bet · FU01CU8 · 1971-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkanden m 1971 CU 1971 Civilutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Majtts i statsverkspropositionen gjordaframställning om anslag för / 72 till länsstyrelserna, m. m.,jämte motion. Maj:t har i propositionen nr 1, bilaga 14(punkterna B 1 och II: 20, s. 9-115 och 142-143 i utdrag avstatsrådsprotokollet över civilärenden för ) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer förorganisationen av länsstyrelserna som förordats i statsrådsprotokollet, 2. bemyndiga Kungl. a. inrätta49 extra ordinarie och 25 ordinarie tjänster med beteck ningen o för chefer för avdelningar hos länsstyrelserna samt en extra or dinarie tjänst för chef för kansliet hos länsstyrelsernas organisations- nänmd i enlighet med vad som förordats i statsrådsprotokollet, b. vidtade övergångsåtgärder som behövs med anledning av omor ganisationen, 3. för budgetåret1971/72 anvisa a. tillLänsstyrelserna på driftbudgeten under tolfte huvudtiteln ett förslagsanslag av , b. tillByggnadsarbeten för länsstyrelserna på kapitalbudgeten under statens allmänna fastighetsfond ett investeringsanslag av . I motionen nr 452 av i Malmöhemställs att måtte avslå begäran om medel för inrättande avplaneringskanslier vid länsstyrelserna och i stället anvisa sagda medel tiUförbättringar för landsstatens lågavlönade. Av1970 års riksdag godkända riktlinjer för en partiell omorganisation av denstatliga länsförvaltningen, m. m. Genom beslut av riksdag (prop. 1970: 103,KU 34, SU 132) antogs riktlinjer för en partiell omorganisation av den statligalänsförvaltningen. Med hänvisning tiU bl. a. den regionalpolitiskaverksamheten skall åtgärder vidtas i syfte att få till stånd en förbättradsamordning av CU 1971: 8 2 destatliga länsorganens planeringjiarbete. får en lekmanna-styrelsemed landshövdingen som ordförande samt tio andra ledamöter. Den nyalänsstyrelsen får som huvuduppgift att leda och samordna den samhällsplaneringsom bedrivs inom den statliga länsförvaltningen. I planeringsfrågor avregionalpolitisk betydelse som handläggs av vissa andra länsorgan övertarlänsstyrelsen beslutanderätten. Dessa organ skall delta i frågomas beredning.Länsarkitektkontoret inordnas i . Skatteförvaltningeni blir organiserad med klarare åtskillnad mellan den fiskala ochden dömande verksamheten. Vidare skall åtgärder vidtas för att förbättra förvaltningsrättskipningen.En länsskatterätt, i huvudsak motsvarande nuvarande prövningsnänmd, och enlänsrätt för annan förvaltningsrättskipning knyts till . Dessadomstolar skall bestå av en jurist som ordförande samt lekmän. Länsstyrelsenavses bli organiserad med tre huvudenheter, nämligen en för samhällsplanering ivilken också ingår en organisation för beredskapsplanläggning, en förskatteförvaltning och en för aUmän förvaltning och förvaltningsrättskipnmg,till vilken länsrätten och länsskatterätten knyts. Vidare skall finnas enenhet för administrativ service samt länspolischefens expedition. Länens olikastorlek och struktur skaU kunna motivera avvikelser från dennanormalorganisation. Omorganisationen beräknas träda i kraft . 1970års riksdag (prop. 1970: 188, SU 208) har också beslutat om riktlinjer föromorganisation av lantmäteriverksamheten. Enligt beslutet skall bl. a.överlantmätama och länslantmäterikontoren inordnas i länsstyrelserna den 1 juli1971. a. lag om länsskatterätt och länsrätt (prop. 1971: 14) behandlas iutskottets betänkande CU 1971: 9. Departementschefen anför i statsverkspropositionen(bil. 14, s. 23) i fråga om organisationsstrukturen att den normalorganisationför en länsstyrelse som angetts i principbeslutet rörande organisationen av denstatliga länsförvaltningen (prop. 1970: 103, SU 132) bör kunna tillämpas ialla län, dock med vissa avvikelser för och län.Länens olika storlek och variationer i arbetsmängden föranleder däremotskillnader i personaluppsättningen. Huvuddragen av organisationsförslagetframgår av den tablå, vilken som bilaga fogats till detta betänkande. Utskottethar ingen