bet · FU01SfU28 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU 1971:28 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition angående vuxenutbildning,såvitt propositionen hänvisats till utskottet, jämte motioner. Genom en dagtecknadproposition, 1971; 37, har Kungl. Maj:t, under åberopande av propositionenbilagt utdrag av statsrådsprotokoUet över utbildningsärenden, föreslagitriksdagen delsatt anta vid propositionen fogat förslag till lag om ändring i studiemedelsförordningen(1964: 401), delsatt bifalla de förslag i övrigt om vars avlåtande till föredragandenhemstäUt. Propositionen har behandlats avsocialförsäkringsutskottet såvitt angår författningsförslaget. Övriga delar avpropositionen har hänvisats tiU utbildningsutskottet. Idetta betänkande behandlas bl. a, fråga om ändring av 5 § 2 och 3 st,studiemedelsförordningen. Ytterligare ändring av sistnämnda stycke föreslås ipropositionen 1971: 81 angående studiesocialt stöd till utländska studerande,vUken kommer att behandlas i utskottets betänkande 1971:29, I samband med propositionen har utskottet behandlatföljande motioner, nämligen A. vidriksdagens början väckt motion 1) 1971:478av m.fl, (c) om studiesociala åtgärder för att stimulera eUtidrotten; B. ianledning av propositionen väckta motioner 2) 1971: 1357 av fm Mogård ochherr Nordstrandh (båda m); 3) 1971: 1361 av iGäddvik och fröken (båda m). Av propositionen återges endastförfattningsförslaget, som har följande lydelse: Lagom ändring i studiemedelsförordningen (1964: 401) Härigenom förordnas att 5, 8, 9, 11 och 15 §§studiemedelsförordningen (1964: 401), skall ha nedan angivna lydelse, 11 saml Nr 28 SfU 1971: 28 Studiemedel utgå till svenskstuderande så ock till annan studerande, som är bosatt i riket. Till den som ej är heltidsstuderande utgå studiemedel endast om hanbedriver studierna på minst halvtid och på grund av förvärvsarbete, vård avegna barn eller andra särskilda skäl ej kan bedriva studier på heltid. Den som icke är svensk medborgare äger dock icke rätttill studiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen i syfte att härvinna utbildning. Den som icke är svensk medborgare äger icke rätt tiUstudiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen i syfte att här vinnautbildning. 8 § Studiemedel beviljas efteransökan. Ansökan om studiemedel inges inomden tid och i den ordning som centrala studiehjälpsnämnden bestämmer. Omsärskilda skäl föreligga, må ansökan prövas även om den inkommit . Studiemedel beviljas för högst tvåeller i fall, för vilka centrala studiehjälpsnämnden så förordnar, högst treterminer i sänder. Studiemedel beräknas för termin och utgå, i den mån ejannat följer av 10, 11, 12, 14 eUer 16 §, av basbeloppet. Studiemedel beräknas för termin och utgå, i den mån ejannat följer av 10, 11, 12, 14 eller 16 §, för heltidsstuderande med sjuttioprocent av basbeloppet och för deltidsstuderande avbasbeloppet. Det belopp som följer av 9 och 10 §§ minskas med tvåtredjedelar av den del av den studerandes inkomst för terminen, som av basbeloppet, samt, om den studerande är gift och sammanbormed maken, därjämte med en tredjedel av den del av makens inkomst förterminen, som överstiger av basbeloppet. För heltidsstuderande minskas det belopp som följer av 9och 10 §§ med två tredjedelar av den del av den studerandes inkomst förterminen, som överstiger av basbeloppet, samt, om den studerandeär gift och sammanbor med maken, därjämte med en tredjedel av den del avmakens inkomst för terminen, som överstiger av Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse För deltidsstuderande minskas det belopp somföljer av 9 och 10 §§ med två tredjedelar av den del av den studerandes inkomstför terminen, som överstiger av basbeloppet, samt,om den studerande är gift och sammanbor med maken, därjämte med en tredjedelav den del av makens inkomst för terminen, som överstiger tvåhundrafemtioprocent av basbeloppet. Såsom den studerandes inkomsträknas den inkomst som han kan antagas komma att åtnjuta under terminen eller,om studiemedel vid ett och samma tillfälle skola beviljas för mer än en termin,den inkomst som han kan antagas komma att åtnjuta under terminerna, delad medantalet terminer. Värdet av naturaförmåner uppskattas efter regler somfastställas av Konungen, , doktorandstipendium och allmänt bambidraganses icke såsom inkomst. Vad i andra stycket sägs skall äga motsvarande tUlämpningvid beräkning av makes inkomst. 