bet · FU01SoU7 · 1971-12-31 00:00:00 — För genomförande av utbildningsprogrammet föreslåsbetydande förstärkningar av arbetsmedicinska institutets resurser. Anslagetför /72 höjs med ca 2,5 milj. kr., vUket bl. a. innefattar enpersonalförstärkning med ett 20-tal nya tjänster. Propositionenkommer att behandlas av utskottet i betänkande 1971: 11. Maj:ts bemyndigande tillkallades är1967 en sakkuimig för att utreda yrkesskadeförsäkringens finansiering m. m. Densakkunnige överlämnade ett betänkande kallat Yrkesskadeförsäkringensfinansiering (SOU 1970: 49), vUket betänkande ligger till grund för prop. 1971:22 med förslag till lag om ändring i lagen om yrkesskadeförsäkringen m. m. Förden sakkunnige återstår att utreda frågan om den framtidayrkesskadestatistiken. I direktiven anförs härom följande: Den av utarbetade statistikenöver yrkesskador är tiU innehåll och utformning i sina huvuddrag bestämd genomöverväganden på grund av ett är 1955 framlagt förslag om sjukförsäkrings-ochyrkesskadestatistiken, internationella rekommendationer, framställningar avarbetarskyddsverkets organisationsutredning är 1960 samt överläggningar meUanriksförsäkringsverket och arbetarskyddsstyrelsen år 1963.Riksförsäkringsverkets arbete med yrkesskadestatistiken, som sysselsätterinemot 40 personer, avser i första hand att belysa yrkesskadornas frekvens,beskaffenhet och orsaker. Resultatet härav redovisas i publUcationen»Yrkesskador», som ges ut i . Bland övrigaav verket utarbetade statistiska redogörelser om yrkesskador ochyrkesskadeförsäkring kan nämnas »Kostnadsstatistik för yrkesskador», somnärmast är avsedd att ge underlag för utarbetande av premietariffer föryrkesskadeförsäkringen, och den s. k. företagsstatistiken, dvs. statistik förbelysande av yrkesskadeförhållandena hos enskilda stora företag. Denna senarestatistik, som omfattar företag med minst för är räknat,tillhandahålls arbetarskyddsverket för dess inspektionsverksamhet.Vidare kan nämnas att uppgifterna i det centrala företagsregistret, som förshos och som är avsett att hållas aktuellt för olikastatistiska ändamål, i väsentliga avseenden förnyas pä grundval avuppgifter ur rUis-försäkringsverkets hälkortsregister över arbetsgivare ochdäri förekommande uppgifter om näringsgrenar m. m. Frågan omyrkesskadestatistikens framtida handhavande har alltså betydelse för flerastatliga myndigheter. Arbetsmarknadens parter har också ett betydande intressei denna fråga. har i sitt remissyttrande över yrkesskadeutredningensbetänkande anfört, att verkets befattning med denna statistik måhända skullekunna motiveras med att verket kommer att ha tiUsyn över yrkesskadeförsäkringenmen att mot en sådan ordning talar att verket inte har något direkt behov avstatistik, som främst är uppbyggd för att tjäna arbetarskyddet. Verketifrågasätter därför om inte arbetarskyddsstyrelsen bör hahuvudansvaret för yrkesskadestatistiken. Vid utredningen bör prövas huryrkesskadestatistiken bör utformas och vem som bör svara förstatistikproduktionen. I de motioner, som behandlas i detta betänkande,tas upp ett antal frågor, som rör arbetarskyddet. Dennuvarande arbetarskyddslagen har gällt . Lagen har ändrats vid olikatillfällen, men de gmndläggande principerna i lagen kvarstår oförändrade sedanlagens tUlkomst. tUlsattes efter Kungl. Maj:ts bemyndigande enutredning, arbetsmiljöutredningen, som skaU företa en genomgripande översyn avhela arbetarskyddslagstiftningen. Utredningen skall också pröva frågor rörandearbetarskyddets organisation. Imotionen 1971: 247 yrkas att arbetsmiljöutredningen skall få en parlamentarisksammansättning. Motionen syftar vidare till en utvidgning av utredningensuppdrag så att detta kommer att avse även andra arbetsmiljöfrågor än de ovannämnda. Motionärerna pekar bl. a. på att utbildnings- och forskningsfrågan börutredas. De framhåUer också att det finns behov av en analys av densamhällsekonomiska betydelsen av en bättre arbetsmiljö. Motionärerna vill ocksåatt skaU begära åtgärder så att industrin ekonomiskt stimuleras attförbättra arbetsmiljön. Yrkandet i motionen 1971: 767 