bet · FU01TU14 · 1971-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1971 TU 1971:14 betänkande i anledning av motioner omförlängning av ostkustbanan samt om åtgärder för att förkorta restiden påjärnväg mellan övre och 1 motionen 1971:930 av . (c, fp, m, vpk) har yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:themställer om skyndsam prövning av frågan om en förlängning av ostkustbanan ochatt Kungl. Maj:t för redovisar resultatet härav. 1 motionen 1971:971 av . (m) har yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omomgående utredningar och förslag till lämpliga åtgärder i avseende på om-och/eller nybyggnad av ostkustbanan och norra stambanan i syfte att väsentligtförkorta tågens gångtider mellan övre och . Över motionerna har yttranden inhämtatsfrån , , länsstyrelserna iVästernorrlands, , och samtNäringslivets trafikdelegation. Se bilaga till detta betänkande. I statens järnvägars yttrande övermotionerna hänvisas inledningsvis till vad SJ anförde beträffande de vidfjolårets riksdag väckta motionerna i samma ämne. Därvid framhölls bl. a. attfrågan om ostkustbanans förlängning är av stor omfattning och kräver betydandeinsatser såväl projekterings- som investeringsmässigt. SJ ansåg sig inte haresurser för förnyade undersökningar av projektet, som dessutom bedömdes somointressant från transportekonomisk synpunkt jämfört med andra projekt. TU 1971:14 , ,2 Beträffande den i motionen 1971:930särskilt nämnda sträckan LångseleVännäs framhålls nu att denna visserligen ärstarkt trafikerad men att ett dubbelspår därstädes inte bedöms nödvändigt underden tid som kan överblickas. Skulle linjekapaciteten bli otillräcklig kan den iförsta hand ökas med mindre kostnadskrävande åtgärder, såsom förlängning avstationernas mötesspår, utbyggnad av nya mötesplatser etc. Beträffande de imotionen gjorda uppskattningarna av byggnadskostnaderna för en utbyggdostkustbana m. m. anges att de förefaller låga och att man inte heller kanbortse från de följdinvesteringar som aktuaUseras i form av upprustning avostkustbanan söder om . I fråga om behovet av spåranslutning till deinom området belägna industrierna framhålls att möjligheterna att tillgodoseindustrins behov av järnvägstransporter utan att bygga ut industrispårförbättrats avsevärt i samband med enhetslastteknikens utveckhng. Skulle detvisa sig transportekono-miskt lönsamt att anlägga ett industrispår till någonav industrierna i området kan detta komma till utförande oberoende av frågan omostkustbanans förlängning. I anledning av uttalandet i nämnda motion att man frånförsvarssynpunkt inte önskar att en utbyggnad av ostkustbanan sker påbekostnad av sägs att sistnämnda bana ingår i SJ :sundersökningsplan för trafiksvaga bandelar och helt eller delvis kan bliföremål för en nedläggningsframställning oavsett vilka beslut som kan komma attfattas om en ny Unje från och norrut. Däremot kommer trafiken på dennuvarande stambanan att starkt påverkas av en kustbana. En enkelspårig järnvägnorr om bedöms f. ö. vara tillräcklig för norrlandstrafiken dentid som kan överblickas. Slutligen framhålls att de i de båda motionernaaktualiserade projekten inte kan inrymmas bland de för SJ f. n. angelägnaundersökningsprojekten. Om SJ trots detta skulle åläggas att utreda dessafrågor förutsätts att SJ erhåller särskild ersättning för en sådan utredning. I yttrandena från de fyra länsstyrelserna harunderstrukits kommunikationsfrågornas betydelse ur lokaliserings- ochregionalpolitiska synpunkter. Det framhålls vidare av iVästernorrlands län att en utredning rörande ostkustbanans förlängning m. m.inte bör begränsas till att enbart behandla en ny bana mellan ochUmeå utan allsidigt belysa vilka åtgärder som bör vidtagas för att förbättrajärnvägskommunikationerna rnellan övre och och samtidigtåstadkomma en önskad omfördelning av främst långväga transporter från landsvägtill järnväg. Konsekvenserna för om ostkustbanan byggs ut börockså uppmärksammas. De regionalpolitiska konsekvenserna av