bet · FU01SkU40 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:40 betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition angående komplettering av riksstatsförslaget för budgetåret1971/72, m. m. jämte motioner I propositionen 1971:115 har Kungl.Majit under åberopande av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 23april 1971 föreslagit att 1) anta vidpropositionen fogat förslag till förordning om ändring i förordningen (1970:99)om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten, 2) godkänna deallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordats i propositionen, 3) tillAvskrivning av nya kapitalinvesteringar för hudgetårei 1971/72 anvisa vissa ipropositionen angivna reservationsanslag, 4) godkänna ipropositionen gjord beräkning av förändringarna i anslagsbehållningarna /72, 5) godkänna ipropositionen gjord beräkning av förändringarna i dispositionen av rörligakrediter för /72, 6) besluta attstatlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. förordningen(1947:576) om statlig inkomstskatt, skall för budgetåret 197 1/72 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet, 7) godkänna ipropositionen gjord beräkning av driftbudgetens inkomster för budgetåret1971/72 enligt särskild specifikation, 8) godkännaförslaget till investeringsplan och investeringsstater för /72, 9) påkapitalbudgeten beräkna den mot investeringsplanen svarande inkomsttitelnLånemedel till 4 . Propositionen har hänvisats tillskatteutskottet i vad avser de ovan under punkterna 1 och 6 upptagna frågornaoch i övrigt till finansutskottet. I propositionen behandlas denekonomiska politiken mot bakgrund av den samhällsekonomiska utvecklingen. Det förslag till riksstat för /72 som ladesfram lårets statsverksproposition kompletteras med hänsyn till senareinträffade förändringar rörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. Isamband därmed redovisas en förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarandebudgetår. Denna ger vid handen att totalbudgetunderskottet skulle öka med ca870 milj. kr. i förhållande till beräkningarna i årets statsverksproposition.Sålunda förutses nu ett underskott på ca 2 125 För /72 beräknas nu ett formelltöverskott på ca 110 milj. kr. mot ett i statsverkspropositionen beräknatunderskott på drygt 200 milj. kr. Utgiftsutvecklingen har dock underskattats,eftersom några kostnader för bl. a. höjda löner till de statsanställda ännuinte kunnat tas upp i budgeten. I anslutning till en redovisning av långtidsutredningensresultat behandlas den ekonomiska politikens mer långsiktigaavvägningsproblem. Förslag läggs fram om upphävande av investeringsavgiftenför vissa byggnadsarbeten med utgången av maj månad 1971. Med anledning av propositionen har väckts följandemotioner: motionen 197 1:1480 av . (m), vari bl. a. hemställs, att i skrivelse till Kungl. 1) åtgärderför att åstadkomma marginalskattesänkningar, 2) sparstimulerandeåtgärder genom ändringar i beskattningen, 3) indexregleringav skattesystemet samt 4) utredningangående nytt skattesystem; motionen 1971:1484 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari bl. a. hemställs, att riksdagenbeslutar att från avskaffa mervärdeskatten på livsmedel. Motionerna 1971:1480 och 197 1:1484har hänvisats till skatteutskottet i ovan angivna delar och i övrigt tillfinansutskottet. Till behandling i detta sammanhangupptar utskottet även följande vid början väckta motioner, nämligen motionen 1971:53 av m. fl. (vpk), vari hemställs, "att måtte besluta omändring i förordningen om mervärdeskatt genom att till 8§ "Från skatteplikt undantages--- " såsom punkt 1) tillföres följande, samt att övriga punkter erhåller därav följande omnumreringar: 1) Livsmedel. Ändringen i förordningen träder i kraft den 1 januari1972." motionen 1971:625 av iHeden m. fl. (c), vari hemställs, att i skrivelse till Kungl. Maj:tanhåller om prövning av frågan om slopande av mervärdeskatt på mjölk. Enligt förordningen (1970:99) ominvesteringsavgift för vissa byggnadsarbeten skall för