bet · FU01SfU24 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU 1971:24 betänkande i anledning av motioner om jämstäUdhet oavsett civUstånd inom folkpensioneringen. har iett sammanhang behandlat följande motioner, nämUgen 1) motionen1971:127 av m. fl. (fp), i vilken - såvitt nu är i fråga hemstäUts att måtte hos Kungl. Maj:t hemställa om översyn avpensionsreglerna för handikappade i syfte att alla pensionsförmåner görsoberoende av civilstånd och kön; 2) motionen1971:180 av i m.fl. (m), i vUken hemställts att hosKungl. Maj:t måtte hemstäUa om utredning och förslag syftande till attpensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen i likhet med den nyligengenomförda särbeskattningen görs oberoende av civilstånd; 3) motionen1971:243 av i m. fl. (vpk) i vilken - såvitt nu är ifråga - föreslagits att hos Kungl. Maj:t hemställer om översyn ochförslag i syfte att åstadkomma hka folkpension för gifta och ogiftapensionstagare; 4) motionen1971:704 av m. fl. (m), i vilken - såvitt nu är i fråga -yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa om utredningoch förslag i fråga om jämställdhet inom den allmänna pensioneringen oavsettcivilstånd; 5) motionen1971:717 av i och fröken i (båda c), ivilken hemställts att beslutar i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåUaom översyn av folkpensioneringssystemet i syfte att alla oavsett civilståndskall erhålla samma pensionsförmåner; samt 6) motionen1971:729 av (), i vilken yrkats att hos Kungl. Maj:tmåtte hemställa om utredning och förslag syftande tiU att förtidspensionärersom gifter sig med varandra skaU slippa få sina förmåner reducerade i enlighetmed vad i motionen anförs. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet (f. n. )eller för gift försäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form avålderspension eUer förtidspension, av basbeloppet. Om maken åtnjuter tvåtredjedelar av hel förtidspension eUer halv förtidspension, utgårålderspensionen i förra faUet med 76 2/3 och i senare fallet avbasbeloppet (AFL 6:2). Hel förtidspension inom folkpensioneringen utgör likaledes90 % av basbeloppet eller för gift försäkrad, vars make åtnjuter folkpension i 11 saml Nr 24 form av ålderspension eller hel förtidspension, avbasbeloppet. Om båda makarna åtnjuter förtidspension och endera eller bådaerhåller partieU förtidspension, skall vid beräkningen av pension helförtidspension utgöra, om två tredjedelar av hel förtidspension utgår tillandra maken 76/3 och, om halv förtidspension utgår till denne, av basbeloppet(AFL 7:4). Hustrutillägg kan tiUkomma hustru tiU den som åtnjuterfolkpension i form av ålderspension eller förtidspension, om hustrun fyUt 60 åroch själv inte åtnjuter folkpension samt makarna varit gifta minst 5 år.Hustrutilläggets maximibelopp utgör skUlnaden mellan å ena sidan sammanlagdaårsbeloppet av folkpension i form av ålderspension tUl två makar jämte tvåpensionstillskott samt å andra sidan sådan pension tiU ogift jämte ettpensionstUlskott (lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tUlfolkpension). HustrutUlägg kan utgå även om mannen har endast partieliförtidspension. HustrutUlägget är därvid inte graderat som mannens pension. Dethar ansetts att den för rätten till hustrutillägg föreskrivna inkomstprövningenfyller motsvarande funktion. Vid tillämpningen av folkpensioneringens nu redovisadebestämmelser skall gift pensionsberättigad, som stadigvarande lever åtskUd frånsin make, hkställas med ogift pensionsberättigad om inte särskilda skälföranleder till annat. Med gift pensionsberättigad likställes å andra sidanpensionsberättigad, som stadigvarande sammanbor med någon, med vilken denpensionsberättigade varit gift eller har eller har haft barn (AFL 10:1). Ett avsteg från den inomfolkpensioneringen gällande principen att gift försäkrad tillerkännes lägrepension än ogift har gjorts i lagen 1969:205 om pensionstillskott. Enligt dennautgår pensionstillskott med samma belopp till gift och ogift. F. n. uppgårtillskotten till av basbeloppet. De ökar av basbeloppet århgen den1 juli till dess att de uppgår till av basbeloppet. Reglerna om pensionstillskotttillkom efter förslag av pensionsförsäkringskommittén (SOU 1968:21). KommitténframhöU att enligt dittills tillämpad ordning gift pensionär hade fått enmindre årlig pensionsökning