bet · FU01UbU28 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU1971:28 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående undervisning av invandrare m. m. I motionen 1971: 134 av m. fl. (fp) harhemställts att i skrivelse till Kungl. A. attstatsbidragsbestämmelserna för driftbidrag till ändras så att bidrag kan utgå för lärare som anlitas vid språkträning av invandrarbarn i svenska i förskolan, B. atten översyn görs av gällande statsbidragsbestämmelser för un dervisning av invandrarbarn enligt vad i motionen anförs under av snittet Grundskola, C. attförslag framläggs till åtgärder i syfte att öka rekryteringen av invandrarbarn till den gymnasiala skolan, D. atten översyn görs av gällande kursplaner vid all lärarutbildning så att invandrarnas problem särskilt beaktas, E. attinvandrarnas problem måtte beaktas vid utbildning av övrig skolpersonal, t. ex. skolsköterskor, kuratorer och psykologer. I motionen 1971: 135 av m. fl. (fp) har med hänvisning till vad som anförts i motionen 1971: 134 hemstäUts attriksdagen i skrivelse tiU Kungl. A, attinvandrarutredningen måtte undersöka möjligheterna för in rättandet av en särskild vuxenutbildningslinje med inriktning på under visning av invandrare vid någon lärarhögskola och inrättandet av kon sulenttjänster för invandrarundervisning samt överväga om ett särskilt rörande undervisning av invandrare bör tillskapas, B. attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj: t begär att en översyn görs av förekomsten av analfabetism bland invandrare och att ytterli gare åtgärder vidtas för en utvidgad undervisning för dessa. Utskottet har inhämtat yttranden över motionernafrån universitetskanslersämbetet, , ,statens invandrarverk och . () har i sittyttrande anfört i huvudsak följande. Enligt beslut av Kungl. Maj:t (senast 27.5.1970)bedrivs kursverksamhet i svenska språket för icke svensktalande studerande m.fl. vid universiteten i , , , och . Dennastår under UKÄ:s överinseende. Kurserna anordnas av ett kurskollegium som ärunderstäUt konsistoriet vid respektive universitet. Konsistorierna viduniversiteten i , , och äger enligt bestämmelsernauppdra åt studieförbund att under kurskollegiet handha undervisningen.Konsisto)-iet vid i äger lämna motsvarande uppdrag åtthe for English-Speaking Students.Undervisningen i svenska är uppdelad i fyra studiekurser varderaoch undervisningsgruppernas storlek skall vara genomsnittligt minst 20studerande. Studiekurserna benämns svenska 1, svenska 2, svenska 3 och svenska4. Svenska 12 är avsedda att vara grundkurser och svenska 34fortsättningskurser. Varje kurs beräknas pågå ca två och en halv månad och helautbildningen uppta omkring ett studieår. Deltagarei kurserna i svenska språket för icke svensktalande studerande m. fl. antas iden ordning som konsistoriet vid respektive universitet bestämmer. Behörig attanta.s som elev är dels icke svensktalande studerande vid universiteten och ettantal högskolor, dels icke svensktalande person som avser att söka inträde vidsådan utbildningsanstalt och som uppfyller behörighetsvillkoren i övrigt.Vidare är person med utländsk eftergymnasial utbildning som för varaktigyrkesverksamhet i oundgängligen har behov av kvalificerade kunskaper isvenska språket behörig att antas som elev. Somtidigare nämnts står de kurser i svenska för utländska studerande m. fl. somanordnas vid universiteten under UKÄ:s överinseende. har ibetänkandet Vägar till högre utbildning, behörighet och urval, förordat attutlänningskurserna vid universiteten flyttas från den högre utbildningen tillexempelvis den gymnasiala vuxenutbildningens område. UKÄ har i yttrande övernämnda betänkande framhållit att UKÄ anser att detta står i samklang meddåvarande departementschefens av riksdag godtagna uttalande i prop.1967: 4 s. 136 om »att gymnasisLla kompletteringsstudier inte skall anordnasinom universitetsorganisationens ram». I propositionen angående studiesocialtstöd tiU utländska studerande har föredraganden anfört att frågan omhuvudmannaskapet för