bet · FU01TU17 · 1971-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1971 TU 1971:17 betänkande i anledning av motion omett statligt charterflygbolag 1 motionen 1971:936 av herrar OlofJohansson i (c) och Stridsman (c) har hemstäUts att iskrivelse tiU Kungl. Maj:t anhåUer om utredning ooh förslag angående etableringav ett statligt charterflygbolag med uppgift att i samarbete medturistbranschen och bl. a. genom en utpräglad lågtaxepoUtikstimulera den inhemska turismen främst i norra delarna av landet och med siktepå att förbättra balansen i dé utrikes betalningarna. Över motionen har yttrande inhämtatsfrån , luftfartsverket, (),(), och . Sebilaga tUl detta betänkande. I sitt gemensamma yttrande övermotionen framhåUer Sj S/bl.a. att stimulans tUl den inhemska turismen måste bedömas som mycket angelägenur social, kultureU och ekonomisk synvinkel. I överensstämmelse med dennaövertygelse har både SAS och alltifrån sin start med oUka medel verkat förett ökat turistresande inom . SAS/stöder den inhemska turismenfrämst genom att tiUhandahålla en väl utbyggd, modem och funktionsdugUgtransportapparat. Flygresenärer i erbjuds ett trafiknät, omfattandedrygt tjugotalet flygstationer. Detta nät är uppbyggt att täcka de störstabefolkningskoncentrationerna och ansluter sig således väl tUl trafikströmmarnainom landet. En schemabunden transportfunktion med i förväg pubUceradetidtabeller utgör grundvalen för varje form av turism. Inrikesflyget anses fyUadenna grundförutsättning. Företagen redovisar vidare en rad insatser för såvälinrikesflygtrafik inkluderande en omfattande rabattering av flygpriserna som värvning av utländska turister tUl och därmed följande förbättringav det svenska turistnettot. Motionens förslag om upprättande av en bunden statUgcharterflygtrafik, subventionerad i aUa slags kostnader utom de rörUga, tillett antal norrländska flygplatser avvisas också av de båda företagen. trafik tUl de i motionen angivna flygstationerna skullekomma att drivas i direkt konkurrens med Unjebolagen, särskilt som den omnämnda"bundenheten" måste tolkas som en schemaläggning av trafiken ochgenom trafikantbortfaU i den reguljära trafiken inom aUa resandekategorierleda till ett intäktsbortfaU, som finge kompenseras av taxehöjningar på helasvenska inrikesnätet. I sammanhanget påpekas, att SAS/redan bedriver enrelativt omfattande chartertrafik tUl och andra platser.Prissättningen för denna trafik syftar i princip just till en täckning av derörUga kostnaderna, vilket förklaras genom att flygningarna utföres vidtidpunkter då flygplansflottan inte är upptagen i den reguljära Unjetrafiken.Resurserna räcker också tiU för en betydande vidareutveckUng av chartertrafikeninom och landet i övrigt. Också SJ framhåller beträffande den inhemska marknadensintresse för turism i att försörjningen på själva trafikområdet ärriklig. Såväl SJ som SAS och även bussföretagen har ett väl utvecklattrafiknät som berör samtUga de av motionärerna nämnda norrländska orterna.TiUkomsten av ett charterflygföretag som kunde välja vissa intressantatransportobjekt skuUe rycka undan väsentUga marknadsandelar för de reguljäratrafikföretagen, vilka också har att tillse att krav på täckning av fastakostnader och räntor tiUgodoses. Tanken att en sådan charterflygverksamhetskuUe kunna bedrivas utan direkt konkurrens med existerande Unjetrafikföretagär enUgt SJ:s mening inte reaUstisk. EnUgt luftfartsverkets uppfattning skulle motionärernassyften bättre kunna befrämjas genom andra åtgärder än tiUskapandet av ettstatUgt charterbolag som skuUe operera på helt andra villkor än existerandeflygföretag. Ett svenskt flygföretag som endast skuUe behöva uppnåkostnadstäckning för de rörUga kostnaderna vore dessutom ett avsteg från den avriksdagen godkända trafikpoUtiken. Verket avråder därför frän det avmotionärerna föreslagna statliga charterflygbolaget och även från en utredningom ett sådant. Utskottet har vid sin prövning