alternativaåtgärder måste enligt i särskilt noggrant beaktassamt både om- och nybyggnadsbehov diskuteras. I samband med utredningsarbetetanser i det böra undersökas huruvidainvesteringar av motsvarande storlek i andra trafikprojekt är bättre motiveradeur samhällsekonomisk synpunkt. Hela frågan om en förbättrad transportstruktur förNorrlands del bör enligt i ges en översiktlig ochtotal belysning innan beslut om en förlängning av ostkustbanan fattas. Särskiltangeläget är det att frågan om sjöfart året om bl. a. för ländefinitivt klariägges. ansluter sig till den grundsyn som de bådamotionerna bygger på. avstyrks dock motionen 1971:930 då den inteanses ta hänsyn till att det kan finnas andra trafikpolitiska lösningar av övreNorrlands transportproblem som skulle innebära större positiva regionalpoUtiskaeffekter för landsändan. Motionen 1971:971 sägs beakta möjligheterna av att enombyggnad av norra stambanan och ostkustbanan i de linjesträckningar som ejuppfyller dagens krav kan vara ett alternativ till en utbyggnad avostkustbanan. I så måtto anser sig kunna tillstyrka denna motionunder förutsättning av att en eventuell undersökning tar vederbörlighänsyn till vad en förlängd vintersjöfart skulle innebära för norrländsktnäringsliv. Näringslivets trafikdelegation säger sig delamotionärernas uppfattning att en upprustning av det norrländska järnvägsnätetskulle kunna medföra åtskilliga positiva effekter för näringslivet i landetsfyra nordligaste län. Avgörande för näringslivet är dock i första hand omjärnvägen kan offerera med andra transportalternativ konkurrenskraftiga taxorför godstransporterna. Skulle de höga investeringskostnaderna för en utbyggnadav ostkustbanan leda till en kostnadsanpassad taxesättning för denna handelanses det vara tveksamt om kostnaderna för jämvägsfrakt skulle kunna understigakostnaderna för alternativa transportsätt i varje fall inte utan stöd avsådana statliga bidrag som utgår för trafiksvaga bandelar. Med nuvarandetrafikpolitiska principer om full kostnadstäckning synes en utbyggnad av detnorrländska järnvägsnätet endast kunna ske om man därvid kan hänvisa till attdet här rör sig om en ur samhällets synpunkt så angelägen trafik att särskilddriftersättning med statliga medel bör utgå. Storleken av denna ersättning ärdock okänd och måste klart redovisas innan beslut fattas om eventuell jämvägsutbyggnad. EnUgt delegationens mening anföres sådana skäl imotionerna att en klargörande utredning av frågan om en förlängning avostkustbanan eller andra åtgärder beträffande järnvägslinjerna i tersig motiverad. Delegationen tillstyrker därför att frågorna blir föremål förskyndsam prövning så att större kännedom vinnes beträffande de ekonomiskaverkningarna. Utskottet finner för sin del, medhänsyn till den stora betydelse transportväsendets utformning har för lösandetav de lokaUserings- och regionalpoUtiska problemen, att fortsattaansträngningar bör göras att samordna åtgärderna på dessa områden. Förbättradejärnvägskommunikationer mellan Norrlands kustland och övriga delar av landetliksom mellan övre och framstår härvidlag som angelägnaönskemål. I anslutning härtiU må erinras om de av tidigaregjorda uttalandena (jfr. även TU 1971:6) att det är angeläget att enfortlöpande uppföljning och effektiv samordning av de trafikpohtiska åtgärdernasker med hänsyn till ohka landsdelars behov och intressen. Vid den integreradetrafikplanering som därvid erfordras bör beaktas inte blott de skildatrafikgrenarnas lönsamhet och kostnadsansvar var för sig utan även derasinbördes beroende av varandra samt den totala samhäUsekonomiska effekten vidoUka transportalternativ. Målet skaU sålunda vara att i överensstämmelse medriksdagens beslut för landets oUka delar trygga en tillfredsställandetransportförsörjning tiU från samhällsekonomisk synpunkt lägsta möjligakostnader. Hänsyn måste därvid även tas till sociala, närigspoUtiska ochlokaUseringspoUtiska förhåUanden. Utskottet har vid sin prövning av motionärernas yrkandeinte funnit sig