han bosatt sig i riket huvudsakligen i annat syfte änatt här vinna utbildning, Ansökan om studiemedel prövas av studiemedelsnämnd eller för fall, beträffande vilka Konungen så förordnar, av centrala studiehjälpsnämnden. Ansökan om studiemedel prövas avstudiemedelsnämnd om ej annat följer av andra stycket eller av bestämmelsersom avses i tredje stycket. Fråga om sökande som icke är svenskmedborgare enligt 5 § äger rätt till studiemedel prövas av centralastudiehjälpsnämnden. tidigare funnit sökanden äga sådan rätt tillstudiemedel eller rätt till studiehjälp enligt 3 § studiehjälpsreglementet(1964: 402), skall han, när han senare ånyo ansöker om studiemedel, anses ägarätt till studiemedel enligt 5 § utan ny prövning av centrala studiehjälpsnämnden,om han är bosatt i riket. Om sist nämnda villkor är uppfylltprövas av studiemedelsnämnd eller i fall som avses i bestämmelser enligt tredjestycket av centrala studiehjälpsnämnden. Även i andra fall än som avses i andra stycket prövasansökan om studiemedel av centrala studiehjälpsnämnden enligt bestämmelsersom Konungen meddelar. Fråga om återkrav enligt 32 § prövas av centralastudiehjälpsnämnden. Denna lag träder i kraft . ' Med nuvarande lydelse avses denlydelse som har föreslagits i prop. 1971: 37 och som har tillstyrkts avutskottet i betänkandet SfU 1971: 28. 1* 1971. 11 saml Nr 29 Det är enligt min mening angelägetatt studerande från andra länder får möjUghet att som gäststuderande vistas iSverige, Man bör enUgt min mening räkna med att dessa studerande själva kansvara för sitt uppehälle, i första hand genom att föra med sig hemlandetsstudiesociala förmåner. Som jag antytt i det föregående tillämpar emellertidinte alla länder principen att studiestödet kan föras med vid studier i annatland. Enligt min mening bör man därför väsentiigt utöka antalet gäststipendieri för utiändska studerande. förfogar f.n. över ca 65 stipendiervilka i huvudsak används för bUateralt utbyte. Institutets gäststipendier utgårmed , jämte visst dyrortstillägg. För /73 bör100 gäststipendier av ny typ inrättas. I vilken takt eventueUa ökningar skallske får bedömas . Denna form av gäststipendier bör kunna innehasi högst och bör utgå med årsbelopp motsvarande studiemedlen, dvs, vidbasbeloppet , sammanlagt . Stipendierna bör administreras avSvenska institutet. Jag vill framhålla angelägenheten av att urvalet avstipendiater blir allsidigt. I motionen 1971: 1434 har hemställts »att vid sin behandlingav proposition nr 81 måtte besluta 1, atti skrivelse tUl Kungl. a) att förslagföreläggs höstriksdag om en utvidgning av de studierådgivande och kurativainsatserna för utländska studerande b) att enutredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag rörande den framtidautformningen av utländska medborgares studiemöjligheter i i enlighetmed vad som anges i motionen 2, att uttala att som vUlkorför rätt till studiestöd bör för annan än flykting och övriga i propositionen exemplifierade grupper lik som i nuvarande praxis gälla att vederbörande skall ha vistats och förvärvsarbetat i av ,» Enligt nu gällande regler ärutiändsk studerande som är bosatt i jämställd med svensk studerande ifråga om rätt till studiestöd. Sådant stöd utgår dock inte till den som bosattsig i riket huvudsakligen isyfte att vinna utbildning här. Med undantag för bl, a, flyktingar och den somär gift med svensk medborgare krävs f, n, enligt praxis att invandrare för attkunna erhålla studiestöd skall ha vistats och arbetat i Sverige.Handläggningen av ansökningar om studiestöd sker inom studiehjälpssystemet vid skolstyrelser och rektorsexpeditioner och inom studiemedelssystemet vidstudiemedelsnämnderna, I syfte att ge visst studiefinansielltstöd åt utländska gäststuderande utdelas f. n. ett begränsat antal stipendier,som administreras av , Fömtsättningen för tillträde tillsvensk högre läroanstalt är att den utländske studeranden har en grundexamen,som berättigar till inträde vid motsvarande läroanstalt i hans hemland.Kunskaper i svenska språket är däremot inte