bet · FU01UbU1 · 1971-12-31 00:00:00 — UtbUdningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:1 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj-.ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar om anslag för /72 till utbildning inomkulturområdet och till skolväsendet m. m. jämte motioner. m. fl. Utskottet tillstyrker Kungl. Majits ipropositionen 1971: 1, bilaga 10, framlagda förslag (punkterna A 1A 3, s.1415 i utdrag av statsrådsprotokollet över utbildnings-ärenden för den 4januari 1971) och hemställer att för /72 anvisar 1. tm ettförslagsanslag av , 2. till Kommittéer m. m. ettreservationsanslag av , 3. till Extra utgifter ettreservationsanslag av . Akademienför de fria konsterna med : Utbildnings kostnader. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt B 54, s. 112114) och hemställer att till för de fria konsternamed : Utbildningskostnader för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Akademienför de fria konsterna med : Undervis ningsmateriel m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt B 55, s. 114115) och hemstäUer att tillAkademien för de fria konsterna med : Undervisningsmateriel m.m. för /72 anvisar ett reservationsanslag av . Maj.t har (punkt B 56, s. 115119) föreslagit att 1. bemyndiga Kungl. Maj:t attgodkänna avtal mellan staten och om fördelningen av vissakostnader för under /72, 2. till Konstfackskolan:Utbildningskostnader för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Lärarutbildningssakkunniga lämnade iapril 1970 ett förslag angående anordnande av särskilt anpassad utbildning föricke behöriga lärare i övningsämnen, bl. a. teckning. Departementschefen föreslåri statsrådsprotokollet att med början nästa budgetår vid konstfackskolananordnas en för icke behöriga lärare i teckning särskilt anpassad utbildning ochhar beräknat härför erforderliga medel. Enligt statsrådsprotokollet bör det fåankomma pä Kungl. Maj:t att fastställa närmare föreskrifter om utbildningen,bl. a. beträffande antalet intagningsplatser. Utskottettillstyrker förslaget om att denna utbildning anordnas. Det är väl motiveratatt ifrågavarande lärare får möjlighet att förvärva behörighet. I fråga om denav lärarutbildningssakkunniga föreslagna dimensioneringen 25 deltagare harvissa invändningar framförts under remissbehandlingen av de sakkunnigasförslag. Man hävdar att deltagarantalet beräknats alltför snävt. Utskottet harönskat särskilt redovisa detta förhållande. Utskottet räknar med att Kungl.Maj:ts beslut om antalet utbildningsplatser kommer att fattas efter prövning avbl. a. de skäl vilka utskottet funnit bärande som länsskolnämnden i Malmöanfört för en större utbildningskapacitet. Kungl.Maj:ts förslag i övrigt under ifrågavarande anslagsrubrik har inte gettutskottet anledning till särskilt uttalande. 1. bemyndigar Kungl. Maj:t attgodkänna avtal mellan staten och om fördelningen av vissakostnader för under /72, 2. till Konstfackskolan:Utbildningskostnader för / 72 anvisar ett förslagsanslag av . Konstfackskolan:Undervisningsmateriel m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkt B 57, s. 120121) och hemställer att till Konstfackskolan:Undervisningsmateriel m. m. för /72 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna B 59B 60, s. 122125) och hemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till Statens scenskolor ettförslagsanslag av ,, 2. till ettförslagsanslag av . Centralaoch regionala myndigheter m. m. Maj:t har (punkt D 1, s. 145159) föreslagitriksdagen att 1. bemyndiga Kungl. att vidskolöverstyrelsen inrätta en tjänst för undervisningsråd i Ce 1, 2. bemyndiga Kungl. Maj:t attverkställa omorganisation av i enlighet med vad somförordats i statsrådsprotokollet, 3. till /72 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971:389 av vari hemställts att måttebesluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna attskolöverstyrelsen bör utökas med dels en representant för arbetsgivar- ochavnämarintressena inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring, dels med enrepresentant för arbetstagarintressena inom dessa områden samt att för varderarepresentanten förordnas en