berett att såsom i motionen 1971:971 föreslagits tillstyrkaatt nu begär direkta förslag beträffande om- eUer nybyggnad avostkustbanan och norra stambanan. Däremot anser utskottet i likhet med bl. a.NäringsUvets trafikdelegation att i motionerna sådana skäl anförs att enklargörande utredning av frågan om en förlängning av ostkustbanan eUer andraåtgärder beträffande järnvägslinjerna i framstår som motiverad. Ensådan utredning bör enUgt utskottets uppfattning i första hand ta sikte på atti stora drag klarlägga kostnaderna för och tänkbara tekniska lösningar vidolika utbyggnadsalternativ samt att utföra för bedömningen härav erforderligatrafikprognoser och lönsamhetsberäkningar. Såsom länsstyrelserna framhålUtmåste också i utredningsarbetet regional- och samhällsekonomiska aspekterbeaktas Uksom behovet av möjligheter tiU skilda transportalternativ inkluderandei förekommande faU även sjötransporter. Utredningsarbetet bör igångsättassnarast. Det härigenom erhållna utredningsmaterialet bör läggas tiUgrund för en bedömning av huruvida en mera fullständig och detaljerad utredningav utbyggnadsprojekten bör komma tiU stånd samt bör vidare innan konkretautbyggnadsförslag presenteras föreläggas . Beträffande de för utredningsarbetets verkställandeerforderUga åtgärder tode det få ankomma på Kungl. Maj .t att ta stäUninghärtUl. Under åberopande av det anförda hemstäUer utskottet att i anledning avmotionerna 1971:930 och 1971:971 som sin mening ger Kungl. Maj:t tUl känna vadutskottet anfört beträffande utredning om förlängning av ostkustbanan Närvarande: herrar (). (), (), (), i Heden (c), SeUgren (fp), Rosqvist (s), (),(), (), i (vpk), i (s), (). Clarkson (m) och (). Yttranden över motionerna 1971: 930 och 1971: 971 (28.4.1971) hänvisar tUl sitt yttrandeföregående år över motioner berörande i huvudsak samma frågor (SU 1970:192) ochanför därutöver följande. I motion 930 sägs att hnjenLångsele-Vännäs är ett av SJ:s mest trafikerade enkelspår. Med utgångspunktfrån en beräknad trafikökning av drar motionärerna den slutsatsen,att ett dubbelspår blir nödvändigt under den närmaste 1 . Sträckan är starkt trafikerad men hör ejtill de mest belastade enkelspåren i landet vad avser antal tåg per dygn.Linjen har fortfarande en relativt stor outnyttjad kapacitet. Det finnsenkelspåriga i landet med ett tågantal som överstiger dagenstrafik på den aktuella sträckan. Det finns inga faktorer som talar emot attmotsvarande ökning av trafiken skuUe vara möjlig även här. Man kan också räkna med att en ökning av dentransporterade godsmängden inte kommer att medföra en hka storökning av tågantalet. De moderna loktyperna medger genom sin stora effektstörre tågvikter än vad som varit möjligt. kommergodsvagnamas bärighet att öka allteftersom andelen fyraxliga boggievagnar bhr-allt större. Följden blir att väsenthgt större godsmängder kan transporterasutan att antalet tåg behöver ökas. Ovannämnda faktorer gör att SJ inte bedömer ett dubbelspårnödvändigt på sträckan som kan överblickas.Skulle hnjekapaciteten bli otillräcklig kan den i första hand ökas med mindrekostnadskrävande åtgärder, förlängning av stationernas mötesspår, utbyggnad avnya mötesplatser etc. 1 samma motion sägs att SJ genomfört beräkningaröver lönsamheten av en förlängning av ostkustbanan till . Motionärernaåsyftar förmodligen en övningsuppgift som genomfördes i enintern företagsekonomisk kurs. Resultaten av dessa med åtskilhga förenkUngaroch uppskattningar under mycket begränsad tid genomförda övningsuppgifter kaninte användas som underlag för bedömning av projektets lönsamhet. Huvudsyftetmed övningsuppgifterna var att träna eleverna i att självständigtkostnadskalkylera delar av ett större investeringsobjekt. Övningsuppgifter av detta slag bör enUgt SJ:s mening intespridas till andra personer än de av kursen närmast berörda. Utan dekalkylgrunder och kunduppgifter som SJ av konkurrensskäl och med hänsyn tillkunder inte kan lämna ut måste materialet dessutom bh så begränsat att det isak blir