bet · FU01JuU13 · 1971-12-31 00:00:00 — Vidare föreslås att fastighetsdomstolarna,som i samband med FBL:s ikraftträdande skall ersätta ägodelningsrätterna såvittgäller prövningen av mål om fastighetsbildning, får sitt kompetensområde ytterligarevidgat, bl. a. på det sättet att de får övertaga expropriationsdomstolarnasuppgifter. Lagrådet har i princip inte något att erinra mot de sålundaföreslagna ändringarna. Åtskilligaav de remitterade lagförslagen innehåller bestämmelser, enligt vilka mål som vidden nya lagstiftningens ikraftträdande är anhängigt hosexpropriationsdomstol eller ägodelningsrätt skall efter ikraftträdandet prövasav fastighetsdomstol, om ej huvudförhandling påbörjats . Avbestämmelserna som bör ses mot bakgrunden av att ny processlag i principtillämpas på rättegång även om denna börjats redan innan lagen trätt i kraft framgår att expropriationsdomstol resp. ägodelningsrätt skall även efter den 1januari 1972 fortsätta handläggningen, när huvudförhandling i ett mål inlettsföre . Det får anses ligga i sakens natur att hänsyn härvid endastskall tagas till huvudförhandling, som leder till målets avgörande. Omexempelvis huvudförhandling påbörjats före men blir inställdoch ny huvudförhandling därefter inledes, bör sålunda tidpunktenför den nya förhandlingens början vara avgörande för om gammal eller ny lagskall tillämpas i fråga om vilken domstol som skall handlägga målet. Påmotsvarande sätt bör man, när ett mål efter återförvisning tillexpropriationsdomstol eller ägodelningsrätt upptages till förnyad handläggning,bortse från sådan huvudförhandling i första instansen som ägt rum föreäterförvisningen. Påpekas bör vidare att, när expropriationsdomstol ellerägodelningsrätt med tillämpning av en övergångsbestämmelse av ifrågavarandeslag avdömt ett mål efter och talan fullföljes motavgörandet, det ankommer på expropriationsdomstolen resp. ägodelningsdomarenatt pröva huruvida talan blivit fullföljd pä föreskrivet sätt och inom rätttid. Det kan inte råda någon tvekan om att detsamma gäller också fall, dådomstolens avgörande meddelats före nämnda dag men fullföljden sker förstdärefter. Vilken befattningshavare som har att i övergångsfallen tjänstgöra somägodelningsdomare och därmed även som ordförande i expropriationsdomstolentorde få bestämmas med stöd av 19 § FBLP. Förslagettill lag om ändring i vattenlagen Enligt andra stycket skall besked om förbehålllämnas till eller, om målet behandlas vid syneförrättning,till synemännen innan domstolen eller synemännen avgjort frågan om företagetstillåtlighet. Innebörden av bestämmelsen är något oklar såvitt gäller detfallet att syneförrättning äger rum. Syneförrättning kan beträffande företagsom avses med bestämmelsen äga rum när fråga är om vattenreglering, ochunderställning hos skall då alltid äga rum (se 3 kap. 11 §).Enligt hänvisningar i 7 kap. 46 och 49 §§ skall bestämmelsen emellertid gällaäven vattenavlednings- och invallningsföretag. Beträffande dessa företag ärunderställning hos ej erforderlig i alla fall (se 7 kap. 45 och55 §§). Med förslaget torde avses att med ändring av vad som för närvarandegäller enligt 4 kap. 13 § och 7 kap. 46 § besked om förbehåll alltid, varesig underställning hos skall äga rum eller ej, måste lämnasinnan synemännen meddelat sitt utlåtande angående företaget. Lagtexten börjämkas, så att innebörden tydhgt framgår. Maj:t skall enhgt förslaget kunna lämnatillstånd till ett företag även om hinder skulle möta mot företaget på grundav 2 kap. 12 § första stycket. I nämnda lagrum förbjudes bl. a. företag som harmenlig inverkan på allmänna hälsotillståndet. Att lagtexten formuleras så, attdet ges formell möjlighet att dispensera från