svenskundervisningen bör tas upp i samband med prövningenav förslag från kompetensutredningen och invandrarutredningen. (), som i sitt yttrande övermotionerna endast tar upp de frågor som ligger inom överstyrelsenskompetensområde, har anfört bl. a. följande. Vad i motionen 1971: 134 inledningsvis sägs ommålet för samhällets anpassningsåtgärder för invandrare vill SÖ starktunderstryka. SÖ har såväl i sin handläggning av utbildningsfrågorna förinvandrare som i andra sammanhang utgått ifrån att de åtgärder som måste vidtasför att främja en god anpassning till svenska förhållanden inte får leda tUl enfullständig och oviUkorlig assimilering till svenskt samhällsliv och svenskkultur. I likhet med motionärerna viU SÖ således hävda, att invandrarna måsteha rätt att med samhällets stöd behålla kulturella drag från sitt hemland. UbU 1971: 28 3 Denna strävan kanske klarast kommer till uttryckgenom de åtgärder som vidtagits inom . För att möjliggöra förinvandrarnas barn att behålla och vidareutveckla det egna språket ochkontakterna med hemlandets kultur- och samhällsliv har i den nya läroplanen förgrundskolan (Lgr 69) intagits bestämmelser av innebörd att två undervisningstimmarper vecka från och med årskurs 1 till och med årskurs 9 kan anslås till enkompletterande undervisning i och på det egna modersmålet. Eftersom dennaundervisning emellertid måste betraktas som frivillig, ankommer det påföräldrar och elever att bestämma huruvida dessa möjligheter bör utnyttjas.Denna språkundervisning, som måste handhas av lärare som behärskar respektive hemlandsspråk, avses ha ett innehåll som klart är iiu-iktat på hemlandets kultur ochsam-hällsförhåUanden. Försökpågår också med att ge den första läs- och skrivinlärningen på barnens egetmodersmål. Avsikten med detta försök är dels att få utrönt om denna inlärninggår snabbare och mera friktionsfritt, om undervisningen bedrivs på det språksom barnen behärskar bäst, dels att åstadkomma en mjukare övergång till det nyaspråket, som efter hand måste bli deras undervisningsspråk. Enligt SÖ:s meningbör åtgärder av de slag som här nämnts kunna medverka till att åtminstone tillviss grad vederlägga uppfattningar om att skolarbetet för invandrarbarnen heltär inriktat på en försvenskning av invandrarna. Ävenpå andra områden har SÖ sökt ge stöd åt invandrarnas önskan om att bevara detegna kultur- och samhällsmönstret. På initiativ av SÖ har en samarbetsgrupp,benämnd kulturutbytesrådet, tillsatts med representanter förutom från SÖ frånandra berörda ämbetsverk, intresseorganisationer och institutioner. Gruppenhar till uppgift dels att medverka till att en väl upplagd kultur- ochsamhäUsinformation om svenska förhållanden ges på alla nivåer avutbildningsväsendet, där invandrare deltar, dels ock att anskaffa lämpligtmaterial för en motsvarande information om invandrarnas egna hemländer. , både den som berör svenska förhållanden och de som berörutvandrarländerna, görs tvåspråkiga. SÖ har bedömt det som synnerligenangeläget att invandrarna vid mötet med svenskt samhällsliv och svensk kulturhar tillgång till jämförelsematerial från det egna landet. Erfarenheten harockså visat att kunskaperna om det egna landet i vida kretsar bland invandrarnaär mycket bristfälliga. Åtgärder av detta slag bör också kunna medverka tillatt stärka självkänslan hos invandrarna. Avsiktenär också att kulturutbytesrådets material skall vara användbart i deninternationaliseringsundervisning, som skall förekomma på alla stadier inom detsvenska utbildningsväsendet. Denna undervisning skulle därigenom få ett meningsfulltinnehåll och medverka till en bättre förståelse för invandrarna ochför förhållandena i deras hemländer. Man torde också kunna förvänta attåtgärder av detta slag skulle kunna motverka de tendenser till en negativinställning till invandrarna som kunnat skönjas i vissakretsar. Deåtgärder för en förbättrad svenskundervisning såväl inom skolans ram som ivuxenutbildningen som behandlats i motionerna har länge varit föremål förinsatser från SÖ:s