15 § I studiemedel, tUl vilka den studerande enligt 514 §§ äger rätt,ingår studiebidrag med följande belopp, nämligen a) om han ärberättigad till studiemedel motsvarande av basbeloppet,åttahundrasjuttiofem kronor eUer, b) om hanär berättigad till studiemedel med lägre belopp, så stor del avåttahundrasjuttiofem kronor, som svarar mot förhållandet mellan det beloppvartill han är berättigad och av basbeloppet. a) förheltidsstuderande, om han är berättigad tiU studiemedel motsvarande av basbeloppet, åttahundrasjuttiofem kronor, eller, om han ärberättigad till studiemedel med lägre belopp, så stor del av åttahundrasjuttiofemkronor, som svarar mot förhållandet mellan det belopp vartill han är berättigadoch av basbeloppet, b) fördeltidsstuderande, om han är berättigad till studiemedel motsvarande av basbeloppet, , eller, om han ärberättigad till studiemedel med lägre belopp, så stor del av fyrahundrafyrtiokronor, som svarar mot förhållandet mellan det belopp vartill han ärberättigad och av basbeloppet. Utgående studiemedel utgöra i första hand studiebidrag. Denna lag träder i kraft . 1) I motionen1971: 478 av m. fl, (c) hemställs »att i skrivelse tiUKungl. Maj:t begär att förslag utarbetas till ändrade studiemedelsbestämmelserså att studiemedel i full utsträckning kan utgå till ungdomar som satsar påelitidrott och som på grund av sin idrottsutövning inte har möjlighet attbedriva studier på heltid.» 2) I motionen1971: 1357 av och (båda m) hemställs att riksdagenmåtte besluta anta det vid propositionen fogade författningsförslaget med denändringen att 5 § erhåUer följande, såsom motionens förslag betecknade,lydelse: Propositionens förslag Motionens förslag 5 § Studiemedel utgå till svensk studerande så ock tillannan studerande, som är bosatt i riket. Till den som ej ärheltidsstude- Till den som ej är heltidsstuderande utgå studiemedelendast om rande utgå studiemedel endast om han bedriver studierna påminst han bedriver studierna på minst halvtid och på grund avförvärvs- halvtid, arbete, vård av egna barn eller andra särskildaskäl ej kan bedriva studier på heltid. Den som icke är svensk medborgareäger icke rätt tUl studiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen i syfteatt här vinna utbildning, 3) I motionen 1971: 1361 av herrPetersson i Gäddvik och fröken (båda m) hemstäUs »att i skrivelse tiU Kungl. Maj;t anhåller om tUläggsdirektiv tUl studiemedelsutredning, inne bärande att utredningen får i uppdrag att föreslå åtgärder i syfte att skapa större enhetlighet i studiemedelslagstiftningen vad avser gifta och sammanboende under äktenskapsliknande förhållanden.» I förevarande proposition föreslåsbl, a, att vuxenstuderande och andra studerande inom studiemedelssystemet skallfå rätt till studiemedel vid deltidsstudier. Som förutsättning för denna rättskall gälla att den studerande bedriver sina studier på minst halvtid, I övrigtinnebär förslaget väsentligen följande. SfU 1971: 28 5 kunnabeviljas med hälften av vad som utgår till heltidsstuderande eller således med35 % av basbeloppet per termin, varav , skall utgöra studiebidrag, HärtUlkommer barntillägg med samma belopp som gäUer för heltidsstuderande. Utgåendestudiemedel skall i enlighet med nuvarande principer för behovsprövning avstudiemedel reduceras med hänsyn till den studerandes och hans makes inkomstoch förmögenhet. Fribeloppet föreslås utgöra, beträffande egen inkomst avbasbeloppet och beträffande makes inkomst av basbeloppet, allt pertermin. I fråga om överskjutande belopp liksom beträffande förmögenhet skallreduktionen ske enligt nu gällande regler för heltidsstuderande. För att deltidsstuderande skall vara berättigadtill studiemedel uppställs