är Ukartat med det sistredovisade. ingår sju ledamöter. Av ledamöterna är flertaletverksamma inom arbetsmarknadens organisationer, nämligen två inom LO-området,en inom TCO-området och tvä inom SAF-området. Genom att tiU utredningen harknutits ett antal experter har utredningen tillgång till sakkunskapbeträffande bl. a. arbetsmedicinska frågor och frågor rörande förgiftningar. mening är det av stort värde att arbetsmarknadens organisationer ärstarkt representerade i utredningen. Med hänsyn tUl utredningens karaktär ärdet uppenbarligen nödvändigt att det stora flertalet av de till utredningenknutna experterna i princip deltar i utredningsarbetet i dess helhet. På gmndav vad sålunda anförts om arbetsmiljöutredningens organisation och arbeteanser utskottet att det inte föreligger skäl att ta något initiativ tillförstärkning av utredningen med företrädare för de politiska partierna.Utskottet avstyrker därför motionen 1971: 247 i denna del. Enligtde utförliga direktiven för arbetsmiljöutredningen syftar översynen tiU enlagstiftning som svarar mot en breddad målsättning för arbetarskyddet.Lagstiftningen bör aUmänt sett ge ett tUlfredsställande underlag för vidgadeinsatser mot hälsofarliga arbetsmiljöer. En grundtanke måste vara attarbetstagarnas fysiska och psykiska hälsa skall kunna skyddas effektivt i varjeled i produktionen. Vidare framhålls i direktiven bl. a. att en effektivtUlämpning av arbetarskyddslagstiftningen självfallet är av stor betydelse ochatt reglerna om tiUsyn genom offentliga organ SoU 1971: 7 12 börses över med sikte på största möjliga effektivitet i tillsynsverksamheten. Detpekas också på behovet av en väl utbyggd lokal skyddsverksamhet. I direktivenanges ett antal särskilda frågor som förtjänar uppmärksamhet underutredningsarbetet. Det står utredningen fritt att utöver vad som särskUt nämnsi direktiven ta upp sådana frågor som aktualiseras under arbetets gång och somfaller inom ramen för en allmän översyn av arbetarskyddslagstiftningen. Decentrala utredningsuppgifter pä arbetarskyddsområdet som således lagts päarbetsmiljöutredningen är omfattande och med hänsyn till uppgifternassvårighetsgrad tidskrävande. Enligt utskottets mening är det av vikt attutredningen i princip inte vidgas till att avse uppgifter som går utanför den ide ursprungliga direktiven givna ramen. Det är nämligen angeläget att arbetetpå en tidsenlig lagstiftning och en effektiv kon-troUorganisation på områdetinte fördröjs. Till detta kommer att frågan rörande förbättring av arbetsmiljönäven i andra sammanhang ägnas uppmärksamhet av statsmakterna. harförslag lagts fram beträffande en utbyggnad av företagshälsovården (prop.1971:23, SoU 11). Vidare kan nämnas att arbetarskyddet föreslås få ökaderesurser genom en särskild arbetarskyddsfond som skall tUlskapas för nyainsatser i fråga om forskning, utbUdning och upplysning på området (prop.1971: 22, SfU 17). Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet yrkandet imotionen 1971: 247 om att tilläggsdirektiv skall utfärdas tiU arbetsmiljöutredningen.Med beaktande av att utredningen är oförhindrad att ta upp även andra frågor änsådana som särskilt nämns i direktiven finns det inte heUer anledning att tanågot initiativ från sida i fråga om utredning eller åtgärder föratt ekonomiskt stimulera industrin till arbetsmiljöinsatser. Utskottetavstyrker därför också de yrkanden i detta avseende som framstäUs i motionerna1971: 247 och 1971: 767. Itvå motioner framställs yrkanden som avser yrkesinspektionens verksamhet.Motionen 1971: 63 syftar till en utökning av antalet distrikt inomyrkesinspektionen från nuvarande 11 tUl 24 så att det inom varje län skallfinnas ett distriktskontor, och i motionen 1971: 359 hemställs att riksdagenskall uttala att frågan om samarbetet mellan yrkesinspektionen och lokalakommunala organ ägnas särskild uppmärksamhet i arbetet på att reformeraarbetarskyddslagstiftningen. Som exempel på i vilka avseenden ett förbättratsamarbete främst bör komma till stånd framhåller motionärema attbyggnadstillstånd för om-, ny- eUer tillbyggnad av arbetslokaler