bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Nedgången ilagerinvesteringarna beräknas tiU . Den privatakonsumtionens volym sjönk mellan och första halvåret 1971med trots att de realt disponibla inkomsterna steg meddrygt . Detta betydde en ökning av sparkvoten med 3 procentenheter.Den kraftiga minskningen av konsumtionsbenägenheten kan enligt departementschefenfrämst sättas i samband med det ovanligt spända och konfliktfylldaförhandlingsläget på arbetsmarknaden. Bytesbalansen har förstärkts och visarett klart överskott för den senaste 12-månadersperioden. Allteftersomdet under loppet av 1971 framstod som klart att tillväxten i den svenskaekonomin utvecklades svagare än vad som förutsetts har en stegvis omorienteringav den ekonomiska politiken genomförts. Insatserna har huvudsakligen fåttkaraktären av selektiva åtgärder för att skapa fler arbetstillfällen. Underåret har lättnader i kreditpolitiken successivt genomförts. DIst kontot har fram tillpropositionens avlämnande sänkts i tre etapper med FiU 1971: 47 12 sammanlagt1 till 5 . Industrins upplåning har fått expandera utankreditpolitiska begränsningar, och detta har lett till en betydande ökning avutlåningen till näringslivet. Sammanfattningsvisinnebär de åtgärder som regeringen intill tagit initiativ tUlföljande. Offentliga industribeställningar har lagts ut tiU ett sammanlagtvärde av 180 milj. kr. Bostadsbyggandet har utvidgats med 7 500 lägenheter beräknad kostnad av ca 750 milj. kr. Den offentliga byggnads- och anläggningsverksamhetenhar utvidgats till en beräknad kostnad av 550 milj. kr. Investeringsfondsmedelför konjunkturstimulerande investeringar har frisläppts med en beräknadomfattning av ca . Till detta kommer kostnaderna för deutvidgade arbetsmarknadspolitiska insatserna. Statens kostnader för till ochmed beslutade ökningar av beredskapsarbeten beräknas till 425milj. Utgifterna för arbetsmarknadsutbildning uppskattas öka med 75 mUj.kr. En summering av dessa åtgärder slutar på ca . vartillkommer nära 2 mUjarder kr. för s. k. oprioriterat byggande. Efteratt ha redovisat och analyserat den senaste arbetslöshetsstatistiken - med 64000 anmälda arbetslösa vid arbetsförmedUngama och 113 000 arbetslösaenligt arbetskraftsundersökningen - konstaterardepartementschefen att sysselsättningsläget framstår som allvarligt.Trots att de tidigare insatserna ännu inte fått fuUt genomslag anser regeringendet därför motiverat att sätta in ytterligare åtgärder. Avvägningen av deytterligare åtgärder som bör vidtas måste givetvis ske mot bakgrund av enbedömning av konjunkturutsiktema för . Trotsatt de internationella konjunkturutsiktema för det närmaste året allmänt settmåste anses osäkra förefaller det enligt departementschefen klart attutvecklingen nu är tydligt uppåtriktad i och i viss mån även iStorbritannien. Frågan gäller närmast i vad mån och hur snabbt en uppgång idessa länder kan sprida sig till de länder i som f. n. uppvisarstagnationstendenser. Med en fortsatt omläggning av ländemas ekonomiskapolitik i expansiv riktning kan en fortsatt ökning av konsumtion ochbostadsbyggande i förening med en vändning av lagercykeln leda till ett allmäntkonjunktumppsving i . Enligt de senasteberäkningarna som utförts inom skulle en internationell konjunkturuppgångrent av kunna komma i gång . Departementschefenredovisar också i starkt sammandrag den senaste konjunkturrapportens bedömningav de svenska konjunktumtsiktema, där man för återstoden av 1971 räknar med enstarkare utveckling av den inhemska efterfrågan både vad gäller privatkonsumtion och investeringar. beräknarkonjunkturinstitutet att bmt-tonationalprodukten kommer att bh drygt 3 procentstörre än under FiU 1971: 47 13 Under dessa förutsättningar och med hänsyn till den betydandearbetstidsförkortning soni inträder omkring /72 är det rimligtatt utgå ifrån att läget på arbetsmarknaden blir successivt mer balanserat. Föreliggandeuppgifter tyder enligt departementschefen på att den nedgång av den privatakonsumtionen som ägde