detta förbud, får anses godtagbartendast med tanke på att lagstiftningen är ett provisorium i avbidan på en meragenomgripande reformering av vattenlagen. Självfallet bör det ej komma i frågaatt man med öppna ögon tillåter ett företag, som menligt påverkar det allmännahälsotillståndet, hur viktigt företaget än må vara ur ekonomisk eller annanallmän synpunkt. Av vad som uttalades i samband med inrättandet avfastighetsdomstolar framgår att dessa inte är avsedda att utgöraspecialdomstolar i egentlig mening. Det betonades att fastighetsdomstolarna ingåri den allmänna underrättsorganisationen, låt vara att fastighetsdomstol inteskall finnas vid alla tingsrätter, och att de åtgärder i mål och ärenden somförfattningsenligt ankommer på fastighetsdomstol följaktligen vidtas avtingsrätten (prop. 1969: 44 s. 175, 400 och 402). Den organisationsändring somnu föreslås bli genomförd beträffande rättsskipningen pä vattenrättens områdeinnebär att vattendomstolarna kommer att i förhållande till tingsrätternaintaga samma ställning som fastighetsdomstolarna. I enUghet med detbetraktelsesätt som anlagts i fråga om dessa skulle vattendomstolarna bli attbetrakta som allmänna domstolar i särskild sammansättning. Ianslutning till vad som sagts vill lagrådet påpeka, att avfatt-ningen av deregler i detta kapitel som anger gränsdragningen mellan vattendomstols ochannan domstols kompetensområde bygger på att är en särskild, iförhållande till den allmänna domstolsorganisationen fristående specialdomstol(se 21 och 23 §§). Några till-lämpningssvårigheter med anledning härav synesdock inte vara att befara. 27 och 34 §§ Föreskriften i det nytillagda tredje stycket i 27 §2 mom. innebär att i ansökan enligt 17 § 211 skall lämnas vissa uppgifter omplanförhållanden. Enligt lagrådets mening bör detsamma gälla ansökan enligt 17§ 19 rörande vissa vattenavlednings- och invallningsföretag samt företag, somavses i 8 kap. Det kan nämnas, att sådan uppgiftsskyldighet kommer att gällaenligt 10 kap. 33 §, då ansökan görs om liknande företag att prövas vidsyneförrättning. Motsvarande tillägg börgöras i 34 § andra stycket. I punkten 2 torde med tanke på det fall attåterförvisning av ett före ikraftträdandet avgjort mål äger mm efterikraftträdandet orden "vid ikraftträdandet är anhängigt" utbytas mot"före ikraftträdandet anhängiggjorts". I detta fall aväterförvisning bör till skillnad frän det fall som avses i punkten 4 (jfrlagrådets yttrande i inledningen) äldre lag i princip äga tillämpning. Förslagettill lag om ändring i lagen om fastighetsdomstol Enligt övergångsbestämmelser som ingår i flera avövriga nu framlagda lagförslag och även enligt FBLP skall viss handläggningövergångsvis ankomma på expropriationsdomstol, ägodelningsrätt och ägodelningsdomare.Övergångsbestämmelsen i förevarande lagförslag torde ej även om uttalanden iremissprotokollet möjligen kan tyda därpå avse stadganden som är tillämpligai sådana fall. Förslagettill lag om ändring i lagen om tvångsfurvaltning av bostadsfastighet Det i gällande lydelse av 4 och 5 §§ förekommandeuttrycket "annan åtgärd beträffande fordringsinteckning" avser endasts. Ersattes ordet "fordringsinteckning"såsom nu föreslagits med "inteckning, pantbrev eller vilandebevis"kan bestämmelserna ge intryck av att omfatta även yttre åtgärder beträffandesjälva inteckningshandlingen. Sålunda finns risk att 4 § i den föreslagnalydelsen skulle anses lägga hinder i vägen för förvaltaren att utanhyresnämndens tillstånd utverka handräckning hos överexekutor för att komma ibesittning av obelånad inteckningshandling, som fastighetsägaren vägrar attlämna frän sig. Om den föreslagna ändringen genomföres, bör därför samtidigtanges