oprioriteradebyggnadsarbeten, som sätts igång i områden utanför stödområdet den7 , erläggas investeringsavgift till staten med 25 %av byggnadskostnaderna. Med hänsyn till arbetsmarknadslägetföreslås i propositionen att skyldigheten att erlägga investeringsavgift skallupphöra i fråga om byggnadsarbeten, som sätts igång efter utgången av maj månad1971. Departementschefen uppger, att dispens från avgiften medgivits för ettantal större kommunala investeringar och för investeringar inom handeln försammanlagt omkring I miljard kr. Dispens har också givits för ett stort antals. Departementschefen upplyser vidare att Kungl. Maj:t kommeratt bevilja dispenser i erforderlig omfattning, innan beslut i frågan fattatsav . Mot bakgrunden av vad i propositionen anförts harutskottet inte något att erinra mot att investeringsavgiften upphör redan medutgången av maj månad 1971 och tillstyrker således den föreslagna ändringen iförordningen om investeringsavgift för vissa byggnadsarbeten. Enligt 12 § förordningen (1947:576)om statlig inkomstskatt skall bestämmas med vilka procenttal avgrundbeloppen den statliga inkomstskatten skall ingå i preliminär skatt förkommande budgetår. I propositionen föreslås att statlig inkomstskatt förskattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. nämnda förordning, skall för /72 ingå i preliminär skatt av grundbeloppet. Enligt gällande bestämmelser skall procenttalet föruttagande av statlig inkomstskatt vara detsamma under helt kalenderår. Dåprocenttalet för senare hälften av löpande budgetår är 100, tillstyrkerutskottet att samma uttagsprocent bestäms för förra hälften av budgetåret1971/72. Utskottet ansluter sig i sin bedömning av detsamhällsekonomiska läget till den i propositionen och i finansutskottetsbetänkande 1971:30 redovisade uppfattningen. Med hänsyn härtill tillstyrkerutskottet, att procenttalet för den statliga inkomstskattens uttagande även försenare hälften av /72 fastställs till 100. I den med anledning avpropositionen väckta motionen 1971:1480 hemställs bl. a. om riksdagsskrivelsemed begäran om åtgärder för att åstadkomma marginalskattesänkningar ochindexreglering av skattesystemet. Dessutom begär motionärerna en ny utredningför översyn av skattesystemet. har på förslag av skatteutskottet i betänkande1971:18 avstyrkt liknande motionsyrkanden. Då några nya omständigheter intetillkommit, anser utskottet sig inte ha anledning att inta en annan ståndpunkti dessa frågor. 1 motionen hemställs vidare om sparstimulerande åtgärdergenom ändringar i beskattningen. Även dessa frågor har utskottet nyligenbehandlat i sitt betänkande 197 1:37. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionen 1971:1480 i berörda delar. I motionen 1971:1484, som väckts med anledning avpropositionen, yrkas att livsmedel skall undantas från mervärdeskatt fr. o. m.den 1 juli 1971. Samma motionärer har i den vid början väckta motionen1971:53 framställt motsvarande yrkande men med giltighet fr. o. m. Vidare yrkas i motionen 1971:625 attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t begär prövning av frågan om slopande avmervärdeskatten på mjölk. anförde i sitt av godkändabetänkande 1970:55, att den av motionärerna anvisade vägen för att förbättravillkoren för de ekonomiskt sämst ställda i samhället skulle medföraadministrativa svårigheter och ett betydande skattebortfall. Enligt vadskatteutskottet inhämtat kan ett bifall till motionerna 1971:53 och 1971:1484beräknas medföra ett årligt skattebortfall på 3,5 miljarder kr.Skattebortfallet för slopande av mervärdeskatten på mjölk kan uppskattas tillnärmare 300 milj. kr. Även ett bifall till yrkandet i motionen 1971:625innebär således en avsevärd inkomstminskning för staten. Härtill kommer attskattelättnaderna skulle komma också alla dem till del som inte kan anses varai behov därav. I sammanhanget bör erinras om att folkpensionärerna automatiskterhåller kompensation för höjningen av mervärdeskatten och att den förra åretbeslutade skattereformen också inrymmer stöd åt barnfamiljerna. som skatteutskottet har tidigare hävdat atttillgodoseendet av särskilda intressen i princip bör ske genom direkta bidragoch inte genom undantag från beskattningen. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna1971:53 och 1971:625 ävensom till motionen 1971:1484 i berörda del. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet A.attriksdagen med anledning av proposition 1971:1 15 1) antar vidpropositionen fogat förslag till förordning om ändring i förordningen (1970:99)om investeringsavgift förvissa byggnadsarbeten, 2) beslutar attstatlig inkomstskatt för skattskyldig, som avses i 10 § 1 mom. förordningen(1947:576) om statlig inkomstskatt, skall för /72 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet; B. att avslår följandemotioner, nämligen 1) motionen 197 1:53 2)motionen 1971:625 3) motionen1971:1480, i vad den hänvisats till skatteutskottet, 4)motionen 1971:1484, i vad den hänvisats till skatteutskottet. Närvarande: herrar (), i (m),i Bäckmora (c), fruar Nettelbrandt (fp), (), herrarKristenson* (s). Josefson i Arrie (c), * (s), i * (fp),Carlstein (s), i Trobro (m), * (s), Stadling (s). i (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1. av i Bäckmora (c),(), herrar Josefson i Arrie (c), i (fp) ochBjörk i (c), vilka "Vi har i den med anledning avkompletteringspropositionen väckta motionen 1971:1483 närmare utvecklat vårasynpunkter på inriktningen av den ekonomiska politiken och därvid bl. a.framhållit att vissa åtgärder erfordras på det skattepoUtiska området. har bestämmelser om ett tioprocentigtinvesteringsavdrag införts. Många tecken tyder dock på att dettainvesteringsavdrag inte haft tillräckligt stimulerande effekt på framför alltindustrins investeringar. I detta sammanhang bör också noteras att man alltidhar att räkna med relativt mellan beslut om investering ochinvesteringsbeslutets effekter när det gäller sysselsättning. Åtgärder avinvesteringsstimulerande karaktär måste därför sättas in på ett tidigt stadiumom man vill nå de eftersträvade effekterna. Eftersom sysselsättningsläget förhösten och /72 inom framför allt byggnadsindustrin förefaller blimycket problematiskt anser vi det nödvändigt att regeringen i god tidförbereder liknande initiativ till ytterligare temporära stimulansåtgärder föratt påskynda industrins investeringar. Härvid bör också observeras de utvidgadeoch ackumulerade effekter som en investeringssatsning i ett företag har påandra företag, som får medverka som leverantörer eller legotillverkare. Den kraftiga inflationen får otvivelaktigttillskrivas stor betydelse, då det gäller att förklara de akuta svårigheternapå avtalsmarknaden. För de flesta löntagare medför en hög inflation enautomatisk uppflyttning i allt högre marginalskatteklass. En förutsättning föratt en total uppgörelse slutligen skall komma till stånd utan nya uppslitandekonflikter är därför, att statsmakterna kan skapa tilltro till sin vilja attförebygga en hög inflationstakt. I detta sammanhang spelar också skattesystemeten viktig roll. 1 motionen 1971:1483 liksom i den vid början väcktamotionen 1971:309 har vi därför framfört krav på inflationsskyddadeskatteskalor och avdrag vid beskattningen, vilket verksamt skulle bidra tillatt öka tilltron till statsmakternas förmåga att skapa prisstabilitet. Den nuvarande politiken innebär en fortsatt press nedåt pådet privata sparandet för mycket stora grupper av medborgare. Detta sparande ärenligt vår uppfattning av stor marginell betydelse för möjligheterna till fortsattexpansion. I syfte att åstadkomma förbättringar av kreditsitua- tionen och av hushållens ekonomiska situation bör enligtvår mening sparstimulerande åtgärder vidtas bl: a. genom lättnader vid beskattningen." dels ansett att utskottet bort hemställa att vid behandlingen avproposition 1971:115 beslutar att som sin mening uttala att Kungl. 1. ytterligarestimulansåtgärder för näringslivets investeringar, 2. inflationsskyddi skattesystemet och 3. förstärktasparstimulerande åtgärder vid beskattningen. 