avfrågan inte heller funnit sig kunna biträda motionärernas yrkande. Såsom i detföregående framhålUts bedrivs redan verksamhet av det slag motionärerna avsettgenom SAS och , i vilka företag staten som intressent i AktiebolagetAerotransport har insyn och inflytande. De nämnda företagen har av Kungl. Maj:tmeddelade koncessioner för sin trafik och innehar även i övrigt erforderligatillstånd samt följer genom kontinuerUga undersökningar utveckUngen i fråga omtransportbehovens karaktär och storleksordning. Företagen torde vidare få sägasha gjort stora insatser inom just det område motionärerna avsett och har ocksåförklarat sig beredda att vid uppstående behov avdela erforderUgtransportkapacitet för ytterUgare transporter av här ifrågavarande slag. SlutUgen må i sammanhanget erinrasom den verksamhet som bedrivs av det statsägda företaget och som omock i begränsad utsträckning omfattar taxi- och drrektionsflygningar samtfrakt- och passagerarcharter. Med beaktande av det anförda ävensom av vadremissinstanserna i övrigt uttalat kan utskottet inte finna det motiverat attskapa ett särskilt StatUgt charterflygbolag av den art och den ekonomiskaverksamhetsform motionärerna förordat. Ej heUer finner utskottet lämpligt att som turisttrafikförbundet föreslagit motionen överlämnas för utredning avsakkunniga för planering av turistanläggningar och frUuftsområden m. m. attriksdagen avslår motionen 1971:936. Närvarande: herrar (), (), (),i Heden (c), SeUgren (fp), Rosqvist (s), (), (),(), i (vpk), i (s), (), (), Clarkson (m) och (). Bilaga Yttranden över motionen 1971:936 Vad den inhemska marknadens intresse för turism i Sverigebeträffar, är försörjningen på själva trafikområdet rikUg. Såväl SJ som SAS ochLIN liksom även bussföretagen har ett väl utvecklat trafiknät som berörsamtliga de av motionärerna nämnda norrländska orterna. Tillkomsten av ettcharterflygföretag, som kunde välja vissa intressanta transportobjekt, skuUerycka undan väsentliga marknadsandelar för de reguljära trafikföretagen, vilkaockså har att tiUse att krav på täckning av fasta kostnader och räntortUlgodoses. Tanken att en sådan charterflygverksamhet skulle kunna bedrivasutan direkt konkurrens med existerande Unjetrafikföretag är enUgt SJ:s meninginte reaUstisk. Konkurrensen om turisterna meUan utländska och svenskaturistmål omfattar på prisområdet såväl logikostnader som kostnader för självaresan. Vad resekostnaderna beträffar vUl SJ för sin del framhålla derabattmöjligheter som SJ erbjuder bl. a. genom den s. k. semesterbiljetten. Dennabiljett ger en rabatt om på avgiften för tur- och returbiljetter. Dennarabatt kan kombineras med SJ;s famUjerabatt. Semesterbiljetten gäller för fram-och återresa med undantag för resa underhögtrafikperioder. En kalender med uppgift på gUtigheten bifogas. 1samarbete med researrangörer erbjuder SJ dessutom chartervagnar,både sovvagnar och sittvagnar, med reducerade priser för såväl resa somhotellvistelse. Denna verksamhet, som till stor del är inriktad på norraSverige, har mötts med ett växande intresse från researrangörernas sida.Statsmakterna har möjlighet att mot ersättning till SJ besluta om ytterUgarelättnader i fråga om kostnaderna för järnvägsresorna. Åtgärder av denna typsynes vara lämpligare än att för en förhåUandevis Uten marknad skapa ytterUgareen trafikgren som utan väsentlig förbättring av trafikstandarden - genom enlågprissättning skuUe arbeta utan ful'ständig kostnadstäckning och därmedförsvaga marknadsunderlaget för de existerande reguljära trafikföretagen, somidag har problem med det redan nu svaga trafikunderlaget. I motionen hävdas bl. a, att man genom etablering av ettstatligt charterflygbolag med uppgift att bedriva en utpräglad lågtaxepoUtikskulle kunna stimulera den inhemska turismen och således åstadkomma enförskjutning i nuvarande konkurrensläge mellan utlandsresor och inhemska resor.Vidare hävdas att med hänsyn till de starka samhälls- motiven för ökad rörelsefrihet i den ekonomiska politikengenom en förbättrad bytesbalans och minskad regional obalans ett strikt samhäUsekonomisktsynsätt bör vara motiverat. 