mm nu förbytts i en uppgång.En ytterligare stimulans av köpkraften uppnås genomåterbetalningen av överskjutande skatt och genom frisläppandetav de medel som sparades i samband med det s. k. Strängaspelet om sammanlagt ca4 miljarder kr. F. n. framstår det därför inte som lämpligt att vidta åtgärdersom syftar till en allmän konsumtionsstimulans. Vid sidan av övriga åtgärderhar dock en begränsad stimulans som har klara fördelningspolitiska motivbedömts möjlig. Ledmotivetför sysselsättningspolitiken måste även fortsättningsvis vara att riktaåtgärderna mot de områden och gmpper som har ett direkt behov av stöd. Även omden kortsiktiga sysselsättningspolitiken baseras på selektiva åtgärder kan denemellertid utformas på ett sådant sätt att den främjar andra och merlångsiktiga politiska mål. De åtgärder som föreslås har sålundakoncentrerats tiU sådana områden som framstår som särskilt angelägna. a. utbyggandet av industrins produktionsapparat, särskilda insatser påmiljövårdsområdet, tidigarelägg-ning av angelägna kommunala investeringar ochinsatser för barnfamiljer med lägre inkomster samt folkpensionärer. Föratt ytterligare stimulera en utbyggnad av industrins produktionsresurser anserdepartementschefen det väsentligt att även medge det 20-procentigaavdraget för investeringar i maskiner och utrustning som föreslås förinnevarande år. Det kan finnas skäl för att medge ianspråktagande avinvesteringsfonder för byggnader och maskiner även under första hälften avnästa år. Denna fråga torde dock få prövas längre fram. Enannan åtgärd som kan få stor betydelse för att öka industrinsinvesteringsbenägenhet är den förstärkning av de finansiella förutsättningarnasom skapas genom det ökade utrymme på obligationsmarknaden som bereds industrinunder detta och . Emissionerna beräknas under vartdera av åren 1971 och1972 komma att uppgå till , vilket är ungefär dubbelt såmycket som . Nyutlåningen till mindre och medelstora företagvia AB Industrikredit och AB Företagskredit beräknas till 500 milj. kr. år 1971och beräknas få minst samma omfattning . Även Investeruigsbankens utlåningskapacitetkommer att förstärkas. Föratt ytterligare stimulera utvecklingen inom näringslivet bör företagen inombranscher med hög relativ energiförbrukning ges dispens från energiskatt.Departementschefen anser att detta kan ske inom ramen för gällande dispensbestämmelsef. Vidare börinvestéringsfondenia släppas fria för lagerinvesterihgar även under 1972.Dämtöver föreslås ett 20-procentigt bidrag till lägeröknihg till företagdär det firtns sysselsättningspolitiska skäl härför. Inom den kommunala sektorn bör statsmakterna ge ökat stödtill att angelägna investeringar utförs som beredskapsarbeten. Därför föreslåsatt statsbidraget höjs från normalt till högst för arbetesom läggs ned på sådana projekt iindér tiden till den 30juni 1972. En medelsram om 500 milj. kr. möjliggör arbeten för ca 670 milj.kr., vilket motsvarar av kommunemas totala årliga investeringartill byggnader och anläggningar exkl. bostäder. För att stimulera miljövårdsinvesteringarha föreslås entemporär höjning till av statsbidraget till kommunalaavloppsreningsverk och vatten- och luftvårdande åtgärder inorn industrin förtiden t. o. m. . Som tidigare framhållits i propositionen är det intelämpligt med en allmän stimulans av den privata konsumtionen. Läget medger docken i det längre perspektivet klart motiverad utbyggnad av det familjepolitiskastödet till bostadskonsumtion. Förslag om en kraftig förstärkning avbostadstilläggen för barnfamiljer läggs fram i en särskild proposition. Dådessa förslag inte kan träda i kraft förrän föreslås attdessförinnan görs en särskild utbetalning till de barnfamiljer som nuär berättigade till statligt bostadstillägg. Kostnaden härför beräknas till 125milj. Vidare föreslås en höjning av deii övre lånegränsen förbostadsrättsföreningar till av låneunderlaget. Även för det extra köpkrafttillskott som föreslås blianvisat folkpensionärerna kan anföras klara fördelningspolitiska