erinran mot vad departementschefen sålunda anfört. Denföreslagna planeringsavdelningen under en avdelningschef avses innefattaförutom fackenheter även ett planeringskansli för samord- nings-,initiativ- och informationsuppgifter m. m. Enligt vad departementschefen anför(s. 24) skall cheferna för fackenheterna självfallet inte vara underställdachefen för planeringskansliet. Imotionen nr 452 förordas att några planeringskanslier inte inrättas. Förslagetgrundas i huvudsak på ätt kanslierna är obehövliga och blir ett mellanled somförsvårar kontakterna. Utskottethar fuimit att de i propositionen åberopade skälen för ett stabsorgan talar föratt planeringskanslier inrättas. Utskottet har mot bakgrund avdepartementschefens uttalanden förutsatt att de i motionen uttrycktafarhågorna inte besannas och tillstyrker därför propositionsförslaget även iden del det står mot yrkandet i motionen. Vid denna bedömning blir en prövningav medelsanvändningen inte längre påkallad. Motförordade riktlinjer för organisationen i övrigt har utskottet ingen erinran. Utskottethar vidare ingen erinran mot begärt bemyndigande att för chefer för avdelningarinrätta 49 extra ordinarie tjänster och 25 ordinarie tjänster med beteckningeno. De förstnämnda tjänsterna avses inrättas för chefer för avdelningar vidlänsstyrelsemas planerings- och skatteavdelningar m. m. De sistnänmda avsesinrättas vid förvaltningsavdelningarna eller motsvarande för de chefer somskall utöva domarfunktioner. Inte heller har utskottet någon erinran mot atten tjänst som chef för kansliet för länsstyrelsemas organisationsnämnd inrättaseller mot föreslaget bemyndigande att vidta övergångsåtgärder. Departementschefensanslagsberäkning har inte föranlett någon utskottets erinran. Utskottetsnyssnämnda bedömningar har utgått från att den nya länsstyrelseorganisationenskulle kunna sättas i kraft . riksdag har (prop. 1968:1, bil. 2, s. 4-11, SU 14) bemyndigat Kungl. Maj:t att uppskjuta genomförandetav beslutad organisation av myndighet till senare tidpunkt än riksdagenbeslutat, om detta föranleds av löneförhandlingar. Enligt utskottets mening kanäven andra skäl komma att tala för att organisationsförändringarna träder ikraft . Avgörandet när omorganisationen skall ske tordedärför böra läggas i Kungl. Vid ett uppskov bör Kungl. Maj:t ävenha befogenhet att besluta om den ändrade användning av anslag som kan blierforderlig. 1. att med bifall till Kungl. och med avslag på motionen nr 452 godkänner de riktlinjer förorganisa- 1* 1971. tionenav länsstyrelserna som förordats i statsrådsprotokollet, a. bemyndigarKungl. Maj:t att inrätta 49 extra ordinarie tjänster och 25 ordinarie tjänster med beteckningen o för chefer för avdelningar hos länsstyrelserna samt en extra ordinarie tjänst för chef för kansliet hos länsstyrelsemas organisationsnämnd i enlighet med vad som förordats i statsrådsprotokollet, b. bemyndigarKungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder som behövs med anledning av omorganisationen, a. tUlLänsstyrelserna på driftbudgeten imder tolfte huvudti teln ett förslagsanslag av , b. tillByggnadsarbeten för länsstyrelserna på kapitalbudgeten under statens allmänna fastighetsfond ett investeringsanslag av , 4. att bemyndigar Kungl. Maj:t att delsbesluta när före slagen omorganisation av länsstyrelserna skall genomföras, dels lämna av ett uppskov föranledda föreskrifter om ändrad an vändning av anvisade anslag. Närvarande:herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (s), fröken (), herrar i (s), i (c), (),(), Wennerfors (m). (), (vpk), Jadestig (s), Karlssoni (c), () och i (s). avherr (vpk) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på sid. 3 som börjar med »Utskottet harfunnit» och slutar med »längre påkallad» bort ha följande lydelse: »Utskottetfinner flera skäl tala emot förslaget rörande planeringskanslier. Även omchefema för iackenhetema enligt departementschefen inte formellt fömtsätts varaunderställda kanslichefen, föreligger dock uppenbar risk för att kanslichefen ipraktiken blir en