1 motionen anföres även att en inhemskchartertrafik utan direkt konkurrens med det reguljära inrikesflyget och medbundna Unjer tUl ett antal flygplatser, exempelvis , , Kirunaoch under dessa turutsättningar kan motiveras med enbart täckning av derörUga kostnaderna. Goda kommunikationer skapar i sig ej en inhemsk turism,men är en av förutsättningarna. Det är angeläget att manifesterade trafikbehovkan tillgodoses och att även trafikformer skapas för att stimulera den inhemskaefterfrågan. På den svenska flygmarknaden finns trestörre flygbolag, , , . De drives enUgtvedertagna företagsekonomiska principer. SAS och Linjeflyg svarar för den regelbundna luftfarteninom riket. Dessa båda bolag erbjuder ett antal rabatter på sina inrikesUnjenät som omfattar drygt 20 flygstationer. För den inrikes regelbundnatrafiken finns stora möjligheter till flexibilitet i prissättningen genomfrånvaron av internationella bindningar. SAS och Linjeflyg utövar även inhemsk charterverksamhet.Bolagen har förklarat sig förfoga över resurser att täcka ett utökat inhemsktcharterbehov. Det nyUgen etablerade har tiUstånd att utövachartertrafik inom landet. Således finns resurser för utökad inhemsk chartertrafikoch förutsättningar för konkurrens på Uka vUlkor. Det är luftfartsverkets uppfattning att motionärens syftenbättre skulle kunna befrämjas genom andra åtgärder än tUlskapandet av ettStatUgt charterbolag som skulle operera på helt andra villkor än existerandeflygföretag. Ett svenskt flygföretag som endast skulle behöva uppnåkostnadstäckning för de rörliga kostnaderna vore dessutom ett avsteg frän denav godkända trafikpolitiken. vUl avråda från det av motionärernaföreslagna statliga charterflygbolaget och även från en utredning om ettsådant. och (gemens,yttrande ) SAS/vill med anledning av ovannämnda riksdagsmotionförorda aUa sådana åtgärder, som syftar tUl att reeUt stimulera såväl utländskaturistbesök som svenskt turistresande inom landet. Invändningar måste dockresas mot uppfattningen att större effekt skuUe kunna åstadkommas genom attett statligt charterflygbolag etablerades. SAS/vill gemensamt utveckla sinaargument nedan: Stimulans tUl den inhemska turismen måste bedömas sommycket angelägen ur social, kultureU och ekonomisk synvinkel. melse med denna övertygelse har både SAS och alltifrånstart med oUka medel verkat för ett ökat turistresande inom . SAS/LINstöder den inhemska turismen främst genom att tillhandahålla en väl utbyggd,modern och funktionsduglig transportapparat. Flygresenärer i erbjudsett trafiknät, omfattande drygt tjugotalet flygstationer. Detta nät är uppbyggtatt täcka de största befolkningskoncentrationerna och ansluter sig således vältUl trafikströmmarna inom landet. En schemabunden transportfunktion med iförväg pubUcerade tidtabeller utgör grundvalen för varje form av turism.Inrikesflyget fyller denna grundförutsättning. Med den värdefuUa tidtabeUslagda flygtrafiken erbjudsresenärer på inrikesflyget en flygplansflotta, som såväl antals- somstorleksmässigt avpassats till existerande trafikbehov i vad avserlinjestruktur och resandeströmmar. Beroende på vårt lands geografiska ochdemografiska uppbyggnad ingår i SAS/sammantagna flygplansflotta stora ochmedelstora jetplan för de långa avstånden, medelstora propellerplan förmedeldistanserna samt små propeUerplan för kortdistanstrafiken. Med noggrannahänsynstaganden till Unjesträckning, resandefrekvens och tillgängligflygmaterial söker de båda bolagen fortlöpande tUlgodose att inrikesflygetinför varje halvårsperiod får en resursmässigt lämplig sammansättning ochdärmed drivs på möjligast rationella sätt. SAS/lämnar även direkt ekonomisk stimulans till deninhemska turismen. Detta sker genom de många oUka typer av rabatter som flygresenärerna