motiv. Som enengångsåtgärd bör alla folkpensionärer ges ett belopp som av basbeloppet. Kostnaden härför beräknas till 285 milj. kr. För att täcka statens direkta utgiftsbehov för deföreslagna åtgärderna begärs medel på tilläggsstat för innevarande budgetår medi runt tal . De åtgärder som successivt vidtagits ochsommaren kan beräknas ha inneburit att en direkt efterfrågan avstorleksordningen . Effekten av de nu föreslagnaåtgärderna på den direkta efterfrågan är svårare att beräkna men kan uppskattastill storleksordningen . Härtill kommer indirekta effekter. Sammanfattningsvis betonar departementschefen att denunder senare tid ökande arbetslösheten är otillfredsställande, varför det ärnödvändigt att sätta in kraftfulla åtgärder för att öka sysselsättningen. Densvårbedömbara internationella utvecklingen, behovet av att komma tillrätta medde långsiktiga problemen i bytesbalansen och angelägenheten att begränsainflationistiska tendenser utgör starka motiv för att lägga tyngd- FiU 1971: 47 15 punkteni successiva och selektiva insatser. Strävan måste vara att planera förstörsta möjliga handlingsberedskap för att därigenom snabbt kunna anpassaåtgärdema till förändrade fömtsättningar. På detta sätt bör det vara möjligtatt förena kravet på ökad sysselsättning med kraven på inre och yttre balans iekonomin och möta en ny efterfråge-konjunktuT utan större risker fören inflationistisk utveckling. Motionernaväckta med anledning av propositionen Motionerna 1971: 1521, 1522 och 1527-1544 behandlasi det följande under respektive huvudtitel. 1.Den allmänna uppläggningen av den ekonomiska politiken Den ekonomiska tillväxten i harblivit svagare och arbetslösheten större än vad som vid årets början räknadesmed i finansplan och preliminär nationalbudget. Detsamma gäller också om manjämför med den bedömning och de prognoser som ingick i den framlagdakompletteringspropositionen och reviderade nationalbud-geten. Denstatistiska informationen om konjunkturdämpningen - som kom fram med en visseftersläpning - blev allt mer entydig. Detta leddetill att en mer expansiv ekonomisk politik gradvis infördes. Penningpolitikenbörjade att lättas då bl. a. avskaffadeutlåningstaket för affärsbankernas utlåning till allmänheten. Ytterligarelättnader i kreditpolitiken har genomförts. Diskontot har sålundasänkts med Va % vid fyra tillfällen ner till sin nuvarande nivå på . Sedansommaren har inte lagt några restriktioner på affärsbankernasutlåning. Ävenfinanspolitiken har mjukats upp genom en rad selektiva åtgärder syftande tillatt skapa fler arbetstillfällen. För dessa har redogjorts i propositionen 1971:140. Inklusive investeringsfondsfrisläpp på slutaren summering av dessa åtgärder fram enligtdepartementschefen på . Därtill kommer attigångsättningstillstånd beviljats för s. k. oprioriterade byggen med ensammanlagd byggnadskostnad av i runt tal . Trotsatt de nu beskrivna åtgärderna på många områden ännu inte nått sin fullaeffekt, anser utskottet att konjunkturläge och sysselsättningssituation förnärvarande framstår som så allvarliga att det är motiverat att sätta inytterligare stimulerande åtgärder. FiU 1971: 47 16 deflesta vara ense. Idet följande berörs först konjunktur- och arbetsmarknadssituationen, därefterdiskuteras den allmänna uppläggningen av den ekonomiska politiken. Dettar som regel innan ekonomisk-politiska åtgärder hår sin fullaeffekt. De olika »paket» av åtgärder som presenterats har i allmänhet sintyngdpunkt förlagd . Flera åtgärder föreslåsemellertid också vara i kraft . De kan därför beräknaspåverka den ekonomiska utvecklingen långt in på 1973. Enligt utskottets meningmåste »åtgärdspaketen» därför bedömas mot bakgrunden av ett relativtlångsiktigt konjunkturperspektiv. Det är också viktigt att söka fastställa ivilken utsträckning de harmonierar med de långsiktiga mål, som uppställts förden samhällsekonomiska utvecklingen. »Konjunkturläget » understryks attovanligt stor osäkerhet vidlåder prognosen för den privata konsumtionensfortsatta utveckling. Efter