sida. De förslag till åtgärder som framförs är således intenya för SÖ. Inom ämbetsverket handhas invandrarfrågorna av en särskildarbetsgrupp direkt underställd verksledningen. Gruppens uppgift är att följaundervisningen för invandrare och vidtaga erforderliga åtgärder dels för enutbyggnad av stödåtgärder 1* 1971. UbU 1971: 28 4 inomskolans ram och dels att på olika sätt skatta fram underlag för en förbättradsvenskundervisning för de vuxna invandrarna. Påskolans område har en omfattande försöksverksamhet bedrivits från förskolan upptill det gymnasiala stadiet. Flera av dessa försök har lett fram till attgenerella medgivanden kunnat lämnas för en allmän tillämpning av de utprövadeåtgärderna. I ett supplement till läroplan för har undervisningenav invandrarbarnen utförligt behandlats. Där har gällande bestämmelser somreglerar undervisningen redovisats och där ges också råd och anvisningar omvilka stödåtgärder som kan förekomma och hur dessa på lämpligt sätt börorganiseras och genomföras i skolarbetet. Beträffandebarnstugeverksamheten är denna föremål för en särskild utredning, som också haraktualiserat invandrarbarnens problem. Eftersom denna verksamhet liggerutanför SÖ:s arbetsområde har SÖ inte kunnat framlägga några egna förslag omåtgärder. Det pågår emellertid ett intensifierat arbete undersocialstyrelsens ledning för en utbyggnad av försöksverksamheten inom förskolanoch i detta arbete deltar också SÖ. Närdet gäller undervisningen i svenska för vuxna invandrare har vissa åtgärdervidtagits i avsikt att effektivisera denna undervisning. a. har en särskildläroplan utarbetats av en expertgrupp, tillsatt av SÖ. Vidare har studieplanermed metodiska råd och anvisningar framställts av samma expertgrupp. Ävenläromedelsfrågan har ingående penetrerats. SÖ har på detta sätt velatförbereda de åtgärder för en förstärkning av denna undervisning, varom förslagväntas i Invandrarut-redningens kommande betänkande. motionerna sägs om behovet av en förstärkt lärarutbildning på detta områdevill SÖ helt ansluta sig till. Genom den ökade invandringen under senare århar behovet av lärare och handledare för den undervisning i svenska som bedrivsav studieförbunden och inom arbetsmarknadsutbildningen ständigt stegrats. Föratt utbilda och fortbilda för uppgiften erforderliga lärarkrafter harresurserna som stått till SÖ:s förfogande varit alltför knapphändiga.Lärarfrågorna har tid efter annan varit föremål för överväganden inom SÖ. Deförslag till åtgärder som därvid dryftats kommer att kräva mycket storakostnader om de skall kunna genomföras. Närdet gäller den reguljära lärarutbildningen har åtgärder vidtagits för att görade blivande lärarna förtrogna med de särskilda problem som följer medinvandringen på skolans område. Arbetsmarknadsstyrelsenhar över motionerna yttrat bl. Vid handläggningen av ansökningar omarbetstillstånd för utomnor-diska arbetstagare söker arbetsmarknadsstyrelsenatt i enlighet med de rikthnjer som antogs av riksdag (prop. nr 142,s. 108-113) tiUse, att den utländska arbetskraften inte koncentreras tiUutpräglade låglönebranscher med osäkra anställningsförhållanden och hög arbetslöshetsrisk.Styrelsen remitterar alltid ansökningarna till vederbörande fackförbund föryttrande. Härigenom skapas ytterligare garanti mot att arbetstagarna placeras iolämpliga anställningar. Kontroll sker även av att arbetskraften i samband medinresan erbjudes lämpliga bostäder. Låglöneområdenatillförs trots detta utländsk arbetskraft i viss omfattning. Detta beror bl.a. på att grupper av invandrare automatiskt beviljas UbU 1971: 28 5 arbetstillståndutan föregående arbetsmarknadsprövning. Hithör främst nära anhöriga till arbetstagare som redan innehar uppehålls- ocharbetstillstånd samt personer, som är att jämställa med koUek-tivt överfördaflyktingar. Genomöverenskommelsen om den gemensamma nordiska arbetsmarknaden finns inte någraformella hinder för invandring av nordiska arbetstagare. F. n. pågår emellertidöverläggningar mellan berörda myndigheter i och om åtgärderför