helt ointressant i detta sammanhang. Motionärerna gör vissauppskattningar av byggnadskostnaderna för den tänkta sträckningen. I avsaknadav närmare undersökningar över terrängförhållandena kan inga säkra beräkningarav kostnaderna göras, men de i motionen angivna siffrorna förefaller låga. Mankan inte heller bortse från de följdinvesteringar som aktualiseras i form avupprustning av ostkustbanan söder om . Behovet av spåranslutning till inom området belägnaindustrier berörs i motionen. Som tidigare framhållits har möjligheterna atttillgodose industrins behov av järnvägstransporter utan att bygga utindustrispår förbättrats avsevärt i samband med enhetslastteknikens utveckling.För industrier med stora massgodstransporter har en direkt anslutning tilljämvägsnätet givetvis stor betydelse, och SJ har ett nära samarbete medindustrin för att åstadkomma bästa möjliga lösningar av transportproblemen.SkuUe det visa sig transportekonomiskt lönsamt att anlägga ett industrispår tiUnågon av industrierna i området kan detta komma till utförande oberoende avfrågan om ostkustbanans förlängning. Ett spår avsett för enbart godstrafik kan byggas tUl lägrekostnad än en snabbjärnväg av den typ motionärerna avser. Det är riktigt utomlands har satsat på extremt snabba förbindelser i vissa fall. Utanundantag gäUer det dock alltid förbindelser meUan städer med miljonbefolkningoch man kan knappast göra några jämförelser med den nu aktuella relationen, därtrafikunderlaget är förhållandevis litet och trafikefterfrågan tillgodoseddgenom jämvägen och ett mycket väl utbyggt nät av med järnvägen konkurrerandeflyg- och vägförbindelser. I motionen nämns att man från försvarssynpunkt inte önskaratt en utbyggnad av ostkustbanan sker på bekostnad av . Sistnämndabana ingår i för trafiksvaga bandelar och kan helt ellerdelvis bU föremål för en nedläggningsframställning oavsett vilka beslut som kankomma att fattas om en ny linje från och norrut. Däremot kommertrafiken på den nuvarande stambanan att starkt påverkas av en kustbana. Somovan framhållits bedöms e n enkelspårig järnväg norr om varatillräcklig för norrlandstrafiken den tid som kan överbUckas. SJ har begränsade resurser för projektering. Dessa måstedärför koncentreras tUl projekt som bedöms vara företagsekonomiskt mestlönsamma att genomföra. De av motionärerna aktualiserade projekten kan inteinrymmas bland de för SJ f. n. angelägna undersökningsprojekten. Om SJ trotsdetta skuUe åläggas att utreda dessa frågor, förutsätts att SJ erhållersärskild ersättning för kostnaderna för en sådan utredning. () begränsar sig tUl att lämna en sammanstäUning över befolknings- och arbetsmarknadsdata. Näringslivsstrukturen i de fyra nordUga länen skiljer sig ganska väsentligt från den i övriga delar av riket. Som framgårav nedanstående tablå förvärvsarbetade i de fyra nordliga länen ijord- och skogsbruk mot i övriga riket som arbetade inomegentlig industri mot i övriga riket. Som också framgår avsammanställningen var andelen förvärvsarbetande i verkstadsindustrin betydligtlägre i de fyra nordliga länen. Näringsgrensstrukturen i det avjärnvägsutbyggnaden berörda området framgår också av nedanstående tablå. Näringsgrensstrukturen 1970 (enl ) Den vikande efterfrågan påarbetskraft inom de delar av näringsUvet som berörts av strukturomvandlingenhar lett till betydande sysselsätt-ningssvärigheter. Då den fristäUdaarbetskraften inte kunnat absorberas av övriga näringar har många sökt sinutkomst i andra delar av landet. har såledesnettoutflyttningen från de fyra nordliga länen uppgått till närmare 90 000personer varav från 21 000. Denna utflyttning har medförten befolkningsminskning i dessa län på mot en ökning av rikets befolkningpå . Kraftigast har befolkningsminskningen varit i . Deandra tre länen hade en befolkningsnedgång på . Befolkningsförändringeni området som direkt berörs av den planerade ostkustbanan var inte enhetlig;således minskade befolkningen i /A-region med närmare 10procentenheter medan befolkningsökningen