erhåller. TroUgen existerar få branscher med en så differentierad prissättning, som den som karakteriserar inrikesflyget. Denna differentiering är konstruerad att främst gynna det privata resandet och framför allt turistresandet. Detta sker bl. a. genom att den tUlgängliga kapaciteten utnyttjas med hänsyn tagen till rytmen i affärsresandet. Få av de ca 200 000 privatresor med inrikesflyget, som registrerades /70, betalades med fullt pris, då förekommande rabatter täcker flertalet former av privatresande. Vissa rabatter kan dessutom kombineras, varigenom biljettpriserna ytterligare sänks. beräknas drygt hälften av passagerarna ha utnyttjat existerande rabattformer, främst den semesterrabatten. En god uppfattning av rabatternas mångfald och storlek erhålles av nedanstående förteckning: Vid sidan av de ovan angivna stimulansåtgärderna förinhemsk turism lämnar SAS/ekonomiskt stöd tiU de nationeUaturistorganisationerna. Härtill bör läggas de insatser SAS i utlandet gör föratt värva turister tiU . I reaUteten överstiger det belopp SAS satsar påreklam- och andra kampanjer utomlands den summa som danska, norska och svenskastaterna tiUsammans i samma syfte satsar utanför . Somillustration av ovannämnda förhållanden kan nämnas skillnaderna ireklamutgifter i meUan de skandinaviska turisttrafikförbun-den och SAS. Är1968 satsade turistkontoren gemensamt ca på annonsering,vilket motsvarade en utgift av per besökande amerikan. Som jämförelse kannämnas att satsade på annonsering,motsvarande per besökande amerikan. redovisade ca 1miljon resp. , ca resp. ca per besökandeamerikan. I relation till de resp. , som de skandinaviskaturistkontoren svarade för, skaU sättas SAS annonseringsutgifter i , vilkaför uppgick tiU drygt sex mUjoner svenska kronor, motsvarande en utgift omdrygt ! per besökande amerikan. Av ovanstående redovisning framgårtydligt att SAS bär huvudparten av kostnaderna för den turistvärvandeaktiviteten i . Förhållandet är Ukartat på andra utländska turistmarknader. Av ovanstående framgår att SAS/med oUka medel aktivtstimulerar och bidrar till att stödja svensk turism. De båda flygbolagenmedverkar härigenom i försöken att förhindra att det svenska turistnettotytterligare försämras. I samma riktning verkar givetvis SAS stora engagemang ien rad hotellprojekt i . Detta engagemang är följden av att deskandinaviska länderna under en följd av år tvingats avvisa såväl enskilda somgrupper av turister på grund av bristande hotellkapacitet. Från amerikansktresebyråhåll har man t. o. m. som villkor för att under lågsäsong arrangeraflygningar tUl satt att man på förhand kan garanteras hoteUplats för degrupper man planerar att fördela på de skandinaviska länderna under sommaren.En avsevärd ljusning kan skönjas i denna fråga. En rad storahoteU växer upp på skilda ställen i och i flera av dessa ingår SASsom delägare. Som exempel kan nämnas att hoteU med ca 1 000 bäddar,med SAS som deUntressent, öppnades i . Genom attsåledes satsa kapital inom en bransch, som man visserligen har anknytning tillmen som ändå ligger vid sidan av flygindustrin, bidrar SAS tiU att avhjälpa ettav de mest besvärande hindren mot ökad svensk turism. Om så erfordras och detkan ske på ekonomiskt försvarbar grund är SAS berett att även iframtiden ingå som partner i eventueUa hoteUprojekt. 1 detta sammanhang bör även nämnas att SAS inte barabidrar till en förbättring av bytesbalansen genom att på ohka sätt stimuleraden inhemska turismen, utan framför aUt genom att flygtrafiken från tiUutlandet till stor del handhas av SAS. För /70 uppgickdenna försäljning tUl . Genom SAS verksamhetförhindras således att svensk valuta tUlförs utländska flygbolag och förs utur landet. På motsvarande sätt förhindrar Scanairs charterverksamhet att svenskvaluta tiUfaller utländska charterflygbolag. SAS bidrar dessutom till en förbättring av bytesbalansengenom att tiUföra utländska valutor. Av SAS totala försäljning omknappt hänför