något krav. Pågmndval av förslag från kommittén för utländska studerande dras i propositionenupp nya riktlinjer för behandlingen av utländska medborgare i studiesocialtavseende. I överensstämmelse med nuvarande ordning behandlas i propositioneninvandrare och gäststuderande som två separata grupper, Ifråga om invandrare uttalas att huvudprincipen alltjämt bör vara att endast densom är inlemmad i det svenska samhäUet bör ha rätt tiU svenskt studiesocialtstöd. Detta anges innebära att studiestöd bör utgå tUl utlänning som mottagitsunder sådana omständigheter att det klart kan förutsättas att han kommer attstanna i . TUl denna kategori hänförs i första hand flyktingar ochdärmed jämförbara grupper. För övriga utlänningar uppstäUs som villkor för rätttill studiestöd att vederbörande med erforderliga tillstånd vistats ocharbetat i av , om inte särskildaomständigheter föreligger, t. ex, en nära familjeanknytning. Beträffandehandläggningsordningen föreslås att centrala studiehjälpsnämnden ifortsättningen skall pröva principfrågan om utiännings rätt till studiestöd.Enligt försKiget skall nämndens behandling av sådana ärenden ske inom en nyinrättaddelegation, vari skall ingå företrädare för utbildnings- och invandrarmyndighetersamt studerandeorganisationer. Föratt utvidga möjligheterna för utlänning att vistas här som gäststuderande börenligt propositionen fr, o, m, /73 inrättas 100 gäststipendierav ny typ. Stipendierna skaU kunna innehas i högst och föreslås utgå medett årsbelopp motsvarande studiemedlen, dvs. med nuvarande basbelopp . Imotionen 1971: 1434 framförs kritik mot åtskiUiga av de i propositionenframlagda förslagen. En väsentlig brist i propositionen är enligt motionärernaatt den inte tar upp de mera principiella överväganden rörande utiändskastuderande och deras antal, som borde ligga till grund för åtgärder på dettaområde. Motionärerna anser att det beträffande antalet utländska studerande kanfinnas skäl för någon form av reglering, som skulle anknyta till principernaför vår invandringspolitik i stort.För nordiska studerande innebär förslaget enligt motionärerna en avsevärdförsämring, som strider mot andan i det undertecknade nordiskakulturavtalet. Även den föreslagna ändringen av handläggnings-ordningenkritiseras. Ärenden rörande utiännings rätt till studiestöd är enligtmotionärerna av invandringspolitisk natur och bör därför ej avgöras avcentrala studiehjälpsnämnden utan läggas under annan instans. Möjligheter attöverklaga beslut i sådana ärenden bör tiUskapas. I motionen ifrågasätts vidareom den föreslagna tidsgränsen för innehav av de nya gäststipendiema är lämplig. Vid bedömningen härav måste man enUgt motionärerna, som utgår ifrånatt tillfredsställande kunskaper i svenska kräver studier, tahänsyn till att det inte kan vara meningsfyllt för en utländsk studerande attåtervända utan fullföljd examen. Motionärerna framhåller vidare att det krävsytterligare insatser vad gäUer svenskundervisningen för utiändska studerande. Dekritiska synpunkter, som enligt det nu anförda framförs i motionen, utmynnarsamtiiga i ett krav på tiUsättande av en utredning med uppgift att lägga framförslag om den framtida utformningen av utlänningars studiemöjUgheter iSverige. I avvaktan härpå bör enligt motionärerna det nuvarande kravet på ettårs vistelse här för rätt till studiestöd bibehåUas. Den föreslagnaskärpningen i detta hänseende bör således inte genomföras. I motionen yrkas attriksdagen måtte göra ett uttalande av denna innebörd. Fråganom reglering av antalet utländska studerande behandlades även av kommittén förutländska studerande. Kommittén föreslog att en sådan reglering skulle skebeträffande de invandrare, som påbörjar sin vistelse här med studier. Fleraremissinstanser har i princip anslutit sig tiU förslaget men har däremot uttrycktdelade meningar om vilka kriterier som skall vara avgörande för bedömningen avhur många utiändska studerande regleringen skall omfatta. Utskottet vill föregen del ansluta sig till den uppfattning i frågan, som föredragande