mellaninstans mellan planeringschef och fackplanerare. Dettakan svårligen undvikas om kanslichefen ska ha samordnande uppgifter och varaplaneringschefens ställföreträdare. Vidare finner utskottet det anmärkningsvärt, att dei propositionen gjorda prutningarna i förhållande till förslagrörande planeringskansliema nästan enbart drabbar kontorssidan. som46 nya chefs- och handläggartjänster inrättas, sker en pmtning av föreslagnanya tjänster på kontorssidan från 29 till 5. Detta innebär både enorganisatorisk skevhet och en klar risk för oproportionerlig merbelast-ning avbefintlig kontorspersonal. Enligt utskottets mening är det angeläget attundvika den ökade press detta kommer att innebära för den lägre personalen. Detär också ur mer allmän synpunkt angeläget att prestationskrav och lönesättningför den lägre personalen utformas på ett sätt som skapar attraktivarearbetsförhållanden inom statsförvaltningen och bättre stimulerar till godainsatser.» dels utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: att i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och motionen nr 452 a. godkänner deriktlinjer för organisationen av länsstyrelsema som förordats av utskottet, b. bemyndigarKungl. Maj:t att lämna erforderliga föreskrifter om medelsanvändning enligt vad i motionen förordats,» S O) o c c 'tS *- »; «> ts J5 Civilutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition (1971:14) med förslag tilllag om skatterätt och länsrätt, m. m., jämte motioner. Maj:t har under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över civUärenden för och den 22januari 1971 samt av lagrådets protokoll föreslagitriksdagen att antaga vid propositionen fogade och i bilaga till dettabetänkande redovisade förslag till 1. lag om skatterätt och länsrätt, 2. lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning av domare. Förslaget till lag om skatterätt och länsrättinnebär i huvudsak följande. Beteckningenskatterätt används i lagen som en gemensam beteckning på delslänsskatterätterna vilka avses ersätta prövningsnämnderna, dels denmellankommunala skatterätten vilken avses ersätta den mellankom-munalaprövningsnämnden. Länsskatterätt och länsrätt knyts organisatoriskt tilllänsstyrelsen medan den mellankommunala skatterätten knyts tillriksskatteverket. Den föreslagna lagen innehåller bestämmelser om skatterättsoch länsrätts kompetensområden, om domförhet, om omröstning samt om ledamöteri skatterätt och länsrätt. Vidskatterätt skall enligt förslaget handläggas i huvudsak de mål som f. n.handläggs vid prövningsnämnd. Länsrätts kompetensområde föreslås omfatta vissaav de målgrupper som f. n. handläggs på landskansliet, i huvudsak mål enligtbarnavårdslagen och nykterhetsvårdslagen samt körkortsmål. Skatterätt ochlänsrätt skall enligt vad som föreslås i propositionen bestå av lagfarenordförande och nämndemän. Den förvalt-ningsprocesslag som har förordats iremiss till lagrådet avses bli tillämplig på bl. a.skatterätt och länsrätt. Förslaget till lag om skatterätt och länsrättinnehåller därför inte några bestämmelser om förfarandet. Lagen om skatterätt ochlänsrätt avses träda i kraft . Idetta sammanhang har utskottet behandlat motionerna nr 1216av i vari hemställs att vid 2* 1971. CU 1971: 9 8 behandlingenav propositionen nr 14 måtte besluta att lagen om skatterätt och länsrätt, 10§, skall ha följande lydelse: »Nämndemanutses men får avgå efter två år.Om nämndeman visar - (lika medKungl. Maj:ts förslag) - behörig, förfaller uppdraget. Närledighet uppkommer - (lika med Kungl. Maj:ts förslag) - för återstående tid.», 1217 avherr m. fl. vari hemställs att måtte besluta 1. att avslå Kungl. Maj:tsproposition nr 14 samt 2. att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla att förslag angående helt fristående regionalaförvaltningsdomstolar må utarbetas och föreläggas , 1218 av herrar och vari hemställsatt vid be handlingen av propositionen nr 14 -under uttalande av att den i propositionen föreslagna organisa tionen av förvaltningsrättskipningen i första instans kan godtagas