den överraskande konsumtionsnedgången - som bl. a. ledde till en ökning av sparkvoten med hela 3procentenheter - räknar institutet med en kraftig rekyl uppåt. Den privatakonsumtionen skulle därmed för enligt institutetsberäkningar komma att ligga högre än 1971. Mellan andrahalvåren 1971 och 1972 förväntas däremot endast en relativt begränsad ökningav den privata konsumtionen. För hela 1972 skulle den totalabmttonationalproduktens volym komma att öka 2 V2 % att jämföra med en stegringpå endast V2 % . Aktivitetsökningen kan, omhänsyn tas tiU arbetstidsförkortningen m. m., beräknas leda minskning av arbetslösheten med knappt en halv procentenhet. Vid samtligadessa bedömningar har hänsyn ej tagits till de ytterligarekonjunkturstimulerande åtgärder som senast föreslagits. Finansutskottetdelar i stort sett bedömning av de ekonomiska utsikternaför och drar därav, som redan berörts, slutsatsen att det finnssamhällsekonomiskt utrymme för och behov av ytterligare konjunkturstimulerandeåtgärder. Frågan blir därmed vilken omfattning och utformning dessa åtgärderlämpligen bör få. Utskottetär medvetet om de svårigheter som uppstår, när man vill söka få en uppfattningom vilken samlad effekt de olika förslagen till konjunkturstimulerande åtgärderkan tänkas få på den totala efterfrågan och sysselsättningen i den svenskaekonomin. Flera av de åtgärder som föreslås, t. ex. temporära skattesänkningaroch direkt subvention av lagerökningar i denna form, har såvitt utskottetkunnat finna över huvud taget aldrig prövats tidigare. Viden analys av t. ex. en skatteförändrings verkningar är det av vikt att skiljamellan tre olika led. Först - och lättast - är att fastställa åtgärdensprimära effekt på hushållens och företagens inkomster och därmed FiU 1971: 47 17 I nästa led gäller det att söka få en uppfattning om hurdenna primära inkomstförändring påverkar hushållens efterfrågan och sparandeoch företagens beteende. Av vikt i sammanhanget blir vilka sektorer av deninhemska ekonomin som efterfrågeföränd-ringen riktar sig mot respektive ivilken utsträckning den ger utslag i import eller lagervariationer. Först i etttredje led av analysen kan man sedan söka bilda sig en uppfattning om vilkeneffekten blir på den inhemska sysselsättningen. Närdet gäller verkningama av de i propositionen 1971: 140 föreslagna åtgärdernahar i anslutning till sin höstrapport gjort vissakompletterande kalkyler. Åtgärderna för höjande av den privata konsumtionen kanenligt institutet beräknas representera en omedelbar inkomsthöjning på omkring600 och motivera en uppjustering av konsumtionsprognosen för1972 från + till ca 4- 3 V2 % Åtgärderna för att stimulera industrinsinvesteringar kan i och för sig antas höja dessa investeringar med någraprocent. Om kommunerna fullt ut utnyttjar de föreslagna ökade statsbidragentill beredskapsarbeten och miljöinvesteringar kan den samlade effekten av hela»paketet» väntas bli en ytterligare ökning av bruttonationalprodukten ochsysselsättningen av storleksordningen en halv procent. Detta skullelagt ovanpå institutets tidigare prognos innebära en neddragning avarbetslösheten med totalt omkring en procent, dvs. tillungefär samma nivå som . Konjunkturinstitutethar också - i samarbete med utskottets sekretariat - gjort ett försök attuppskatta den samlade effekten av parti-motionernas förslag till konjunkturstimulerandeåtgärder. Enligt dessa överslagsberäkningar - vilka liksom de tidigareredovisade kalkylerna är omgärdade av betydande osäkerhetsmarginaler - skullede av moderata samlingspartiet respektive framlagda»åtgärdspaketen» få en effekt på den totala efterfrågan i samhället av ungefärsamma storleksordning som förslagen i propositionen 1971: 140. De förslag somframlagts i motion 1971: 1490 skulle däremot få en mindreefterfrågeeffekt. Vadåter beträffar förslaget i motionen 1971: 1493 av i Stockholmm. om upphävande av mervärdeskatten på livsmedel är att märka attmotionärerna föreslår en rad skattehöjningar för att täcka dethärigenom