än en ogift, något som främst motiverats av att tvåmakar genom samboendet ansetts ha något lägre levnadskostnader än ogifta. Kommitténifrågasatte om man borde fortsätta efter samma linje. Med hänsyn tillutvecklingen av konsumtionsvanorna och till den ändrade synen i det modernasamhället till förmån för ökande ekonomisk självständighet för makar iförhållande tiU varandra ansåg kommittén starka skäl tala för att i framtidenlika stora pensionshöjningar gavs till gift som tiU ogift. Den skillnad mellangift och ogift i pensionshänseende som redan existerade skulle visserligenfinnas kvar men minska i betydelse eftersom de nya pensionshöjningarna kom attmotsvara en ökande andel av den samlade pensionen. Kommitténs resonemang godtogs av regering och riksdag 1969:38, 2LU 1969:41). hade frågan om hka pension för gift ochogift inom folkpensioneringen i visst begränsat avseende varit föremål föruppmärksamhet i . Ar 1967 väcktes motioner som syftade till att makarsom båda var berättigade till förtidspension skuUe få pension utan reduktion.Andra lagutskottet framhöU i sitt av godkända utlåtande (2LU 1967:28)att det i motionerna aktualiserade spörsmålet tiUhörde sådana frågor sompensionsförsäkringskommittén skulle pröva och att det därför inte varerforderligt att vidtog någon åtgärd i anledning av motionerna, Samma fråga återkom i motioner till riksdag.Detta år väcktes även motioner som syftade tUl individuellafolkpensionsförmåner oavsett civUstånd. Motionerna behandlades av andralagutskottet i dess av godkända utlåtande 2LU 1970:34. Utskotteterinrade inledningsvis om vissa överväganden som pensionsförsäkringskommitténgjort i sitt betänkande SOU 1968:21 angående unga gifta invalider ochfortsatte: Utskottet har förståelse för deproblem som pensionsförsäkringskommittén redovisat och är av den uppfattningenatt man tills vidare får söka hjälpa de unga invaliderna inom ramen för debestämmelser om förtidspension, invaliditetstillägg och invaliditetsersättningsom redan finns. Några särskilda regler beträffande storleken av förtidspensioninom folkpensioneringen för handikappade som är gifta finner utskottet intetiUrådUga så länge reglerna om ålderspension i motsvarande fall får stå kvaroförändrade. Skulle man t, ex, följa motionerna 1:352 och 11:595 samt 1:855 och11:1005 och slopa reduceringen av förtidspensionen till två gifta makar menbehålla reduceringen av ålderspensionen, skulle makarna få vidkännas enminskning av sin folkpension i samband med inträdet i pensionsåldern. Utskottetär inte berett att tillstyrka en sådan ordning, som med all sannolikhet skullekorama att väcka ett lätt förståeligt missnöje när reduktionen sätter in. Ä andra sidan förhåller det sig, som framgår av motionerna1:1086 och 11:1273, onekligen på det sättet att en fullt genomförd individuellbeskattning och individuell avgiftsbeläggning inom folkpensioneringen kanåberopas som skäl för en översyn av folkpensionssystemets förmånssida i syfteatt genomföra individuella förmåner. En sådan översyn borde i så fall intebegränsas till frågan om förtidspension utan borde även avse frågan omålderspension, hustrutillägg m, m. utreder f. n.frågan om jämställdhet mellan kvinnor och män i den allmänna pensioneringen ochförslag är att vänta i slutet av innevarande år. När resultatet av detta arbeteförelagts och verkningarna av den individuella beskattningen kanbörja överblickas, kan det enligt utskottets uppfattning tas upp tillövervägande om folkpensioneringens förmånssida bör ses över i enhghet med vadutskottet ovan anfört, I avvaktan härpå anser utskottet att de under dettaavsnitt redovisade motionerna inte bör föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Pensionsförsäkringskommitténavlämnade sitt slutbetänkande den 1 aprUiår(SOU 1971:19). Beträffandefrågan om specieUa förmåner tiU dem som invaUdiserats i unga år erinrar kommittén om att den i sitt betänkande medförslag om pensionstiUskott uttalat att det under kommitténs vidare arbetekunde bli aktueUt att göra en slutbedömning av dessa problem. Sedan nämndabetänkande avgivits har i direktiven 1970 tillsatta pensionsålderskommitténangivits, att denna kommitté skall ägna särskild uppmärksamhet åt förevarandeproblem. Med hänsyn härtiU har pensionsförsäkringskommittén funnit sig ickeböra ytterUgare pröva denna fråga (s, 31). Kommittén