att fråga endast är om åtgärd enligt 22 kap. JB. Lagrådet vill emellertidifrågasätta, om det är påkallat att vid sidan av inteckning nämna pantbrev ochvilandebevis. De enda åtgärder beträffande sädana handlingar som kan företagasenligt 22 kap. JB är utbyte och anteckning om innehav, och det finns knappastanledning att särskilt reglera förvaltarens och fastighetsägarens möjligheteratt föranstalta om åtgärder av detta slag. I 6 § andra stycket tordeorden "och upplåta panträtt" kunna utgå. Förslagenlämnas utan erinran. Departementschefenvid anmälan av lagrådets yttrande Vidanmälan av lagrådets yttrande anförde statsrådet följande. Jag ansluter mig till vad lagrådet har anfört ifråga om vattenlagen. De av lagrådet föreslagna ändringarna i 4 kap. 17 §, 11kap. 27 § 2 mom. tredje stycket och 34 § andra stycket samt övergångsbestämmelsernapunkt 2 bör vidtas. Med hänsyn tUl vad lagrådet har anfört beträffandelagen om tvångsförvaltning av bostadsfastighet anser jag att pantbrev ochvilandebevis inte behöver särskilt nämnas i 4 och 5 §§. Också lydelsen av 6 §bör utformas i enlighet med lagrådets påpekande. Äveni övrigt godtar jag de synpunkter som lagrådet har framfört. Utöver vad somföljer av det anförda bör vissa redaktionella ändringar vidtas i några av deremitterade förslagen. 1971: 30 har föreslagits en ändring i 1 § jordförvärvslagen motsvarandeden ändring som det nu remitterade förslaget innehåller. I dettalagstiftningsärende bör ifrågavarande ändringsförslag därför utgå. Förslagetatt avskaffa vattendomstolarna som fristående organisatoriska enheter medföratt nuvarande tjänster i vattendomstolarna måste dras in. Vadgäller tjänster för domare i tingsrätter som utses att vara fastighetsdomstoloch vattendomstol ämnar jag för Kungl. Maj:t anmäla fråga omproposition med förslag om ytterligare tjänster för domare i dessa tingsrätter.F. n. finns i vattendomstolarna 13 ordinarie och 2 extra ordinarie tjänsterför vattenrättsdomare, 3 extra ordinarie tjänster för biträdandevattenrättsdomare samt 18 ordinarie och 5 extra ordinarie tjänster förvattenrättsingenjör. Maj:t bör inhämta bemyndigande att vidtade övergångsanordningar som kan behövas för att genomföra den nyaorganisationen. a. torde det bli nödviindigt att föra vissa ordinariedomartjänster på övergångsstat. Innehavarna av dessa tjänster kommer att ifortsättningen i huvudsak få utföra domaruppgifter av samma slag som f. n. Beträffandeavtalsbara anställnings- och arbetsvillkor avser jag att ge statens avtalsverkdet förhandlingsuppdrag som behövs. 1motionen, 1971: 1469 av , hemställes "attriksdagen måtte ge Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om viktenav att samhällsplaneringens behov vid avgöranden enligt vattenlagen grundläggspå en långsiktig syn på samhällsutvecklingen; samt att beslutar atthos Kungl. Maj:t hemställa om förslag till sådan ändring av fastighetsdomstolslagenoch i övrigt berörda lagar att grannelagsmål och mål om servitut föres tillfastighetsdomstols kompetensområde". Tillstöd för yrkandena anför motionären följande. Den föreslagna vattenlagsreformen är ettprovisorium, som syftar till att förflytta avgörandet i tillståndsfrågan frånvattendomstolarna till en politisk bedömning hos Kungl. Förändringen berörfrämst kraftverksutbyggnader och vattenregleringar, som kommer att avgöras enligtden nya ordningen, så snart det är fråga om företag av någon störrestorleksordning. Genom förslaget tillgodoses de krav på vattenbyggandetsinfogande i den allmänna samhällsplaneringen, som framförts från många håll undersenare år. Det bör därvid beaktas att naturvärden, med staten som främstehuvudman, i dessa sammanhang är en tungt vägande del