endast som ett provisorium - hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag möjligt till en organisation med förvaltningsdomstolar som är helt fri stående från förvaltningsmyndigfaétema; B. försin del beslutar om följande ändringar i förslaget till lag om skatterätt och länsrätt: 5 § första stycket erhållerföljande lydelse: »Skatterätt ochlänsrätt består av ordförande och nämndemän,om ej annat följer av 6 §. Antalet nämndemän skall vara fyra. Vid förfall förnågon nämndeman är rätten dock domför även med tre nämndemän.» I 6 § tredje stycket utgårgmppen »mål om utdömande av vite». Sista punkten i nämnda stycke erhållerlydelsen »mål enligt uppbörds-och folkbokföringsförfattningania med undantag avmål om anstånd med inbetalning av skatt eller om arbetsgivares ansvarighet förarbetstagares skatt». Erforderlig redaktionell omarbetning av lagtexten,främst de olika punkternas numrering, torde böra anförtros vederbörande utskott. 7 § erhåller den av lagrådetförordade, på s. 103 i propositionen intagna lydelsen. C. iskrivelse till Kungl. Maj:t framhåller angelägenheten av att kom mande förslag till reglering av förfarandet inför skatterätt och länsrätt ger part uttrycklig rätt att anlita biträde vid utförande av sin talan inför dessa rätter, 1219 av i Arrie och hemställs att vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition nr 14 beslutar 1. att skatterätt skall haordförande samt minst tre och högst sex nämndemän, samt 2. att vederbörande utskott får iuppdrag att utforma erforderlig författningstext. CU 1971: 9 9 1220 av m. fl. vari hemställs attriksdagen måtte besluta att 9 § andra stycket lagen om skatterätt och länsrättskall ha denna lydelse: »,- får ej vara nämndeman, ej heller den som är ledamot ellersuppleant i taxeringsnämnd.» Tidigareprincipbeslut m. m, I utskottets betänkande CU 1971: 8 har lämnats enöversiktlig redogörelse för av riksdag beslutade riktlinjer för enpartiell om organisation av den stadiga länsförvaltningen (prop. 1970: 103, SU132, KU 34). Ettav syftena med den beslutade omorganisationen av länsförvaltningen är bl. a.att förstärka förvaltningsrättskipningen vid länsstyrelserna ochprövningsnämndema. Statsmaktemas beslut innebär, såvitt nu är av intresse, ihuvudsak följande. skall bestå av tre huvudenheter, nämligen enför samhällsplanering, en för skatteförvaltning och en för allmän förvaltningoch förvaltningsrättskipning. Till sistnämnda huvudenhet skall knytas enlänsskatterätt, som avses ersätta prövnLogs-nämnden, och en länsrätt. Vidlänsrätten skall handläggas vissa av de mål och ärenden som f. n. handläggs pålandskansliet. Länsrättens kompetensområde skall till en början varaförhållandevis begränsat, men efter hand som erfarenhet vinns av den nyaordningen bör kompetensområdet vidgas. Bådelänsskatterätt och länsrätt skall enligt statsmakternas beslut bestå av enjurist som ordförande samt lekmän. Ordföranden skall utses av Kungl. Maj:t ochha ställning som domare. Han skall kunna vara chef för huvudenheten för allmänförvaltning och förvaltningsrättskipning eller för någon av de enheter inomdenna huvudenhet som kommer att motsvara nuvarande allmänna sektionen ellerprövningsnämndens kansli. Det förutsätts att det i vissa län dämtöver kanbehövas ytterligare domare, som uteslutande är sysselsatta som ordförande irätterna. Lekmännen skall utses av . Statsmaktemasbeslut innebär vidare att frågan om den närmare organisationen av länsrättenoch länsskatterätten skall behandlas särskUt och att ställning därvid skall tastill bl. a. frågan om kompetensområdena för länsrätten och länsskatterättensamt frågoma om antalet lekmän och om omröstning. I fråga om kompetensområdenaförutskickas i propositionen att för länsskatterättens del förslaget till lagom skatterätt kommer att ligga till grund för övervägandena medan förlänsrättens del utgångspunkten kommer att vara att dit skall hänföras mål omomhändertagande av bam för samhällsvård, om verkställighet av dom i vårdnadsmål,om utvisning av utlänning och om intagning på körkortsmål. Riksdagenhar (prop. 1970:116, KU 1970:32, 1971:5) behandlat ändringar i regeringsformen,riksdagsordningen och tryckfrihetsförord- ningensom möjliggör en reform av förvaltningsdomstolarnas organisation m. m. Istatsverkspropositionen förordade riktlinjer för organisationen avlänsstyrelsema, m. m. Utskottet har i sitt betänkande CU 1971: 8tillstyrkt att i sak godkänner de riktlinjer för organisationen avlänsstyrelserna som chefen för förordat istatsrådsprotokollet över civilärenden för (prop. 1971: 1,bil. 14, s. 22-25). Nämnda riktlinjer binder i sig inte bedömningen avlänsrättens och länsskatterättens organisation inom principbeslutets ram. Inyssnämnda betänkande har utskottet vidare grundat beräkningen av erforderligtanslag till länsstyrelsema för /72 bl. a. på det genom prop.1971: 14 konkretiserade behovet av successivt genomfördapersonalförstärkningar för förvaltningsrättskipningen. Vidare har utskottettillstyrkt begärt bemyndigande att bl. a. inrätta tjänster som avseruppgifterna att vara såväl ordförande i länsskatterätten och länsrätten somchef för huvudenhet för allmän förvaltning och förvaltningsrättskipning ellerviss enhet ino. [n denna huvudenhet. Maj:t har till lagrådetremitterat förslag till omorganisation av förvaltningsrättskipningen genom bl.a. lag om allmänna förvaltningsdomstolar som utom annat åberopats som skäl tUlen förstärkning av förvaltningsrättskipningen. har vidaretill lagrådet remitterats förslag till förvaltningslag ochförvaltnings-processlag m. m. Proposition i dessa ämnen torde enligt lämnadeuppgifter komma att läggas fram under innevarande session. senare lagrådsremissen behandlar chefen för bl. a.översiktligt (del 1, s. 52 ff.) grunderna för en författningsreglering avförfarandet i förvaltningsdomstol. Vidare redovisas även (se bl. a. del 1, s.60-61) vissa författningsändringar som anknyter till ett antagandeav det i prop. 1971: 14 framlagda förslaget till lag om skatterätt ochlänsrätt. Detanges också att förslag till behövliga ändringar i taxeringsförordningen ochandra författningar på skatteväsendets område senare kommer att anmälas avchefen för . I sammanhanget kan noteras att förslaget tilllag om skatterätt och länsrätt i fråga om regleringen enligt 3 och 4 §§ avkompetensområdena hänvisar till skatte-, taxerings-, uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningama, barnavårdslagen och lagen om nykterhetsvård samt21 kap. . riksdags beslut angåenderiktlinjer för en partiell omorganisation av den statliga länsförvaltningeninnefattar ett godtagande av förslaget att till knyta enlänsskatterätt, i huvudsak motsvarande nuvarande prövningsnämnd, och enlänsrätt för annan förvaltningsrättskipning. Beslutet innebar (SU 1970: 132, s.9) bl. a. att ett ställningstagande i valet mellan en sådan ordning och en heltfristående förvaltningsrättskipning ansågs böra anstå. Lagrådethar fäst uppmärksamheten vid konvention angående skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och framhållit att detskulle bäst överensstämma med konventionens avfattning och anda om den avlänsstyrelserna handhavda förvaltningsrättskipningen kunde brytas ut urlänsstyrelsernas arbetsuppgifter och förläggas till helt fristående organ - enanordning som även ur allmänna rättssäkerhetssynpunkter ansetts vara attbeteckna som överlägsen det i propositionen fullföljda remissförslaget.Lagrådet har dock funnit förslaget utgöra en så avsevärd förbättring att detunder de för handen varande förhållandena bör godtas i avvaktan på att iframtiden tanken på helt fristående regionala förvaltningsdomstolar kanförverkligas. Maj:ts förslag i propositionen om ett fullföljande av statsmakternasprincipbeslut ställs det i motionen nr 1217 framförda avslagsyrkandet. Dettaavslagsyrkande grundas bl. a. på att ett godtagande av propositionsförslagetdels inte kan motiveras av omfattningen av däri liggande förbättringar, delstorde fördröja inrättandet av helt fristående regionala förvaltningsdomstolar. mening kan åberopade skäl inte gmnda ett principiellt avslag på deni enlighet