tar inte heller upp frågan om lika pension förgift och ogift. Enligt riksförsäkringsverketsstatistik uppgick antalet gifta folkpensionärer medålderspension eUer hel förtidspension, vars make uppbar ålderspension eller helförtidspension (sjukbidrag), till 306 739. En höjning av dessa pensionärersförmåner från 70 tiU av basbeloppet skuUe medföra en kostnad vid ettbasbelopp av på drygt 423 milj. kronor. En reform om lika pensionför gift och ogift skulle vidare medföra kostnader på grund av hustrutilläggen,som utgick i 48 701 fall, samt på grund av partiella förtidspensioner,som utgick till 1 978 pensionärer gifta med annanfolkpensionär. Ålderspension inomfolkpensioneringen utgör för år räknat av basbeloppet eller för giftförsäkrad, vars make åtnjuter folkpension i form av ålderspension ellerförtidspension, av basbeloppet. Om maken åtnjuter två tredjedelar av helförtidspension eller halv förtidspension, utgår ålderspension i förra falletmed 76 2/3 och i senare fallet av basbeloppet. Motsvarandebestämmelser gäller i fråga om förtidspension inom folkpensioneringen, 1 förevarande motioner hemställs om översyn avfolkpensioneringsreglerna i syfte att göra pensionsförmånerna oberoende av denförsäkrades civilstånd. Motionerna 1971:127 och 1971:729 är begränsade tillfrågan om förtidspension medan motionerna 1971:180, 1971:243, 1971:704 och1971:717 tar upp frågan i hela dess vidd. Bakom motionsyrkandena ligger tanken att den nuvarandeprincipen att vissa förmåner skall vara avhängiga av civilståndet är otidsenligoch färdig för avskrivning. Det hänvisas tUl att motsvarande princip påskatte-och avgiftsområdet avskaffades genom införande av individuellbeskattning och individuellt uttag av folkpensionsavgift, 1 några motionerunderkännes den grundläggande motiveringen för gällande regler, nämligenmotiveringen att gifta genom samboendet har något lägre levnadsomkostnader änogifta. Samhushållets kostnadssänkande effekt sägs nästan uteslutande vara knutentill bostadskostnaderna och utgifter som hör nära samman med dessa. redan i många kommuner pensionärernas faktiskabostadskostnader och en utveckling mot sådana ersättningsgrunder är på gång iandra kommuner. 1 den mån man alltjämt kan räkna med sänkta levnadskostnaderför ett gift par har detta, framhålls det, sin förklaring i samboendet och intei civUståndet. I fråga om gifta förtidspensionärer uttalas att dessa ofta ärunga personer med försörjningsbörda mot barn och att nuvarandepensionsreduktion därför drabbar dem hårdare än ålderspensionärer. Motioner med samma syfte avslogs av föregåendeår. Andra lagutskottet som behandlade motionerna anförde att en fullt genomfördindividuell beskattning och individuell avgiftsbeläggning inom folkpensioneringenkunde åberopas som skäl för en översyn av folkpensionssystemets förmånssida isyfte att genomföra individuella förmåner. En sådan översyn borde i så fallinte begränsas tiU frågan om förtidspension utan avse även frågan omålderspension och andra pensionsförmåner vars storlek gjorts beroende av denförsäkrades civilstånd. När pensionsförsäkringskommittén slutfört sitt arbeteangående de unga invalidernas problem och jämställdhet mellan kvinnor och mäni den allmänna pensioneringen samt verkningarna av den individueUabeskattningen kunde börja överblickas, kunde det enligt utskottet tas upp tUlövervägande om folkpensioneringens förmånssida borde ses över. har i sitt avlämnadeslutbetänkande avstått frän att pröva frågan om speciella förmåner till demsom invalidiserats . Anledningen är att det i direktiven för den år1970 tillsatta pensionsålderskommittén angivits, att denna kommitté skall ägnasärskild uppmärksamhet åt detta problem. Vid behandlingen av frågan omjämställdhet mellan kvinnor och män i den allmänna pensioneringen harkommittén inte berört frågan om jämställdhet meUan gifta och ogifta. Den i motionerna aktualiserade frågan är av storprincipiell betydelse. En lösning i Unje med motionärernas önskemål medförockså betydande faktiska konsekvenser i fråga om förmånerna för ett stort antalfolkpensionärer. kan i princip ansluta sig tUl desynpunkter som framförts i motionerna. Den ändrade synen i det modernasamhället tiU förmån för ökad ekonomisk självständighet för makar i förhållandetiU varandra talar för en justering såväl av skatte- och avgiftsregler