uppkommande inkomstbortfallet för statskassan. Ett genomförande avmotionsförslaget skulle i första hand få en inkomstomfördelande effekt. Det ärmöjligt att det dämtöver kan få en viss konjunkturstimulerande effekt, mendenna torde enligt utskottets bedömning bli tämligen ringa. Utskottetvill understryka att de överväganden som redovisats begränsats till deolika förslagens effekt på den totala efterfrågan. Vilken verkan blir påproduktion och sysselsättning är betydligt svårare att FiU 1971: 47 18 avgöra.Detta gäller speciellt i fråga om förslaget att temporärt sänkamervärdeskatten. Här föreligger enligt utskottets mening stor risk dels förköpmotstånd före ett väntat beslut om sänkning av mervärdeskatten dels för enköprush innan skatten höjs. En sådan köprush kan i stor utsträckning väntasleda till lagerminskning eller importökning. Den eftersträvade effekten påinhemsk produktion och sysselsättning kan härigenom bli avsevärt reducerad. Sammanfattningsviskonstaterar utskottet att den totala efterfråge-stimulansen av ett genomförandeav förslagen i propositionen 1971: 140 respektive i motionen 1971: 1489 av herrBohman m. fl. och i motionen 1971: 1491 av m. fl. torde bli avungefär samma storleksordning. Effekten på den totala efterfrågan av deåtgärder som föreslås i motionen 1971: 1490 av m. fl. kan beräknasbli mindre och effekten av förslagen i motionen 1971: 1493 av iStockholm m. fl. väsentligt mindre än i de tre tidigare nämnda »åtgärdspaketen».De i motionen 1971: 1492 av i m. fl. framlagdaförslagen slutligen är inte så specificerade att deras konjunkturstimulerandeeffekt kan uppskattas. Utskottetvill i sammanhanget något beröra den starka betoning av skillnaden mellan generellaoch selektiva åtgärder som ofta kommer till uttryck i den politiska debatten.Självfallet får selektiva åtgärder av den omfattning som vidtagits undersommaren och förhösten och som föreslås i propositionen 1971: 140 även vissasekundära effekter av generell efter-frågestimulerande art. Åtgärderna harvalts och utformats i syfte att ge snabb och direkt sysselsättningseffekt utande fördröjnings- och dämpningsmekanismer som man måste räkna med vid åtgärderav mer generell efterfrågestimulerande art. På samma sätt bör avvecklingeneller neddragningen av de vidtagna eller föreslagna selektiva åtgärderna blilättare att åstadkomma i ett senare åtstramningsskede. Utskottet vill erinra omatt även konjunkturuppgången kan komma med stor snabbhet och styrka. Detaktuella arbetsmarknadsläget och den bedömning som kan göras avkonjunkturutsikterna motiverar enligt utskottet klart att ytterligarekonjunkturstimulerande åtgärder snabbt kan vidtas utöver de redan genomförda.Samtidigt vill utskottet i likhet med departementschefen understryka attbedömningen av den internationella konjunkturbilden är osäker inte minst medhänsyn till förhållandena på valutamarknaden. Vidare synes den ekonomiskautvecklingen i alltjämt oklar. Det är sålunda ovisst när ett förväntatinternationellt konjunkturuppsving kan komma att mera påtagligt påverka densvenska ekonomin. Trots den gynnsamma utvecklingen av vår bjesbalans under1971 är de långsiktiga problemen på detta område knappast övervunna. I ettsådant läge är det enligt utskottets uppfattning angeläget att den ekonomiskapolitiken ges en sådan utformning att den snabbt kan anpassas till FiU 1971: 47 19 förändringari den internationella konjunktursituationen. För att möta plötsliga ochofömtsedda svängningar i konjunkturen är det angeläget att även ifortsättningen ha en hög handlingsberedskap i form av redan färdigplaneradeinvesteringsprojekt. Detta gäller såväl den offentliga som den privata sektorn. Utskottetvill erinra om att utbyggnaden av samhällets resurser och möjligheter i övrigtnumera ger oss väsentligt bättre möjligheter att ingripa på dessa områden isyfte att upprätthålla sysselsättningen i ett läge där redovisadeinvesteringsplaner inte fullföljs. Som utskottet framhöll i sitt betänkande1971: 30 är det mycket angeläget att i högre grad