i samhällsplaneringen.Under remissgängen har viss kritik riktats mot att en total obundenhet iintresseavvägningen kan ge utrymme för politis-Tolikartad behandling av konkurrerande företag och olika markanvändningäven för annat ändamål än byggande i vatten. Det är i detta sammanhangangeläget att betona att det nu föreslagna administrativa förfarandet utformasså att, på sätt sker vid vattendomstolarna, motstående intressen får tillfälleatt framföra sina synpunkter på ett betryggande sätt och under full insyn. Särskilt viktigt är det också att de avgöranden som kommeratt ske inte får påverkas av bedömanden på kort sikt utan att en framsynt samhällsplaneringeftersträvas. Om så inte sker kan förändringen i handläggandet medföraallvarliga risker för att tillfälliga konjunkturförhäl-landen kommer attpåverka avgörandena till men för en mera långsiktig syn påsamhällsutvecklingen. Omsorgen om att för framtiden säkra naturområden harredan med nuvarande förhållanden visat sig vara särskilt konjunkturkänslig medhänsyn till svårigheten att mot andra an-språk på naturen som kan värderas ipengar ställa upp det icke i pengar kvantifierade värdet av ett naturområde,som i och för sig är omistiigt. Propositionen innehåller vidare förslag omfastighetsdomstolarnas -verksamhet. Dessa kommer att överta de arbetsuppgiftersom för när-\'arande vilar på bl. a. ägodelningsrätter ochexpropriationsdomstolar. Härigenom fullföljes redan tagna principbeslut. Ivissa detaljer kan det vara påkallat med justeringar.Sålunda berörs i propositionen s. 117 ett från olika remissinstanser yrkat ändringsförslag,som går ut på att fastighetsdomstolarna också borde pröva grannelagstvister.Med tanke på det nära samband som råder mellan miljöskyddslagen och grannelagstvisterförefaller det rimligt att fastighetsdomstolarna fick ta över alla grannelagskonflikter.Efter tillkomsten av miljöskyddslagen torde för övrigt jordabalkens regler omgrannelagsfrågor ha förlorat åtskilligt av sin självständiga betydelse. Med tanke på att servitutsfrågor har ett närasamband med fastighetsbildning och fastighetsindelning förefaller det vidare motiverat,att mål om servitut också finge prövas av fastighetsdomstol I propositionen behandlas dels frågor omtillståndsprövningen i vattenmäl, dels frågor om vattendomstolarnas ochfastighetsdomstolarnas uppgifter och organisation. Idet förstnämnda hänseendet föreslås att vattenlagen (VL) ändras så att Kungl.Maj:ts prövningsrätt i vattenmål utvidgas då fråga är om tillåtiigheten avföretag av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. De nyabestämmelserna, som blir tillämpliga pä bl. a. kraftverksbyggen,vattenregleringar och företag för vattenförsörjning och vattenavledning, äravsedda att möjliggöra att vid tillståndsprövningen anlägges allmännaplaneringssynpunkter i större omfattning än . Maj:t skallenligt förslaget dels kunna förordna att vissa slag av företag obligatorisktskall underställas Kungl. Maj:ts prövning, dels genom särskilt beslut kunnaförbehålla sig prövningen av till-låtligheten av visst företag. Förslagetinnebär också att Kungl. Maj:t vid sin tillståndsprövning inte blirovillkorligt bunden av särskilda hindersbestämmelser i utan med bortseendefrån dem kan ge tillstånd till företag som är av synnerlig betydelse frånallmän synpunkt. Ifråga om vattendomstolarna innebär propositionen att dessa domstolar upphöratt bestå som fristående enheter och knytes till tingsrättsorganisationen påsamma sätt som fastighetsdomstolarna, dvs. vissa tingsrätter utses att varavattendomstol. I sådan egenskap skall tingsrätten ha särskild sammansättning.Fullföljd av talan i vattenmål skall alltjämt ske hos vattenöverdomstolen. Förslagetatt