att förmå den finländska arbetskraft som söker sig till att istörre utsträckning anlita den service som arbetsförmedlingssamverkan mellanländerna erbjuder. Arbetskraften skulle därigenom kunna omhändertas ochanpassas på ett bättre sätt. Bland de åtgärder som planeras ingår ett vidgatinformationsutbyte samt utbyte av arbetsförmedlingstjänstemän mellan länderna. Arbetsförmedlingenstår invandrarna till tjänst vid förmedling av arbete på samma sätt sombeträffande svenska medborgare. Arbetsplace-ringen försvåras emellertid intesällan av att vederbörande har en bristfällig utbildning och saknar kunskaperi svenska språket. Även rena analfabeter förekommer. Arbetsförmedlingenanvänder sig i stor omfattning av fortbUdning och omskolning för att stärkautländska sökandes konkurrenskraft på arbetsmarknaden. Av sammanlagt 44 603personer som påbörjade arbetsmarknadsutbildning var4 953 utländska medborgare. (), som erinrar om attinvandrarutredningen nu framlagt sitt första delbetänkande »Invandrarnasutbildningssituation» (SOU 1971: 51) anser sig böra ta slutlig ställning tillde i motioner och be-tänkanden framförda förslagen i ett sammanhang ochinskränker sig därför i sitt yttrande i huvudsak till att peka på tidigareuttalanden samt konkreta initiativ från verket och andra för att lösa depåtalade problemen. Till invandrarverkets yttrande har bUagts en den 3 maj1971 dagtecknad promemoria. Synpunkter barnstugeutredningsdiskussions-PM Innehåll och metoder i förskoleverksamheten. barnstugeutredning kommer i sittfortsatta arbete att ytterligare behandla invandrarbarnens situation iförskolan. Över utredningens diskussions-PM om innehåll och metoder iförskoleverksamheten har invandrarverket yttrat sig. skallvidare överväga frågan om huvudman för förskoleverksamheten. Motionsförslagetom ändring av bestämmelserna för driftbidrag till så att bidrag kanutgå tiU förskolans språkträning torde komma att prövas i samband härmed. SIVanser också att så bör ske. anser det i och för sig önskvärt att en översyn görs avgäUande statsbidragsbestämmelser för undervisning av invandrarbarn. Intilldess den föreslagna översynen verkställs är det emellertid av vikt att tillse,att de möjligheter som de nuvarande bestämmelserna ger verkligen utnyttjas avde lokala skolmyndigheterna. Att så inte alltid sker framgår bl. a. avinvandrarutredningens kommunenkät. Invandrarelever kan t. o. m. efter flera åri svensk skola ha kvardröjande språkliga handikapp, som verkar allvarligthindrande för deras allmänna studieframgång och studiemöjligheter efter denobligatoriska skolan. delar och vill understryka invandrarutredningensslutsats att det äi av vikt att och länsskolnämnderna genomolika åtgär- UbU 1971: 28 6 derstimulerar kommunerna att utnyttja de resurser som står tiU förfogande. instämmer i motionärernas önskan om förslag till rekryteringsstimulerandeåtgärder för att öka invandrarungdomens gymnasiala studier. I satiimanhahgetbör påpekas att det nuvarande gymnasiets möjligheter att anordnaanpassningsundervisning för invandrarelever varit klart bristfälliga, vilketkan ha varit en av anledningarna tiU den ringa andelen invandrare blandgymnasieeleverna. Även om den nya gymnasieskolan förses med bättre resurser attta emot invandrarelever kommer förmodligen behovet av särskild stimulans ochsäråtgär-der att kvarstå. Därför är det viktigt, att skolöverstyrelsensförsöksverksamhet med utbildning på gymnasienivå för finsktalande ungdomar,vilken bedrivs på folkhögskolan i , utvärderas och utvidgas. Möjlighetenatt anordna liknande utbildning för andra språkgrupper bör övervägas. har redan generell rätt att anordna särskilda yrkesinriktadekurser för invandrarungdom. 