bör beviljasendast om ritningar m. m. av yrkesinspektionen granskats och godkänts frånmiljö- och skyddssynpunkt. Vidsin prövning av frågor rörande arbetarskyddets organisation börarbetsmUjÖutredningen enligt sina direktiv ta upp till behandling bl. a. yrkesinspektionensorganisation och arbetsformer. Utskottet vill understryka att vid dennaöversyn beaktas att en fortsatt förstärkning av yrkesinspektionensorganisation är angelägen. Huruvida denna förstärkning bör SoU 1971: 7 13 åstadkommasgenom ett utökat antal inspektionsdistrikt eller på annat sätt bör enligtutskottets mening prövas under utredningsarbetet. I enlighet med dettastäUningstagande bör motionen 1971: 63 inte föranleda någon åtgärd. Somframhålls i motionen 1971: 359 torde det inte sällan förekomma att vidprojektering för om- eller tillbyggnad av arbetslokaler arbetarskyddssynpunkternainte ägnas tiUräcklig uppmärksamhet. Förbättrade förhållanden i detta avseendekan uppnås, som anförs i motionen, bl. a. genom att man får till stånd ettbättre samarbete mellan yrkesinspektionen och olika kommunala organ. Även andraåtgärder inom ramen för arbetarskyddslagstiftningen kan vara påkallade. Idirektiven till arbetsmiljöutredningen har framhåUits att arbetarskyddets kravmåste bättre än f. n. kunna göra sig gällande redan i samband med planeringenav arbetslokaler, maskiner och arbetsmetoder. Vidare uttalas bl. a. att kravetpå att skyddsåtgärder sätts in på ett så tidigt stadium som möjligt gör det nödvändigtatt ägna stort intresse åt frågor som angår granskning och besiktning avarbetslokaler, maskiner och anläggningar m. m. Det anges även att föreskrifterom obligatorisk förhandsgranskning i viss omfattning av förslag,konstmktionsritningar o. d. torde få övervägas. Vid sin prövning av de nuangivna frågorna blir det uppenbarligen nödvändigt för arbetsmiljöutredningenatt ägna betydande uppmärksamhet både åt innehåUet i lagstiftningen och fråganom det praktiska samarbetet mellan de offentliga tillsynsorganen på området,de lokala myndigheterna och de personer som är engagerade i den lokalaskyddsverksamheten. Med hänsyn härtill är något uttalande frän sidai den fråga som upptagits i motionen 1971: 359 inte erforderligt. Utskottetavstyrker därför motionen. I motionen 1971: 750 framstäUs en rad yrkandenrörande arbetarskyddet. Motionärerna vill att ett antal uppräknade frågor, bl.a. frågor om hygieniska gränsvärden, rätt tUl pauser vid kontinuerligaarbetsprocesser och om stärkt ställning för skyddsombuden skall snabbutredasav arbetsmiljöutredningen. Vidare vill motionärerna att skaU uttalasig för att arbetsmedicinska institutet inordnas under arbetarskyddsstyrelsensledning, att styrelsen erhåller en stark löntagarrepresentation och attstyrelsen blir en samordnande instans för att styra utformningen av en bättrearbetsmiljö. Motionärerna vUl också att företagen skall bli skyldiga attbudgetera arbetsmiljökostnaderna samt att en professur i arbetsmUjö skallinrättas. Samtligade frågor, beträffande vilka motionärerna förordar en snabbutredning, liggerinom ramen för arbetsmUjöutredningens uppdrag. Detta gäller också frågan omskyldighet för företagen att redovisa arbetsmiljökostnader. På grund av detanförda och med hänsyn tiU betydelsen av att ett samlat förslag tUl nyarbetarskyddslagstiftning möjligt framläggs av arbetsmUjÖutredningenkan utskottet inte biträda motions- SoU 1971: 7 14 förslageni de här nämnda frågorna. Utskottet beaktar härvid också att det stårutredningen fritt att lägga fram delförslag innan utredningsarbetet slutförts. Dådet gäUer yrkandena rörande arbetarskyddsstyrelsens och arbetsmedicinskainstitutets framtida ställning får utskottet framhålla att arbetarskyddsstyrelsensorganisation och arbetsformer skall tas upp av arbetsmiljöutredningen och attutredningen i tilläggsdirektiv fått i uppdrag bl. a. attutreda frågan om en integrering av arbetsmedicinska institutet iarbetarskyddsstyrelsen. Med hänsyn tUl det anförda bör motionen inte heller idenna del förarUeda någon åtgärd från sida. Frågorrörande utbUdningen på arbetsmiljöområdet har efter hand fått allt störrebetydelse. Utskottet får i detta hänseende hänvisa till den förstärkning avutbildningsresurserna som föreslagits i prop. 1971: 23 (SoU 11) angående vissafrågor om företagshälsovård m. m. Det finns också anledning erinra om att denarbetarskyddsfond som föreslagits i prop. 1971: 22 (SfU 17) kommer att gemöjlighet tUl avsevärt vidgade resurser för bl. a. utbildning påarbetarskyddets område. Av det anförda framgår att en fortgående förstärkningav utbildningsresurserna pä det här aktuella området sker. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet yrkandet i motionen 1971: 350 om inrättande av en professuri arbetsmiljö. Imotionen 1971: 247 yrkas att en skyndsam utbyggnad och effektivisering avyrkesskadestatistUcen genomförs. I motionen 1971: 750 framställs ett likartatyrkande, vilket främst syftar tiU att statistUcen på området snabbt skaUredovisas. Fråganhur yrkesskadestatistiken bör utformas och vem som bör svara förstatistikproduktionen är f. n. föremål för utredning av en sakkunnig. Medhänsyn härtUI avstyrker utskottet motionsyrkandena. A. att motionen 1971: 63 och motionen 1971: 359inte föranle der någon åtgärd, B. att motionen 1971: 247, såvitt avser frågan omparlamentarisk sammansättning av arbetsmiljöutredningen, inte föranleder nå gon åtgärd, C. att motionen 1971: 247, såvitt avser frågan omåtgärder för att ekonomiskt stimulera industrin att förbättra arbetsmiljön, samt motionen 1971: 767 inte föranleder någon åtgärd, D. att motionen 1971: 247, såvitt avsertilläggsdirektiv till arbets miljöutredningen, inte föranleder någon åtgärd, E. att motionen 1971: 247 och motionen 1971: 750,båda motio nerna såvitt avser yrkesskadestatistiken, inte föranleder någon åtgärd. SoU 1971: 7 15 F. att motionen 1971: 750, såvitt den behandlats avutskottet och i den mån den inte behandlats under E, inte föranleder någonriksdagens åtgärd. Närvarande:herrar i (s), i (c), i (s), (). (), (), herrar i Öskevik (c)*,Hyltander (fp), (), herrar (), i (s), (), (vpk), herrar Nisser (m) och i (s). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. vid utskottets hemställan under B av herrarGustavsson i (c), (), i Öskevik (c), Hyltander (fp). () och Nisser (m), som anser debatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med orden »» och slutar med orden »denna del» bort ersättas med text avföljande lydelse: mening är det av stort värde att arbetsmarknadens organisationer ärstarkt representerade i utredningen. Det är emellertid även angeläget attutredningsarbetet får en sådan inriktning och be-drives på ett sådant sätt attdet förslag som arbetet utmynnar i har en så bred förankring som möjligt blandriksdagspartierna. Härigenom främjas en snabb och effektiv lösning av debetydelsefulla frågor som utredningen har att pröva. Med hänsyn tiU det anfördaförordar utskottet att arbetsmiljöutredningen i enlighet med vad som föreslåsi motionen 1971: 247 förstärks med företrädare för de politiska partierna. dels att utskottet under Bbort hemställa »att rUcsdagen med bifalltill motionen 1971: 247 i motsvarande del hos Kungl. Maj:t hemställer attarbetsmiljöutredningen förstärks med företrädare för de politiska partierna.» 2. vidutskottets hemställan under C av herrar i (c), (), i Öskevik (c), Hyltander (fp). () och Nisser (m), som anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med orden »Decentrala utredningsuppgifter» och slutar med orden »och 1971: 767» bortersättas med text av följande lydelse: SoU 1971: 7 16 De centrala utredningsuppgifter (= utskottet) - tiU arbetsmiljöutredningen. Dådet gäller yrkandet i motionen 1971:247 om ekonomisk stimulans till industrinför att förbättra arbetsmiljön vill utskottet erinra om att från och med förrabudgetåret utgår till industriföretag direkta bidrag till investeringar tillåtgärder i syfte at minska vatten- och luftföroreningar. Såsom framhölls imotionen bör det övervägas om motsvarande metod kan tillämpas för attstimulera industrin att förbättra arbetsmiljön. Företagen bör också få ökademöjligheter att utnyttja sina investeringsfonder för särskilda investeringar påarbetsmiljöområdet. Även andra åtgärder bör övervägas i det angivna syftet.Genom utskottets ställningstagande tillgodoses också yrkandet i motionen 1971:767. Vad utskottet anfört i den här aktuella frågan bör ges Kungl. dels att utskottet under Cbort hemställa »att i anledning av motionen 1971:247 imotsvarande del samt motionen 1971:767 ger Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottetanfört om åtgärder för att ekonomiskt stimulera industrin att förbättraarbetsmiljön.» 