i propositionen som villkor att vederbörande skallkunna ange rimliga skäl för att han bedriver deltidsstudier. Enligtförfattningsförslaget i deima del skall rätten till studiemedel sålunda endastgäUa studerande som på grund av förvärvsarbete, vård av egna barn eller andrasärskilda skäl ej kan bedriva studier på heltid, Imotionen 1971; 1357 kritiseras det föreslagna villkoret såsom stötande ochprincipiellt betänkligt. Motionärerna anser att det medför enintegritetskränkande prövning av den studerandes motiv för att bedrivadeltidsstudier. De yrkar att villkoret slopas. Vidremissbehandlingen av det förslag års studiemedelsutredning, somligger tiU gmnd för propositionen i av utskottet behandlade delar, har deflesta remissinstanserna ansett att någon prövning av skälen tilldeltidsstudier ej bör ske. , universitetskanslersämbetetoch centrala studiehjälpsnämnden har dock pekat på att en ovillkorlig rätt tillstudiemedel vid deltidsstudier kan få icke önskvärda konsekvenser förungdomsutbildningens del. Föredragande statsrådet menar att principiella skälvisserligen talar för att den studerande själv bör få avgöra om han skallstudera på heltid eller halvtid. Enligt statsrådets mening bör dock såsomvillkor för studiemedel till deltidsstuderande åtminstone t. v, gälla att denstuderande har rimliga skäl för att begränsa sina studier till deltidsstudier.Prövningen av huruvida sådana skäl föreligger bör emellertid enligt statsrådeti huvudsak gäUa dem som fortsätter sina studier i direkt anslutning till sinungdomsutbildning. Beträffande vuxenstuderande, varmed i propositionen avsespersoner som efter ett inte alltför obetydligt studieuppehåll, exempelvis pågmnd av förvärvsarbete, återvänder tUl studierna, uttalar statsrådet atttiUräckliga skäl för deltidsstudier torde kuima anses föreligga genereUt, Ilikhet med föredragande statsrådet anser utskottet i princip att det bordekunna överlåtas på den enskilde att själv avgöra den tidsmässigt lämpligaomfattningen av sina studier. En viUkorslös rätt till studiemedel fördeltidsstudier skulle dock enligt utskottets mening för de grupper, som denföreslagna prövningen huvudsakligen är avsedd att omfatta. SfU 1971: 28 6 kunnamedföra en lockelse att i onödan övergå tilll deltidsstudier med bl, a. förlängdstudietid och förkortad återbetalningstid som följd. Med hänsyn härtUl och påde skäl som statsrådet har anfört ansluter sig utskottet tillpropositionsförslaget i denna del. Därmed avstyrker utskottet motionen 1971:1357. I motionen 1971: 478 hemstäUs om förslag till sådanändring av studiemedelsförordningen att ungdomar som satsar på elitidrott ochdärför inte kan bedriva studier på heltid skall kunna erhålla fullastudiemedel. , vars förslag i den delen godtas av föredragandestatsrådet, bör elitidrottstutövning kunna betraktas som ett rimligt skäl attbedriva studier på deltid. Utskottet delar denna uppfattning. Att för justdenna kategori deltidsstuderande införa specialregler som medför rätt tillfulla studiemedel anser utskottet däremot inte motiverat. Utskottet avstyrkerdärför motionen i vad den inte tillgodoses genom propositionen. Enligt motionen 1971: 1361 bör reglerna ombehovsprövning av studiemedel i förhållande tiU makes ekonomi utsträckas tillatt gälla även studerande som sammanbor under äktenskapsliknande förhållanden.Motionärerna hävdar att gifta studerande uppfattar det så att de genomnuvarande regler diskrimineras i studiemedelshänseende gentemot ogifta menfaktiskt sammanboende studerande, I motionen yrkas att studiemedelsutredningenges tilläggsdirektiv i syfte att åstadkomma samma enhetlighet i bedömningen aväkta makars och faktiskt sammanboendes ekonomiska förhållanden, som redangäller inom skatte- och sociallagstiftningen, 1968års studiemedelsutrédning har fått i uppdrag bl. a, att behandla reglerna ombehovsprövning av studiemedel med hänsyn till makes inkomster. Enligt vadutskottet inhämtat kommer utredningen att i det sammanhanget överväga även deni förevarande motion aktualiserade frågan. Något riksdagsinitiativ i anledningav motionen är