med riksdags beslut nu föreslagna reformen av förvaltningsrättskipningen.De i motionen anförda synpunkterna får dock beaktas i samband med den följandebedömningen av lagförslagen. Såväli den nämnda motionen nr 1217 som i motionen nr 1218 ingår en hemställan attriksdagen hos Kungl. Maj:t skall anhålla om förslag till fristående regionalaförvaltningsdomstolar. I den sistnämnda motionen hemställs att en sådananhållan förenas med ett uttalande att den i propositionen föreslagnaorganisationen kan godtas endast som ett provisorium. Utskottethar i denna del inte funnit anledning att gå ifrån den av statsutskottet vid1970 års riksdag uttryckta meningen (SU 1970: 132, s. 9) att principiella skälkunde anföras för att förvaltningsrättskipningen på länsnivå organisatorisktbryts ut från länsstyrelserna. De rättskipande organen skulle enligtriktlinjerna dock i praktiken få en oberoende och jävsfri ställning. Den nuföreslagna regleringen av förvaltningsrättskip- ningenbekräftar enligt civilutskottets mening bedömningarna att skatterätt ochlänsrätt skall självständigt handlägga och avgöra målen. Utskottets nedanredovisade prövning av förslagets enskildheter har också utgått från syftet attinte lägga några faktiska inskränkningar på domstolarnas självständighet.Vidare bör noteras att landskontorsutredningens förslag om friståendeskatteverk och skatterätter i länen - förslag som utgick från ett genomförandei samband med en ändrad länsindelning - skall övervägas av den år 1970tillkallade länsberedningen. Mot denna bakgrund har utskottet inte funnitanledning att nu tillstyrka vare sig en begäran om ett nyttorganisationsförslag eller ett uttalande om att förslaget är att anse som ettprovisorium. Skatterätts och länsrätts självständiga ställning.Utskottet delar den av departementschefen (s. 106) uttryckta uppfattningen attde närmare fö-reskriftema om domstolarnas organisation och verksamhet börutformas så att de inte kommer att innebära några faktiska inskränkningar i domstolarnassjälvständighet i fråga om den dömande verksamheten. Utskottets nämnda åsiktanknyter till och står i full överensstämmelse med statsutskottets i dessutlåtande SU 1970: 132 uttryckta och genom principbeslut godtagnasyjipunkter. Kvarståendemeningsmotsättningar i denna fråga - i den mån de inte behandlats här ovan -har knutils an till frågan om ordförandens ställning i skatterätt ochlänsrätt. Propositionsförslagetatt ordförande skall inneha tjänst vid innebär att av Kungl.Maj:t utsedd ordförande skall ha ställning som domare och kunna varachef för huvudenheten för allmän förvaltning och förvaltningsrättskipning ellerför någon av de enheter inom denna huvudenhet som motsvarar nuvarande allmännasektionen eller prövningsnämndens kansli. Vid vissa länsstyrelser kan behövasytterligare domare som uteslutande skall ägna sig åt dömande uppgifter.Departementschefen har strukit under att avsikten inte varit att varje behöriglänsstyrelsetjänsteman skiille vid sidan av sin tjänst fungera som ordförande ilänsskatterätt och länsrätt. Lagrådethar ansett att kravet på att ordförandens självständighet och opartiskhet intekan ifrågasättas i regel blir uppfyllt då, som avsetts, till ordförande utsesbefattningshavare inom huvudenheten för allmän förvaltning ochförvaltningsrättskipning. En sålunda avsedd begränsning i fråga om möjlighetenatt utse tjänsteman i till ordförande bör dock enligt lagrådetsmening komma till uttryck i lagtexten och innebära bl. a. att tjänsteman inomhuvudenheten för skatteförvaltning aldrig kan utses till ordförande fiirlänsskatterätt. Imotionen nr 1218 har lagrådets mening i denna del tagits upp som förslag.Motionärerna anser sorn departementschefen att en sålunda förordad bestämmelsekan ge upphov till vissa tillämpningssvårigheter. Deanför dock att bestämmelsernas avsedda funktion är att inskärpa att en med denföreslagna organisationstypen förknippad sammanblandning av funktioner måstebegränsas så mycket som möjligt och att detta måste tillmätas större betydelseän tillämpningssvårigheterna.