som avbestämmelser om utgående förmåner. Hit bör då räknas inte endast förmåner inomfolkpensioneringen utan också förmåner på det studiesociala området, inomarbetsmarknadsutbildningen, familjestödet, m. m. där gifta och ogifta i vissaavseenden behandlas olika. När det gäUer folkpensioneringen har man redan tagitett steg i riktning mot individueUa förmåner i och med att pensionstUlskotten,som infördes , gjorts oberoende av civilstånd. Den skUlnad mellan gifta ochogifta i pensionshänseende som finns i grundförmånen består, men skUlnadenminskar i betydelse allt eftersom pensionstillskotten kommer att motsvara enstörre andel av den samlade pensionen. Utskottet utgår från att man vidframtida pensionsförbättringar kommer att gå vidare efter samma princip.Familjelagssakunnigas översyn av den familjerättsli- ga lagstiftningen med sikte på ett samhäUe där varje vuxenindivid kan ta ansvar för sig själv utan att vara ekonomiskt beroende av anhörigaoch där jämlikhet mellan män och kvinnor är en realitet kan också komma attytterligare understryka en utveckling i denna riktning. Genomförandet av fullständig likhet mellan gift och ogiftär emellertid en mycket kostnadskrävande reform. Som exempel kan nämnas atthöjning enbart av ålderspensionen från av basbeloppet skuUemedföra en merkostnad på över 425 milj. kr. Till detta skaU läggaskostnadsökningar för förtidspensioner, hustrutUlägg och kommunala bostadstUläggm. Slutsumman kommer följaktligen att ligga betydligt högre. pågårutredningsarbete på pensionsområdet som gäUer dels en allmän sänkning avpensionåldern dels en standardsäkring av utgående pensioner. Båda frågornamedför vid ett genomförande betydande kostnadshöjningar. Bland framtidaförbättringar på pensionsområdet har tidigare prioriterat dessa bådareformer. Att vid sidan härav redan i dagens läge hemställa om utredning avytterligare en kostnadskrävande reform, om än väl motiverad, anser utskottet interealistiskt med hänsyn tUl det överblickbara samhällsekonomiska utrymmet ochavvägningen gentemot andra angelägna reformkrav, TiUs vidare får man enligtutskottets mening inrikta sig på den utveckling mot jämställdhet mellan giftaoch o,gifta som sker genom pensionstillskottens fortsatta utbyggnad. När detgäller de unga invalidernas speciella problem får man avvaktapensionsålderskommitténs arbete. Under åberopande av det anförda avstyrkerutskottet således bifall till motionsyrkandena. Utskottet utgår emellertid frånatt Kungl, Maj .t med uppmärksamhet följer frågan och i möjlig mån anpassarkommande reformförslag på pensionsområdet efter principen om lika förmån förgift och ogift. Medhänvisning till det anförda får utskottet hemställa att motionerna 1971:127, såvitt nuär i fråga, 1971:180, 1971:243, såvitt nu är i fråga, 1971:704, såvitt nu är ifråga, 1971:717 och 1971 ;729 inte föranleder någon åtgärd, den 27 aprU 1971 Närvarande: herrar (), 'i (fp),Ringaby (m), fröken (), i (s), (),herrar i (m). (), fröken (), herrar Hermanssoni (vpk), (), i (c), fröken (), herrar i (c) och (). av herrar i (fp),Ringaby (m), i (m) och fröken (), som anfört: "Genomförandet av fullständiglikhet mellan gift och ogift inom folkpensioneringen är en mycketkostnadskrävande reform som måste avvägas mot andra reformkrav påpensionsområdet och områden utanför detta. När det gäller pensionsområdet kannoteras att redan prioriterat frågor om en allmän sänkning avpensionsåldern och standardsäkring av utgående pensioner. Vid sidan av dessabåda stora reformer på pensionsområdet anmäler sig som en tredje viktig reformfrågan om förmåner obundna av civilstånd. Det medför självfaUet betydandesvårigheter att genomföra samtliga dessa reformer på en gång. Därtill är detsamhällsekonomiska utrymmet f, n, för litet och konkurrensen från andraangelägna krav för stor. Det förhållandet att alla tre frågorna för sittgenomförande kräver betydande kostnadsökningar talar enligt vår mening för antager en plan för ett successivt genomförande av de angivnaförbättringarna på pensionsområdet, I en sådan plan bör man väga in inte endastde redan inom pensionsålderskommittén pågående utredningsprojekten sänkningav pensionsåldern och standardsäkring av pensionerna utan också en successivanpassning av folkpensioneringen i riktning mot individuella, av civilståndetoberoende, förmåner. , SthIm 71,175 S