statsrådetgivit uttryck för. Denna innebär att rätten till studiestöd från något av detvå studiesociala systemen inte bör göras beroende av någon reglering i form avtiUståndsgivning eller genom något system av fastställda kvoter för antaletutländska studerande, som skall tUlåtas invandra. Rätten tiU studiestöd bör istället utformas med hänsyn tUl uUänningens faktiska anknytning tiU Sverige.Huvudprincipen bör även i fortsättningen vara densamma, som gällt sedan detstudiesociala systemet infördes, nämligen att endast den som kan anses inlemmadi det svenska samhället bör ha rätt till svenskt studiestöd. Ekonomiskt stödåt utländska medborgare som kommer till i syfte att utbilda sig här bördäremot såsom föreslagits i propositionen utgå i form av stipendier. VadgäUer nordiska studerande hänvisar föredragande statsrådet tiU en resolution,som antogs vid nordiska undervisningsminis- termötet1959 och som innebar att nordiska studerande skulle kunna föra med sigstudiestödet från det egna landet vid studier i annat nordiskt land. Ensärskild nordisk kommitté undersöker f, n, tillämpningen av nuvarande regler, Ilikhet med föredraganden anser utskottet att för nordiska studerande bör, iavvaktan på resultatet av detta kommittéarbete, gälla i huvudsak samma reglersom för utiändska studerande i övrigt. Nuvarandeordning för handläggning av ärenden om studiestöd åt utlänning har i vissaavseenden visat sig vara mindre tillfredsställande. Uppsplittringen av handläggningenav dessa ofta svårbedömbara ärenden på ett stort antal lokala myndigheter harbl. a. lett till en oenhetUg bedömning av likartade frågor. En förbättring idetta hänseende torde, såsom föredragande statsrådet och flera remissinstanserförordat, lämpligen böra ske genom att handläggningen av dessa frågorcentraliseras. Eftersom ärendena i första hand får anses vara av studiesocialkaraktär är det enUgt utskottets mening naturligt att stanna för den avstatsrådet förordade lösningen, nämligen att flytta över prövningen avprincipfrågan om utlännings rätt tUl studiestöd på centralastudiehjälpsnämnden. Genom att behandlingen av ärendena är avsedd att ske inomen för ändamålet tillskapad delegation med representanter för berördamyndigheter och studerandeorganisationer kommer också, såvitt utskottet kanbedöma, ärendenas invandringspolitiska aspekter att bli i erforderligutsträckning beaktade. Utskottet kan alltså inte dela motionärernas uppfattningatt prövningen av dessa ärenden nu bör förläggas till annan instans.Erfarenheterna av det nya systemet bör avvaktas irman frågan om en annanhandläggningsordning eventueUt tas upp till förnyat övervägande. Därvid kanockså den i motionen upptagna frågan om införande av någon form av besvärsrättaktualiseras. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen i förevarandedel. SomframhåUs av föredragande statsrådet och även utvecklas i motionen är det avolika skäl angeläget att studerande från främmande länder får möjlighet att somgäststuderande vistas i . Förslaget om inrättande av de nyagäststipendierna innebär en väsentlig förbättring av nuvarandestipendiegivning, såväl beloppsmässigt som i fråga om antalet stipendier ochtiden för innehav av dessa. Frågan om de nya stipendierna kan anses lämpligtutformade med hänsyn tUl sitt syfte torde vid behov få aktualiseras avstipendiemyndigheten. , först sedan någon tids erfarenhetvunnits av det nya systemet. Någon anledning att nu låta utreda denna frågaföreligger enligt utskottets mening inte. Utskottet tillstyrker propositionenäven i förevarande del. Ipropositionen behandlas även spörsmålet huruvida dokumenterade kunskaper isvenska skall krävas för utomnordisk medborgares rätt till tiUträde till högrestudier. Enligt statsrådet bör några generella krav härominte f. n. stäUas upp, I de fall då förkunskaper i svenska avut-bUdningsmyndigheterna bedöms som erforderliga bör, enligt vad statsrådetuttalar, den som gått igenom kurserna 13 i svenska inom ramen för vissa kurserför utländska studerande anses ha dessa förkunskaper. Det