2. av herrar i (m) och i Trobro(m), vilka "Genom den förda ekonomiska politiken har en socialoro börjat göra sig alltmer påmind och då framförallt på arbetsmarknaden.Orsaken till detta torde vara att allt fler inkomsttagare med bestörtningtvingas konstatera att den av statsmakterna utlovade skattesänkningen uteblivitoch att uppnådda löneförbättringar hotas att fullständigt urholkas av ökadeskatter och ökade konsumentpriser. Härtill kommer att den nuvarande pohtikenskapar behov av ytterligare skattehöjningar . Sådanahöjningar leder till att skatteproblemen med dess konsekvenser för denenskildes ekonomi och på den ekonomiska politiken i stort ytterligareförsvåras. Det bör här noteras att redan det nuvarande skattetrycket för storagrupper inkomsttagare kommer att innebära en årlig reallöneförsämring av ickeobetydlig omfattning. Nedanstående tabell visar reallöneförändringen 1971-1976under förutsättning av årlig prisstegring, årUg löneökning och 5 O-öresårlig höjning av en utdebitering om . Gift man med 2 barn. Lönar 1971 =25 000 kr. Reallöneförändring efter skatt/är = - . Det står alltmer klart attskattesystemets utformning verksamt bidragit till uppkomsten av de ekonomiskaoch sociala problem som vi i ökad utsträckning brottas med här i landet. En nyskatteberedning bör därför tillsättas med uppgift att se över skattesystemetmed utgångspunkt från vad i motionerna 1971:1480 och 1971:302 anförts. 1 avvaktan på resultatet av en sådanutredning bör dock omedelbara åtgärder vidtagas för att sänka marginalskatternaför i första hand de lägre medelinkomsttagarna i enlighet med vad i motionen1971:302 anförts. bör även frågan om en värdesäkring av grundavdragoch skatteskalor prövas av en särskild utredning. Det bör dock understrykas atten indexreglering av skattesystemet aldrig kan ersätta en genomgripande översynav skattesystemet. En indexreglering av skattesystemet kan endast utgöra ettkomplement till en sådan översyn med tanke på att en indexreglering sänkermarginalskatterna endast för ett ytterligt fåtal inkomsttagare och att dendessutom ger en mycket blygsam skattelindring åt de lägsta inkomsttagarnajämfört med vad den skulle ge åt de högre inkomsttagarna. Detta framgår avnedanstående uppställning där grundavdraget och skatteskalan värdesäkrats med10% och inkomstökningen 19701971 förutsatts uppgå till . Hustrun saknar inkomst. Uppställningen ovan visar att i deberörda inkomstlägena ingen marginalskattesänkning uppstår. Däremot medförhöjningen av grundavdraget till . och vidgningen av inkomstskikten iskatteskalan ett lägre totalt skatteuttag. Detta fördelar sig dock mycketojämnt på de berörda inkomsttagarna. Av denna anledning kan knappast enindexreglering av skattesystemet ses annnat än som ett komplement till engenomgripande översyn av skattesystemet. I fråga om det i motionen 1971:1480 framförda yrkandet omsparstimulerande åtgärder hänvisas till reservationen 3 i skatteutskottetsbetänkande 1971:37." dels ansett att utskottet under punkten B 3 bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen 1971:1480 i berörda delar i skrivelse tillKungl. 1. utredningangående nytt skattesystem, 2. åtgärder föratt åstadkomma marginalskattesänkningar samt 3. utredningangående indexreglering av skattesystemet. av herrar i Bäckmora (c).Josefson i Arrie (c) och i (c), vilka anfört följande: "Möjligheterna att undanta mjölk från mervärdeskatten,vilket behandlas i motionen 1971:625, har uppmärksammats bl. a. i samband medförhandlingarna om prissättningen på jordbruksprodukter. Med hänsyn till attårets förhandlingar nu är avslutade och att mjölkpriset därmed blivitfastställt finns det enligt vår uppfattning inteanledning att nu aktualisera frågan. Möjligheter bör emellertid hållas öppna för att på nytt taupp frågan, exempelvis vid kommande prisförhandlingar. Det är därför angelägetatt de praktiska konsekvenserna blir närmare utredda. Ett slopande avmervärdeskatten på en så viktig vara som mjölk skulle ha stor betydelse bådeför producenterna och för stora konsumentgrupper, t. ex. familjer medbarn."