avskaffa vattendomstolarna som fristående organisatoriska enheter medföratt nuvarande tjänster i domstolarna måste dras in. I anledning härav begäres ipropositionen bemyndigande för Kungl. Maj:t att vidtaga erforderligaövergångsanordningar beträffande dessa tjänster. Fastighetsdomstolarna,vid vilka f. n. endast handlägges miljöskyddsmål, föresläs få en väsentligtutvidgad kompetens. Utöver mål om fastighetsbildning, arrende och hyra, vilkaenhgt redan fattade beslut skall överföras till fastighetsdomstolarna, skalldessa enligt förslaget handlägga dels sådana mål som f. n. ankommer påägodelningsrätt och expropriationsdomstol, dels vissa mål som prövas avallmän domstol men står fastighetsbildnings- och expropriationsmålen nära, delsslutligen vissa med arrende- och hyresmålen närbesläktade mål. Förslageninnebär att de nuvarande ägodelningsrätterna och expropriationsdomstolarnaavskaffas. Ipropositionen föreslås slutiigen att bestämmelserna om fastighetsdomstolssammansättning och domförhet något jämkas samt att det blir möjligt att utseflera fastighetsdomstolar för samma område men med olika behörighet. Deföreslagna ändringarna avses träda i kraft . Imotionen nr 1469 uttalas att propositionen tillgodoser de krav påvattenbyggandets infogande i den allmänna samhällsplaneringen som under senareår framförts från många håll. Motionären understryker vikten av att Kungl.Maj:t i sin prövning i vattenmålen inte påverkas av kortsiktiga bedömanden utanatt en mer långsiktig, framsynt samhällsplanering eftersträvas. Motionärenframhåller också att naturvården, med staten som främste huvudman, väger tungti samhällsplaneringen och att önskemålen att bevara naturområden visat sigvara särskilt konjunkturkänsliga. Motionsyrkandet innehåller i denna del attuttalandena i motionen om en långsiktig samhällsplanering ges Kungl. Härutöver yrkar motionären, under åberopande av några remissinstansersönskemål, att även grannelagsmål och mål om servitut överföres från allmändomstol till fastighetsdomstol. Utskottetansluter sig till den i lagstiftningsärendet allmänt omfattade meningen att detföreligger ett alltmer trängande behov av ett samlat grepp över utnyttjandet avvåra vattenresurser. Förslaget att anförtro Kungl. Maj:ttillåtiighetsprövningen i viktigare vattenmål synes ägnat att tillgodose dettabehov och bör enligt utskottets mening genomföras. Utskottet vill emellertidunderstryka förslagets karaktär av ett provisorium i avvaktan på en slutiiglösning av frågan om utformningen av det vattenrättsliga prövningssystemetefter de riktlinjer som har angetts i direktiven för vattenlagsutredningen. Reformenssyfte kan i första hand sägas vara att hindra att större företag kommer tillutförande om de står i strid med det allmännas långsiktiga bedömningar av hurvåra vattenresurser bäst skall utnyttjas. Det gäller med andra ord bl. a. attundvika ekonomiskt olämpliga lokaliseringar, investeringar som kanvisa sig felaktiga samt omfattande förstörelse av miljövärden. Uttalandena imotionen att det är av vikt att naturvårdsintressena blir beaktade och attbedömningarna grundas pä mer långsiktiga överväganden synes i allt väsentligtstå i överensstämmelse med de tankegångar varpå propositionen sålundagrandats. Skäl att ge Kungl. Maj:t till känna vad motionären i den här delen anförtföreligger därför inte. Utövervad sålunda upptagits finner utskottet, såvitt gäller tillståndsprövningen ivattenmål, endast anledning understryka departementschefens uttalande att detär självfallet att Kungl. Maj:ts föreslagna dispensbefogenhet enligt 4 kap. 18§ tredje stycket VL skall utnyttjas endast då mycket starka skäl talar för attvattenbyggnadsföretag bör