sig drygt hälften tUl icke skandinaviskvaluta, vUken naturUgtvis kommer SAS moderbolagsländer tUl godo. DettaförhåUande berörs kortfattat i långtidsutredning -Svenskekonomi 1971-1975 där det framhåUes att "det framtidabetalningsöverskottet beror bl. a. på SAS möjligheter att hävda sig på denutländska och skandinaviska marknaden". TUl ovanstående bör läggas den valutaström, som genom utländskaturistbesök tillförs landet. har beräknat attdessa utländska turister bor, äter, köper, roar sig etc. i för ca 1miljard kronor . En av förutsättningarna för denna turisttrafik är attde utländska gästerna erbjuds acceptabla transportmedel tiU . Flygetfyller en avgörande funktion i denna fråga. SAS/vUl med ovanstående redogörelse markera sitt djupaengagemang i frågor om förbättrad bytes- och turistbalans och stimulans tiUturismen. Med framstäUningen bildas också bakgrund för SAS/uppfattning, attetablerandet av ett statligt charterflygbolag knappast ytterUgare kan stimulerasvensk turism eller förbättra landets turistbalans. SAS/vill även avvisa motionens förslag om upprättandetav bunden statlig charterflygtrafik, subventionerad i alla slag av kostnaderutom de rörliga, tiU ett antal norrländska flygplatser. En sådan trafik till dei motionen angivna flygstationerna skuUe komma att drivas i direkt konkurrensmed linjebolagen, särskilt som den omnämnda "bundenheten" måstetolkas som en schemaläggning av trafiken och genom trafikantbortfall i denreguljära trafiken inom aUa resandekategorier leda tiU ett intäktsbortfaU, somfinge kompenseras av taxehöjningar på hela svenska inrikesnätet. Isammanhanget bör påpekas, att SAS/redan bedriver en relativt omfattandechartertrafik till och andra platser. Prissättningen för denna trafiksyftar i princip just tUl en täckning av de rörliga kostnaderna, vilketförklaras genom att flygningarna utföres dä flygplansflottaninte är upptagen i den SAS/utför såledescharterflygningar för oUka researrangörers räkning och kommer under sommaren1971 att exempelvis för RESO:s räkning genomföra en serie charterflygningartill . Resurserna räcker också tUl för en betydande vidareutveckling avchartertrafiken inom och landet i övrigt. SAS/vill betona att flygtrafik på är en frågaav största vikt och vidareplanering härav ges stor prioritet i inrikesflygetsutveckUng. Som ett synbart tecken härpå kommer från den 1 iår in som den 24:e flygstationen i SAS/svenska flygnät. Sammanfattningsvis vill SAS/således förorda att den imotionen framförda anhåUan om utredning och förslag om etablering av ettstatligt charterflygbolag lämnas utan åtgärd. Om däremot behov av en utökadinhemsk charterverksamhet kan påvisas, förfogar SAS/gemensamt över sådanaresurser att detta behov kan täckas av de båda flygbolagen i samverkan. STTF ansluter sig i och för sig till motionärernas tankeatt olika åtgärder bör vidtas för att popularisera både det svenska och det utländskaresandet tUl . STTF har för sin del genom oUka marknadsföringsåtgärderförsökt bidra tUl en sådan utveckling främst genom samordnade turistkampanjerinom landet och på fyra utländska marknader. Förbundet anser att frågan om ett eventuellt statUgtcharterfiygbolag med uppgift att genom lågtaxepoUtik stimulera resandetnorröver bör ses i samband med lokaUseringsstödet tUl turismen i . STTFhar sig bekant att den nu arbetande utredningen, "turistområden och friluftsanläggningar m. ", bl. a. kommer att behandladenna fråga. STTF får därför föreslå att, om finner detmotiverat med en utredning i enUghet med motionens förslag, frågan hänvisastill denna utredning, ledd av riksdagsman . Med anledning av att har anmodats yttrasig över motionerna 928 och 936 - charterflyg för utländska turister samt ettstatligt charterflygbolag får vi meddela, att det inom koncernen intebedrives någon verksamhet, som direkt beröres av charterflygverksamheten. har därigenom inga synpunkter att anförarörande de problem som avhandlas i ovannämnda motioner.