söka förläggainvesteringsaktiviteten till perioder med mindre hårt ansträngda resurser. Vibefirmer oss nu i en sådan situation. Det bör därför vara i näringslivets egetintresse att snabbt utnyttja föreliggande investeringsutrymme och deinvesteringsstödjande åtgärder, som föreslås, så att den därigenom ökadeproduktionskapaciteten står till förfogande vid konjunkturuppgången. nuvarande läge genomföra åtgärder som innebär en generell och mera omfattandestimulans av den privata konsumtionen vore enligt utskottets mening oklokt.Begränsade och fördelningspolitiskt motiverade konsumtionsstödjande åtgärder ärenligt utskottet att föredra. Åtgärder till stöd för barnfamiljer ochpensionärer har härvid hög prioritet. Utskottet anser att tyngdpunkten ikonjunkturstimulansen bör läggas på åtgärder som ligger i linje med delångsiktiga målen för den ekonomiska utvecklingen. Utbyggnad av industrinsproduktionsresurser i syfte att stärka dess internationella konkurrenskraftintar i detta sammanhang en nyckelställning. Insatser på miljövårdsområdet,tidigareläggning av angelägna offentliga investeringar och en selektiv ökningav bostadsbyggandet uppfyller enligt utskottets uppfattning också detta krav. Viden bedömning mot denna bakgrond finner utskottet omfattningen och inriktningenav de konjunkturstimulerande åtgärder som föreslås i propositionen 1971: 140väl avvägda. att med godkännande av den allmännauppläggning av den ekonomiska politiken som förordats i statsrådsprotokolletsom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. FiU 1971: 47 20 m. tillstyrker - i likhet med justitieutskot- tet - Kungl. Maj:ts i propositionen 1971: 140, bilaga 1, s. 15-16 framlagda förslag (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet över justi- tieärenden för ) och hemställer att godkänner vad i statsrådsprotokolletförordats angående bestridande av utgifterna för byggnadsobjektet PolisskolanUlriksdal. tillstyrker - i likhet med justitieutskottet - Kungl. Maj:ts förslag (punkt 2, s. 16) och hemställer att godkänner vad i statsrådsprotokolletförordats angående bestridande av utgifterna för viss ombyggnad av kammarrättenshus i . Vissabyggnadsarbeten för kriminalvården. tillstyrker - i likhet med justitieutskottet - Kungl. Maj:ts förslag (punkt 3, s, 16- 17) och hemställer att till Vissa byggnadsarbeten förkriminalvården på tilläggsstat I till riksstaten för /72 anvisarett investeringsanslag av . FiU1971: 47 21 Byggnadsarbeten för gemensamma ändamål m. fl. anslag.Finansut skottet tillstyrker - i likhet med försvarsutskottet - Kungl. Maj:ts i propositionen 1971: 140, bilaga 2, s. 21-22 framlagda förslag (punk terna 1-4 i utdrag av statsrådsprotokollet över försvarsärenden för ) och hemställer att på tilläggsstat riksstaten för / 72 anvisar 1. till Byggnadsarbeten förgemensamma ändamål ett investe ringsanslag av , 2. tillByggnadsarbeten för armén ett investeringsanslag av , 3. till Byggnadsarbeten för marinen ett investeringsanslag av , 4. tillByggnadsarbeten för flygvapnet ett investeringsanslag av . Befästningsarbeten för gemensamma ändamål m. fl.anslag. Finans utskottet tillstyrker - i likhet med försvarsutskottet - Kungl. Maj:ts förslag (punkterna 5-8, s. 22-23) och hemställer att på tilläggsstat riksstaten för / 72 anvisar 1. till Befästningsarbeten för gemensamma ändamål ett investeringsanslag av 11 200 000kr., 2. tillBefästningsarbeten för marinen ett investeringsanslag av , 3. till Befästningsarbeten för flygvapnet ett investeringsanslag av , 4. till Flygfältsarbeten m. m. ett investeringsanslag av . FiU 1971: 47 22 7.Särskilt tillägg till folk pensionärer. Maj: t har i propositionen 1971:140, bilaga 3, s. 25-26 (punkt 1 i utdrag av statsrådsprotokollet översocialärenden för ) föreslagit att dels godkännade i statsrådsprotokollet förordade gmndema för särskilt tillägg tillfolkpensionärer, dels till Särskilt tillägg till foikpen-sionärer påtilläggsstat I till riksstaten för /72 anvisa ett förslagsanslagav . I motionen 1971: 1536 av i m.