134 ansluter sig till motionärernas allmänna resonemang om behovet av utbildning av lärare för invandrarundervis- ningen. Den föreslagna översynen av gällande kursplaner för lärarut bildning bör emellertid inte endast ta sikte på invandrarnas problem utan även syfta till en ökad orientering om utvandringsländernas för hållanden, levnadsformer och kultur för att göra de blivande lärarna bättre rustade att förmedla sådana kunskaper även till svenska elever. Dessa strävanden bör drivas parallellt med undervisningens internatio- naUsering i allmänhet. Vad beträffar utbildning av skolpersonal av skildakategorier kan ett par initiativ nämnas. Sålunda anordnas under augusti månaden fortbildningskurs i invandrarfrågor av fortbildningsavdelningen vid lärarhögskolani . Denna kurs är avsedd för all skolpersonal, elever och föräldrar samtrepresentanter för kommuner och näringsliv. Vidare anordnas i samarbete mellanSIV och skolkuratorers förening ett seminarium för skolkuratorer ochskolsköterskor med tonvikt på de elevvårdande funktionerna. Det är givetvisönskvärt att inte bara den frivilliga fortbildningen utan även och framför alltgrundutbildningen av aU skolpersonal får inslag av denna art. 135 A. anser dels att ilärarhögskolornas kurser bör förekomma som reguljära inslag såväl allmän orientering om in vandringen och invandrarna som. pedagogiska metoder för undervisning av invandrare, dels att en utbildning för lärare i svenska som främmande språk bör komma till stånd. Den sistnämnda utbildningen kan enligt utredningens bedömning arrangeras av universiteten, lärarhögskolorna, SÖ och studieförbunden med som huvudansvarig. Frå gan om ett särskilt rörande undervisning av invand rare diskuteras inte i utredningens betänkande. är f. n. inte berett att ta ställning till frågan om skapandet av ett dylikt in stitut. 135 B. har inte ansett sig mednågorlunda säkerhet kunna uppskatta antalet analfabeter i landet men beräknardem till några tusen. Däremot föreslår utredningen en särskild alfabetiseringsundervisning.Denna undervisning bör enligt utredningen läggas upp som försöksverksamhet, bl.a. med hänsyn till att kunskaperna om analfabetismensutbredning är begränsade. Remissbehandlingen av betänkandet får enligt invandrarverketsuppfattning klarlägga behovet av en noggrannare undersökning av förekomsten avanalfabetism. konstaterar i sitt yttrandeatt motionerna berör utomordentligt vittomfattande områden. Invandrarnassituation behandlas ur såväl juridisk, social, kultureU som ekonomisksynvinkel. Övervägande delen av motionernas innehåll anses emellertid fallautanför förbundets direkta intresseområde, varför förbundet endast granskat dedelar som direkt berör studieförbunden. I vad gäller utbildningen av vuxnainvandrare finner förbundet kravet om ändrat huvudmannaskap dåUgt underbyggt.Vidare anser förbundet att frågan om invandrarut-bildningens organisation börstå klar, innan utbildningen av lärare för invandrare fastställs. I motionen 1971: 134 angående invandrarnassituation har förts fram ett antal förslag som avser bidra till att underlättaanpassningen för de utländska medborgare som vill bosätta sig i Sverige.Motionen har remitterats till utbildningsutskottet, till vilket ocksåöverlämnats följdmotionen 1971: 135 angående undervisning av invandrare.Följdmotionerna 1971: 116 angående förbättrad information till invandrare,1971: 158 angående utlännings förvärv av svenskt medborgarskap, m. m., densenare såvitt gäUer punkterna A och C, och 1971: 159 om utredning angående des. k. inteUektueUa flyktingarnas situation m. m. har överlämnats till inrikesutskottet,som i dessa frågor avgett betänkandena : 28, 26 resp. 29. Motionen 1971:158, som även innehåller ett yrkande om borttagande av avgiften för svensktmedborgarskap, punkten B, har i den delen behandlats av skatteutskottet ibetänkandet 1971: 27. Invandrarei bör ha samma rätt till utbildning som gäller för svenska medborgare.För att detta mål skall kunna nås fordras åtgärder som dels underlättaranpassningen i det svenska samhället, dels stöder invandrarens strävan attbehålla kontakten med ursprungslandets språk och kultur. Härigenom ökasindividens möjlighet att fritt välja mellan att stanna i och attåtervända till sitt hemland. Imotionen 1971: 134 hemställs att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t begäratt statsbidragsbestämmelserna