fömtsätts attutlänning som inte är gäststuderande och som behöver genomgå någon av dessakurser skall kunna få studiemedel. Utskottet, som ansluter sig tiUföredragandens bedömning av frågan, utgår ifrån att utbildningsmyndighetema isamband med anslagsframställningar lägger fram erforderliga förslag i syfteatt tUlgodose ifrågavarande undervisningsbehov. Detanförda ger enligt utskottets mening vid handen att en utredning av det slagmotionärerna åsyftar inte kan anses erforderlig. Utskottet avstyrker såledesmotionsyrkandet härom. Rörandefrågan om att utsträcka den karenstidsregel som gäller till två årvill utskottet för egen del anföra följande. Propositionens förslag härom börses mot bakgrund av den av utskottet i det föregående förordade principen förutiännings rätt till studiestöd, nämligen att sådan rätt bör tUlkomma endastden som kan anses inlemmad i det svenska samhället. Invandrare, som intetillhör gruppen flyktingar och därmed jämstäUda och som ej heller har någondirekt famUjeanknytning till , bör enligt utskottets mening kunna betraktassom inlemmad först sedan han fått sådan anknytning till vårt land att det klartkan förutsättas att han kommer att stanna här. Utskottet anser det med hänsynhärtill befogat att i dessa fall utsträcka det nuvarande kravet på ett årsvistelse och förvärvsarbete för rätt till studiestöd tUl . Härigenom uppnåsockså en anpassning till rådande praxis för beviljande av bosättningstiUstånd,vilket normalt sker . För invandrare, som avser att bedriva studieri , torde den föreslagna förlängningen av karenstiden även kunna medföraökade möjligheter att lära sig svenska och över huvud taget nå en bättre anpassningtUl svenska samhällsförhållanden. Detta innebär i sin tur att vederbörande fårstörre utsikter att kunna bedriva sina studier med framgång. I detta sammanhangmå framhållas att av de utländska medborgare, som beviljatsstudiemedel var siffran cirka 1 400 erhöll studiemedel endasten gång, dvs. för en eller två terminer. Det torde kunna antas att en inteobetydlig del av dessa gått miste om rätten till fortsatta studiemedel därföratt de inte uppfyUt kravet på uppnådda studieresultat. Detta har säkerligen imånga fall haft sin grund i bristfälliga, svenskkunskaper eller aUmännaanpassningssvårigheter. Med hänvisning till det anförda tUlstyrker utskottetpropositionsförslaget i denna del. Motionentar slutligen upp frågan om studierådgivning och kurativ verksamhet i fråga omde utländska studerandena. Anslagen till den särskilda studierädgivning, somanordnades första gången /70 i anslutning till universitetskurserna i svenska, är enligtmotionärerna mycket knappa. En avsevärd utbyggnad av denna studierådgivningliksom av de kurativa insatserna bör enligt motionärerna komma till stånd. Imotionen yrkas att Kungl. Mäj:t måtte förelägga höstriksdag förslaghärom. Ipropositionen framhåller föredragande statsrådet att det finns motiv förvidgade studierådgivande och kurativa insatser för utiändska studerande.Statsrådet uttalar att det ankommer på utbildningsmyndigheterna attaktualisera förslag häroni för kommande budgetår. Enligt utskottetsuppfattning får det bedöinas som angeläget att en ökad satsning sker påförevarande områden. Med hänsyn till vad statsrådet anfört utgår utskottetifrån att de förslag i ämnet, som petitamyndighe-terna finner skäl att läggafram, kommer att bli föremål för en positiv behandling. Därmed blir ocksåsyftet med motionen i förevarande del i allt väsentiigt tillgodosett. Utövervad ovan anförts föranleder propositionsförslagen ingen erinran eller särskiltuttalande från utskottets sida. Under åberopande av detanförda får utskottet hemställa 1. att antar de vidpropositionen fogade förslagen till lag om ändring i studiehjälpsreglementet(1964: 402) samt lag om ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401); 2. att godkänner de ipropositionen angivna riktlinjerna för gäststipendier till utländskastuderande; 3. att motionen 1971: 1434 inte föranledernågon åtgärd. Närvarande:herrar i (c), (), (), Ringaby(m), fröken (), herrar i Nennesholm (c)*, i (s), Mundebo (fp)*, i (m), fröken (), (), fröken (), herrar Gadd (s) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avherr Mundebo och fröken (båda fp), som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande, sombörjar på s. 6 med orden »Frågan om» och slutar på s. 8 med orden»Motionsyrkandet avstyrks» bort ersättas med text av följande lydelse: SfU 1971: 29 10 »Fråganom-------- (=utskottet)------ skall omfatta. utskottets mening bör ilinje med nuvarande praxis rätten till studiesocialt stöd i första hand görasberoende av utlänningens faktiska anknytning till . En huvudprincip börsåledes alltj'ämt vara att endast den som kan anses inlemmad i det svenskasamhället bör ha rätt till svenskt studiestöd. Som utskottet utvecklar närmarenedan bör kravet på inlemmande bortsett från gruppen flyktingar och därmedjämstäUda samt från dem som har direkt familjeanknytning tiU ansesuppfyllt beträffande den som vistats och arbetat här . I likhet medmotionärerna anser utskottet det emellertid därjämte angeläget att främja enökad invandring av studerande och gmpper med högre utbildning. Våra högreutbUdningsanstalter bör i högre grad än vad som är faUet kunna fungera somöppna och aktiva centra för ett vidgat kulturutbyte, ökade forskningsinsatseri internationell samverkan och större internationell förståelse över huvudtaget. De i propositionen föreslagna gäststipendierna får ses som en välkommeninsats i detta syfte men är enligt utskottets mening inte desto mindreotillräckliga. Som ytterligare stimulansåtgärd borde övervägas att i vissutsträckning utvidga det studiesociala stödet till att gälla även andrainvandrargrupper än de förut angivna. Detta förutsätter emellertid någon formav reglering av antalet utländska studerande, som vill påbörja sin vistelsehär med studier. studerande lade också fram ett förslaghärom, som i princip tUlstyrktes av flera remissinstanser. Utskottet, som intenu anser sig kunna ta stäUning till utformningen av en sådan reglering, finneri likhet med motionärerna att frågan bör närmare övervägas. Tillfrågan om de nordiska studerandenas ställning återkommer utskottet nedan underavsnittet om den föreslagna förlängningen av karenstiden. Nuvarandeordning (= utskottet) frågor centraliseras. Utskottet ställer sigemeUertid tveksamt till förslaget att prövningen av ifrågavarande ärendenflyttas till centrala studiehjälpsnämnden. I sitt eget remissytirande harnämnden i likhet med flera andra remissinstanser förordat statens invandrarverksom prövningsinstans. Det har därvid hävdats att ärenden om utlännings rätttill studiestöd främst är av invandringspolitisk natur. Utskottet kan iprincip ansluta sig till denna uppfattning men anser att problemet liksommotionärernas förslag om införande av besvärsmöjligheter bör utredas närmareinnan slutlig ställning tas. I avvaktan härpå vill utskottet inte motsätta sigbifall till propositionen i förevarande del. Som framhåUs-------- (=utskottet)------ iSverige. om inrättande av de nyagäststipendierna innebär én förbättring av nuvarande stipendiegivning ochutskottet är därför berett att tiUstyrka detsamma. Den föreslagnabegränsningen till för innehav av sådant SfU 1971: 29 11 stipendiumframstår dock enligt utskottets mening som alltför snäv. Syftet med den nyastipendieringen måste rimligtvis vara att ge gäststudenten studiefinansiellamöjligheter att avlägga akademisk examen. Detta torde med den föreslagnatidsbegränsningen knappast vara möjligt att åstadkomma, eftersom ett av de treåren torde åtgå för inhämtande av tiUfredsställande kunskaper i svenska. Ävenpå denna punkt vUl utskottet förorda ytterligare utredning. Rörandefrägan om dokumenterade kunskaper i svenska skaU krävas för tillträde tillhögre utbUdning uttalar föredragande statsrådet att några generella krav härominte f. n. bör stäUas upp. En motsatt uppfattning redovisas av kommittén förutländska studerande och av de flesta remissorgan som yttrat sig i frågan, bl.a. universitetskanslersämbetet.