därför inte erforderligt, och utskottet avstyrker följaktligendensamma. Utövervad ovan anförts har de i propositionen framlagda förslagen inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Med hänvisning tilldet anförda får utskottet hemstäUa A,att med avslag på motionen 1971: 1357 antager det vid propositionen 1971: 37 fogade förslaget tUl lag om ändring istudiemedelsförordningen (1964: 401); B, att motionen 1971;478 inte föranleder någon åtgärd; C, att motionen 1971;1361 inte föranleder någon åtgärd. Stockholmden 27 aprU 1971 SfU 1971: 28 7 Närvarande:herrar (), ()*, fröken (), herrar iNennesholm (c)*, i (s), Mundebo (fp)*, (), herrarBjörck i (m). (), fröken (), herrar iMalmberget (vpk), (), i (c), fröken ()och ()*, *Ej närvarande vid betänkandets justering. vid utskottets hemställan under A av herrar Björcki och (båda m), som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande, sombörjar på s. 5 med orden »I likhet» och slutar med orden »motionen 1971: 1357»bort ersättas med text av följande lydelse: »Ilikhet med kommittén för studiestöd åt vuxna (SVUX) och det helt övervägandeantalet remissinstanser, som yttrat sig över studieme-medelsutredningens ochSVUX' förslag, är utskottet av den bestämda uppfattningen att det bör överlåtaspå den enskUde att avgöra om han skall bedriva sina studier på heltid eller påhalvtid. Propositionens förslag att den studerande måste kunna ange rimligaskäl för sitt val skulle, som SVUX framhåller, kunna skapa osäkerhet om närrätt till studiemedel föreligger och därför i många fall leda till att enplanerad utbildning inte kommer till stånd. Det framstår som principielltoriktigt, särskilt med tanke på att den övervägande delen av studiemedlenutgörs av lånemedel, att studiemedelsnämnderna skall besluta om rimliga skälför deltidsstudier föreligger. Någon motsvarande prövning görs inte avutbildningsmyndigheten, utan vederbörande kan registrera sig som deltidsstuderandevid en institution utan att behöva ange några sk'äl härför. Det är vidarealldeles uppenbart att kravet på rimliga skäl kommer att leda tUl en väsentligtutökad arbetsbelastning för studiemedelsnämn-derna utan att man därmedåstadkommer nämnvärt större garantier mot missbruk av rätten till studiemedelvid deltidsstudier. Utskottet vill slutligen betona att det råder allmänenighet om att någon prövning huruvida rimliga skäl föreligger inte skallföretas beträffande vuxenstuderande. Detta har emellertid inte kommit tilluttryck i författningsförslaget, och statsrådets definition av»vuxenstuderande» är enligt utskottets mening alltför vag och otydlig. Därmedföreligger också risk för att åtskilliga vuxenstuderande, alltså just den gruppvars utbildningsmöjligheter man vill förbättra genom propositionen, bliruteslutna från rätten till studiemedel vid deltidsstudier. Ett av de väsentligasyftena med propositionen kan därmed bli förfelat. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att det föreslagna vill.-koret för rätttill studiemedel vid deltidsstudier bör slopas. Utskottet tillstyrker alltsåmotionen och avstyrker propositionen i förevarande del,» dels ock att utskottet under A bort hemställa »att med förklaring att funnit vissändring böra vidtas i det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i studiemedelsförordningen (1964; 401) med bifall tiU motionen 1971:1357 för sin del antar nämnda förslag med den ändringen att 5 § erhållerföljande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: Maj:ts förslag Utskottets förslag 5 § Studiemedel utgå tUl svensk studerande så ock tillannan studerande, som är bosatt i riket. Till den som ej ärheltidsstude- Till den som ej är heltidsstuderande utgå studiemedelendast om rande utgå studiemedel endast om han bedriver studierna på minst han bedriver studierna på minst halvtid och på grund avförvärvs- halvtid, arbete, vård av egna barn eller andra särskildaskäl ej kan bedriva studier på heltid. Den som icke är svensk medborgareäger icke rätt till studiemedel, om han bosatt sig i riket huvudsakligen isyfte att här vinna utbildning, »