tilllåtas. Vadhärefter gäller de i propositionen upptagna förslagen rörandefastighetsdomstolar och vattendomstolar ansluter sig utskottet i fråga om vilkamälkategorier som bör tillföras fastighetsdomstolarna till departementschefensuttalande att det från olika synpunkter är angeläget attvarje allmän underrätt har en vidsträckt behörighet och att koncentration avvissa mältyper till särskilda domstolar därför inte bör komma i fråga i andrafall än då det är motiverat av speciella skäl. Humvida sådana skäl föreliggerbeträffande tvister om servitut och grannelagsförhållande, vilka enligt detovan redovisade yrkandet i motionen, mot vad som föreslås i propositionen, börföras in under fastighetsdomstolarnas kompetensområde, är enligt utskottetsmening tveksamt. Å ena sidan kan anföras att i dessa mål inte sällan uppkommerfrågor av en beskaffenhet som fastighetsdomstolarna är särskilt skickade attpröva, och å andra sidan gäller att målen ofta rör frågor om ogiltighet ellerjämkning av avtalsvillkor eller ersättningsfrågor, vilka icke bör undandragasallmän domstol. Vid en avvägning mellan dessa synpunkter finner utskottet, medhänsyn framför allt till vad ovan anförts om vikten av återhållsamhet när detgäller att koncentrera mål till särskilda domstolar, att den i propositionenföreslagna ordningen bör godtagas. Beträffandefrågorna om antalet fastighetsdomstolar och deras lokalisering, vilka endast imindre utsträckning berörs av de framlagda lagförslagen men relativt ingåendebehandlas av departementschefen, vill utskottet ansluta sig till uppfattningenatt principen, att fastighetsdomstolarnas domkretsar ej skall omfatta mer änett län, inte bör frångås-annat än i mycket speciella undantagsfall. Härförtalar åtskilliga av de skäl som i samband med reform av den allmännaunderrätts-organisationen anfördes mot en alltför kraftig nedskärning avantalet domkretsar för de allmänna underrätterna, inte minst allmänhetens berättigadekrav på en god rättsvård och en fullgod service. Utskottet noterar vidare medtillfredsställelse departementschefens förslag att öppna: möjlighet att församma geografiska område inrätta två eller flera fastighetsdomstolar, var ochen med behörighet att handlägga vissa typer av mål. I anslutning härtill villutskottet tillägga att det inte kan uteslutas att det, trots intresset av attinte onödigtvis splittra fastighetsdomstolsmålen på ett stort antaltingsrätter, kan visa sig erforderligt att i större län inrättaflera fastighetsdomstolar, var och en med sin domkrets och behörighet atthandlägga alla typer av mål som hör till, fastighetsdomstol. I sammanhangetvill utskottet slutiigen understryka, vikten av att reformeringen avfastighetsdomstolarna och domstolsväsendet i övrigt inte leder till någonminskning av antalet tingsrätter utöver vad som förutsattes vid den nyssnämndaunderrättsreformen. Iövrigt föranleder propositionen icke något uttalande från utskottets, sida.Utskottet tillstyrker således att de framlagda förslagen antages i oförändratskick och att Kungl. Maj:t bemyndigas att vidtaga de över-gängsanordningar somkan bli erforderliga beträffande nuvarande tjäns ter i vattendomstolarna. 1. antager de genom propositionen1971: 106 framlagda lagförslagen, 2. avslår motionen 1971:1469såvitt gäller tillståndsprövningen i vattenmål, 3. avslår motionen 1971: 1469såvitt gäller överförandet till fastighetsdomstol av grannelagsmål och mål omservitut, 4. bemyndigar Kungl. Maj:t attvidtaga de övergångsanordningar som kan behövas beträffande nuvarande tjänsteri vattendomstolarna. Närvarande:fru (), fröken (), herrar (), Larfors (s),i (c), i (s). i (fp), Schött(m). Polstam (c), (vpk), (), herrar (), i (s) och ().