3.vid utskottets hemställan under F av (vpk) som anser delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som börjar på s. 13 med orden »Samtligade» och slutar på s. 14 med orden »i arbetsmiljö», bort ersättas med text avföljande lydelse. Dei motionen aktualiserade frågorna om hygieniska gränsvärden, rätt tillpauser vid kontinuerliga arbetsprocesser, högsta tillåtna hastighet vidlöpandebandarbeten, stärkt ställning för skyddsombuden och inrättande avfackliga skyddsinspektörer är av sådan angelägenhetsgrad att ,oaktat att det står arbetsmiljöutredningen fritt att lägga fram delförslaginnan utredningsarbetet slutförts, som sin mening bör uttala att förslag i dessafrågor skyndsamt utarbetas och framlägges. Såväl dagspress som inte minstfackförbundspressen ger dagliga exempel på skrämmande brister och faror inomarbetslivets område. En prioritering av utredningens arbete på de i motionenberörda områdena skulle därmed kunna leda till att behövliga åtgärder kundevidtas avsevärt snabbare än om slutförandet av utredningens arbete skall avvaktas.Arbetsmiljöutredningen bör få tilläggsdirektiv i enlighet med det anförda. Ifråga om arbetarskyddsstyrelsens och arbetsmedicinska institutets framtidaställning anser utskottet i likhet med motionärerna att arbetarskyddsstyrelsenbör utvecklas till ett centralt samordnande organ i syfte att styrautformningen av en bättre arbetsmiljö. Den förstärkning av arbetarskyddsstyrelsensom är oundgängligen nödvändig främjas på ett verksamt sätt därestarbetsmedicinska institutet såsom föresläs i motionen knytes till styrelsen. Av grundläggandebetydelse är härvid även att styrelsen får en starkare löntagarrepresentation.Sedan motionen avlämnades under den fria motionstiden hararbetsmiljöutredning-en i tilläggsdirektiv i ar fått i uppdragatt bl. a. utreda frågan om en integrering av arbetsmedicinska institutet iarbetarskyddsstyrelsen. Yrkandet i motionen har sålunda tillgodosetts på dennapunkt. Vad däremot gäller utbildningsfrågor inom arbetsmiljöområdet delarutskottet den i motion 1971: 750 anförda meningen att en total omvärdering ärbefogad. Det finns beträffande den tekniska arbetsmiljövården ingenmotsvarighet till den satsning som sker när det gäller den yttre miljövården.Att tiUmäta den förra en tillbörlig betydelse bör enligt utskottets meningkomma till uttryck i ett tUlstyrkande av motionsyrkandet om inrättande av enprofessur i arbetsmiljö. Motionen åberopar sig härvid på ett förslagframställt av Svenska teknologförening-en om inrättande av en sådan professursom ett led i strävandena att få fram skyddsingenjörer med kvalificerad utbildningför sitt arbete. Utskottet anser den aktualiserade frågan ha en sådan räckvidd,att ej bör låta sig åtnöjas med utredningsdirektivens allmänna utformningi utbildningsfrågorna på arbetsmiljöns område. bör därför för sin deltillstyrka den föreslagna professurens inrättande. Förslag om professurensnärmare innehåll samt om dess placering torde lämpligen kunna utarbetas avarbetsmiljöutredningen. Arbetet bör bedrivas med förtur. dels att utskottet under F borthemställa »l)att i anledning av motionen 1971:750 i motsvarande delhos Kungl. Maj:t hemställer att arbetsmiljöutredningen får tUläggsdirektiv ienlighet med vad utskottet anfört, 2) att med bifall tillmotionen 1971:750 i motsvarande del ger Kungl, Maj:t till känna vad utskottetanfört om inrättande av en professur i arbetsmiljö, 3) att motionen 1971: 750 såvitt denbehandlats av utskottet och i den mån den inte behandlats under E, eller F2, inte föranleder någon åtgärd,»