för driftbidrag till ändras så, attbidrag kan utgå för lärare som anlitas vid språkträning av invandrarbarn isvenska i förskolan. Utskottet delar motionärernas uppfattning attstödåtgärder för invandrarbarn bör vidtagas redan innan skolan börjar.Möjligheterna att i skolan hindra s. k. mobbing och utlänningshat är beroendeav att invandrarbarnen så tidigt som möj- ligtfår sociala kontakter och språkträning. Även för de svenska barnen är detväsentligt att få träffa barn och familjer från andrakulturer och med andra språk. har också en radförsök med särskild verksamhet för invandrarbarn i förskolåldern inletts. Ivissa kommuner med väl utbyggd barnstugeverksamhet sker på kommunaltinitiativ svenskträning inom ramen för den reguljära verksamheten, i andrakommuner pågår sådan försöksverksamhet inom förskolan med bidrag frånskolöverstyrelsen eller allmänna arvsfonden. Det ankommer närmast påsocialstyrelsen att i samråd med berörda myndigheter föreslå åtgärder som underde närmaste åren på olika sätt kan förbättra invandrarbarnens situation påförskolstadiet. Den sittande barnstugeutredningen har uppmärksammat problemenoch överväger vilka speciella åtgärder av organisatoriskt och pedagogiskt slagsom bör vidtas för invandrarbarn i förskola. Utskottet, som finner lämpligt attbarnstugeutredningens förslag avvaktas innan särskilda åtgärder i statsbidragshänseendevidtas, avstyrker bifall till motionen såvitt nu är i fråga. Statsmakternafattade principbeslut om undervisning av barn som tillhör språkligaminoriteteir (prop. 1968: 67, SU 1968: 129, rskr 1968: 303). I den nämndamotionen hemställs under punkten B att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att en översyn görs av gällande statsbidragsbestämmelser förundervisning av invandrarbarn enligt vad i motionen anförs under avsnittetGrundskola. Den undervisning som erbjuds invandrarbarn i ärdels olika former av stödundervisning, dels frivillig undervisning i derasmodersmål. Stödundervisning, varom bestämmelser meddelats genom Kungl. Maj:tsbeslut och tillämpningsanvisningar, ges isvenska som främmande språk men också i form av studiehandledning påmodersmålet. Statsbidrag utgår för 6 timmars stödundervisning perundervisningsgrupp om 3-5 elever. Frivillig undervisning i modersmålet fårenligt den nya läroplanen för (Lgr 69 s. 111) omfatta 2 veckotimmarunder \'arje årskurs i utbyte mot andra i timplanen upptagna ämnen. I fråga omstödundervisningen är det möjligt att inom ramen för anvisade resurser anordnaolika typer av förberedande undervisning. Stödundervisningen kan koncentrerastill den i klassen. Eleverna kan också placeras i förberedelseklassdär de får intensivundervisning i svenska samt information om den nya miljön.Exempel på vad som kan åstadkommas med utnyttjande av de möjligheter somnuvarande statsbidragsbestämmelser ger är den undervisning i avelever från icke svensktalande land, som skolstyrelsen i anordnar ochsom motionärerna berör. Invandrarverketanser det i och för sig önskvärt att en översyn görs av gällandestatsbidragsbestämmelser för undervisning av invandrarbarn. påpekaremellertid V(;rket att det intill dess den föreslagna översynen verkställts ärav vikt att tillse att de möjligheter som nuvarande bestämmelserger verkligen utnyttjas av de lokala skolmyndigheterna. Utskottet instämmerhäri och finner det också angeläget att ochlänsskolnämnderna genom olika åtgärder stimulerar kommunerna att utnyttja deresurser som finns att tiUgå. Med hänvisning till vad som anförts och mederinran om att en diskussionspromemoria angående statUgt driftbidrag tillskolväsendet (U 1971: 3) och invandrarutredningens förslag i vad gällerinvandrarbarn i skolpUktsåldern f. n. bereds inom berörda departement,avstyrker utskottet bifall till ifrågavarande motionsyrkande. Imotionen 1971: 134 önskas vidare att i skrivelse tiU Kungl. Maj:tbegär att förslag läggs fram till åtgärder i syfte att öka rekryteringen avinvandrarbarn till den gymnasiala skolan. Utskottet får med anledning häravanföra följande.