i A-region uppgick till . Generellt sett kan sägas att befolkningsutvecklingen varit betydhgt svagarei inlandet än i kustområdet. Den ogynnsamma utvecklingen av näringslivet i dessa länhar krävt stora insatser av sysselsättningsskapande åtgärder under 1960-talet.Under 1970 sysselsattes således i de fyra nordUga länen 9 400 personer! genomsnittper månad i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, av dessa 1 800 Merparten av dessa personersysselsattes i beredskapsarbeten. Härtill kommer de arbetstillfällen som skapats genomlokaUseringspoUtiska insatser. har således 440 företagi de fyra nordUga länen fått någon form av lokaUseringspolitiskt stöd (statligtlokaliseringsstöd, statskommunala beredskapsarbeten och investeringsfonder ilokaUseringspolitiskt syfte). Sysselsättningen vid dessa företag har fram /71 ökat med 11400 personer. Antalet sysselsatta vid dessaföretag var vid slutet av 48 000. Vid de 109 företag i som erhållit lokaUseringspoUtiskt stöd har sysselsättningen förändrats med3 100 personer, 16 av dessa ärnylokali-serade med ett sysselsättningstillskottpå 1 000 arbetstiUfällen. har insatser gjorts för att underlätta denyrkesmässiga och geografiska omflyttningen. avslutade såledesnärmare 15 000 personer i de fyra nordliga länen sin arbetsmarknadsutbildning,2 700 av dessa i . För att underlätta den geografiskaomflyttningen beviljades 11 800 personer i de fyra nordUga länenflyttningsbidrag i form av starthjälp. Av dessa flyttade inom länen.Antalet starthjälpsflyttande i var 2 200. Trots de betydande arbetsmarknadspoUtiska insatsernaligger arbetslösheten i de fyra nordliga länen på en högre nivå än i övrigariket. låg enl det relativa arbetslöshetstalet i genomsnitt på2,vUket skaU jämföras med siffran för övriga riket på . Arbetslöshetstaletvarierade emeUertid mellan länen. hade i genomsnitt 3,mot2,för . Arbetslösheten i det aktuella området var iHärnösand/A-region, i A-region, i och i A-region. Ett mått på undersysselsättningen framkommer också iarbetskraftstalen: andelen av befolkningen i arbetskraften. Arbetskraftstaleni de fyra nordUga länen låg således lägst av samtliga län.i riket. Som framgårav följande sammanstäUning var arbetskraftstalet i endast62,mot i övriga riket. Arbetskraftstal, arbetslöshetstal och latent arbetssökande1970 (enl ) Arbets- Arbets- Latenta BD, AC, Z, Y län Undersysselsättningen i dessa länkan även belysas med de latent arbetssökande. Enligt 1970 var de latentarbetssökande bland de gifta kvinnorna betydligt högre i dessa län (9,) än iövriga riket (3,). Nedanstående sammanställning av arbetslösa och obesattaplatser registrerade vid arbetsförmedUngen visar på samma förhållande.Således var arbetslösheten i "/qo avbefolkningen betydhgt högre i dessa regioner än i hela riket. Det bördock påpekas att arbetslösheten i kustområdet generellt sett är lägre än iinlandet. Arbetslösa och obesatta platser , årsmedeltal En stor del av de arbetslösa ärpersoner . Vid arbetslöshets-räkningen uppgick denortsbundna arbetskraften i /och A-region till ca30 %, A-region till , och i Urneå A-region tiU , attjämföra med rikssiffran på . i Västernörrlånds län () har i Länsprogram ånyo starkt betonatkommunikationernas betydelse för att åstadkomma en regional utjämning. Ilänsprogrammet (bifogas) anser /planeringsrådet bl. a. att 1963års trafikpohtiska beslut bör omprövas samt att trafikpoUtiken bör underordnasregionalpolitiken i syfte att söka utjämna de skillnader i levnadsbetingelsermellan människor i ohka regioner som finns (sid 4:24-4:26). De i motionerna väckta förslagen om utredning rörandeostkustbanans förlängning m. m. står därför i linje med länsstyrelsensuppfattning. En sådan utredning bör dock inte begränsas tiU att enbart behandlaen ny bana mellan och utan aUsidigt söka belysa vilka åtgärdersom bör vidtagas för att förbättra järnvägskommunikationerna mellan övreNorrland och och åstadkomma en önskad omfördelning avfrämst långväga godstransporter från lands- till En sådan omfördelning är starkt motiverad frånunderhålls- och trafiksäkerhetssynpunkt samt torde bU helt nödvändig om dendrastiskt minskade tilldelningen av ordinarie medel enligt den av fastställda flerårsplanen för för länet kommer attföljas av Kungl. Maj:t vid den årUga fördelningen av väganslagen. I en utredning av här skisserat slag bör också särskiltuppmärksammas konsekvenserna för inlandet om ostkustbanan byggs ut. Oberoende av frågan om ostkustbanans utbyggnad anserlänsstyrelsen dämtöver att industriorterna , och Husumsnarast bör anslutas till befintlig järnvägslinje. En sådan anslutning börgivetvis göras på sådant sätt att linjerna kan utnyttjas vid en eventueUförlängning av ostkustbanan mellan och . 1 yttrande över tre vid riksdag väckta motionerom "bl. a. förbättrade järnvägsförbindelser mellan övre och MeUansverige, förklarade sig biträda motionärernas hemställan om omgå ende utredningar i detta avseende. Därvid framhölls vikten av att de regionalpoUtiska konsekvenserna av alternativa åtgärder särskilt och noggrant måste beaktas samt att såväl om- som nybyggnadsbehov måste diskuteras. Motionerna 930 och 971 faller uppenbarligen inom ramen fören sådan utredning som förordade 1970. finnerdärför ingen anledning att ändra ståndpunkt utan biträder också ovanståendemotioner. vill emellertid peka på möjUghetema tUl destörre regionalekonomiska vinster som kan uppnås genom att i högre gradutnyttja en selektivt anpassad taxepoUtik. Sådana krav har kommit till uttrycki den från länsstyrelserna och planeringsråden i de fyra nordUgaste länengemensamma hemställan om översyn av kommunikationsfrågor med regionalekonomiskbetydelse, som överlämnades till den 17 december1969. Den har tUl riksdagensstatsutskott avgivit yttrande över motioner angående u byggnad av.järnvägsförbindelser meUan övre , och . Länsstyrelsensprincipiella uppfattning i denna fråga har sedan nämnda tidpunkt ej undergåttnågra förändringar. 1970 avgivna yttrande framhålles atten utbyggnad av ostkustbanan skapar gynnsammare transportbetingelser förnorrländsk industri och förbättrar de nu bristfälliga koUektivapersontransportförbindelserna mellan Norrlands kuststäder. Vidare, påpekasatt relevanta samhällsekonomiska faktorer bl. a. alternativa kostnaderför sysselsättning av äldre arbetskraft - bör beaktas i samband med enutredning av en utbyggnad. bifogar ovan refererade yttrande' ochtiUstyrker att frågan om en förlängning av ostkustbanan blir föremål förutredning. I samband härmed bör undersökas huruvida investeringar avmotsvarande storlek i andra trafikprojekt är bättre motiverade ursamhällsekonomisk synpunkt. Utredningen bör med andra ord integreras i enallmän översyn av trafikpoUtiken sålunda avseende såväl trafikleder m. m. somtaxefrågorna - beträffande övre . ' Här ej bilagt. har i flera sammanhang framhåUit betydelsenav att en progressiv regionalpolitik inrymmer transportekonomiska möjligheterför en konkurrens på någorlunda samma villkor regioner och företag emellan. 1sammanfattande form har synpunkter framförts i de fyranordUgaste länens hemställan till Kungl. Maj:t med begäran omen översyn av trafikpohtiska frågor med regionalekonomiska konsekvenser (Trafikoch regiönalpoUtik). Efter denna hemställan har statsmakterna beslutat atttillämpa ett transportstöd fr. o. m. avseende bil-ochjärnvägstrans-porterat gods. EnUgt uppfattning kan dennastödform förväntas bli ett verksamt medel i strävandena att uppnå regionalbalans och jämlikhet. avgav yttrande över någrariksdagsmotioner som behandlade bl. a. frågan om om- och nybyggnad avostkustbanan och norra stambanan i syfte att förbättra situationen förnäringslivet i mellersta och övre . framhöll därvid atttransportkostnaderna och transporttiderna är lokaliseringsfaktorer av primärbetydelse samt att de fraktreduceringar som skulle komma att gäUa från och medden T kunde förväntas innebära nya förutsättningar för enindustriell expansion i övre . betonade värdetav de betydande åtgärder som vidtagits av för att nedbringatransporttiderna.