suppleant, delsmotionen 1971:849 av m. fl. vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om att antalet ledamöter i styrelsen förskolöverstyrelsen måtte utökas med två ordinarie ledamöter och två suppleanterenligt vad i motionen anförts, delsmotionen 1971: 882 av m. fl. i vad avser hemställan attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att överföringen avtillsynsområdet för jordbrukets, skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolortill SÖ tills vidare uppskjutes samt att likaledes överförandet avhuvudmannaskapet för skogsinstituten till SÖ tills vidare uppskjutes. Genom sammanslagning av dåvarandeskolöverstyrelsen och överstyrelsen för yrkesutbildning skapades en nycentral myndighet för skolväsendet, . I samband därmed beslötsäven att yrkesutbildningen inom lantbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen som står under lantbruksstyrelsens och skogsbruksstyrelsens tillsyn senareskulle överföras till överstjrelsen. Maj:t uppdrog åtorganisationskommittén för behandling av vissa frågor rörande jordbrukets,skogsbrukets och trädgårdsnäringens skolor (OJST) att överväga bl. a. deorganisatoriska m. fl. frågor, som sammanhänger med att dessa skolor förs inunder och länsskolnämndernas tillsyn. Kommittén har i ettbetänkande, som avlämnats , föreslagit att skolöverstyrelsenstillsynsområde fr. o. m. utvidgas till att gälla ävenutbildning för lantbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring. Kommitténs förslaginnefattar viss institutionaliserad samverkan på central och regional nivåmellan myndigheter och intressegrupper som berörs av dessa utbildningar i syfteatt främja den enligt kommitténs mening smidiga anpassningen av resp.utbildning till produktionsförhållanden som hittillsvarande organisation underfackämbetsverken möjliggjort. Vidare föreslår OJST att antalet ledamöter iskolöverstyrelsens styrelse ökas med dels en ledamot som företräderarbetsgivar- och avnämarintressen inom jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring, dels en ledamot som företräder arbetstagarintressena samt medsuppleanter för båda ledamöterna. OJST föreslår också att en särskild byrå medtvå sektioner inrättas för utbildningen inom jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring. Ilikhet med remissinstanserna har departementschefen biträtt förslaget attskolöverstyrelsen fr. o. m. skall bli central tillsynsmyndighetför utbildningen på gymnasieskolenivå inom jordbruk, skogsbruk ochträdgårdsnäring. Enligt statsrådsprotokollet delar departementschefen att samverkan centralt och regionalt med myndigheter ochorganisationer som berörs av nyssnämnda utbildningar är betydelsefull menmenar, att det bör vara möjligt att åstadkomma denna utan att Kungl. Maj:tföreskriver formerna härför. Departementschefen har inte varit beredd, förordanågon ökning av antalet ledamöter i styrelsen för . Förslagetatt en särskild byrå med två sektioner skall inrättas för utbildningentillstyrks. Under förevarande anslagspunkt har medel beräknats för personal m.m. vid denna byrå. Imotionen 1971: 882 yrkas att överföringen till av tillsynenöver jordbrukets, skogsbrukets inklusive skogsinstituten ochträdgårdsnäringens skolor tills vidare uppskjuts. Motionärerna anser attöverföritigsfrågan, som vid riksdagsbehandlingen var omtvistad, återbör tas upp till principiell behandling i och då bl. a. mot bakgrundav att frågan om miljövården, som enligt motionärerna i allra högsta grad berörlandsbygdsnäringarnas utbildning, nu intar en central plats i debatten.Motionärerna menar därför att överinseendet över den aktuella utbildningen börligga kvar hos såsom varande ett miljövårdsdepartement. Utskottet,som vill erinra om att riksdagsbeslut fattades mot bakgrund av denprincipiella uppfattningen att all egentlig yrkesutbild- ningbör ledas av ett gemensamt skolämbetsverk, kan inte finna de i motionen 1971:882 framförda skälen mot en överföring fr. o. m. nästa budgetår av de frågorsom berör utbildningen inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring tiUskolöverstyrelsen bärande. Enhgt utskottets mening är det självklart attbehovet av miljövårdsmässiga inslag i utbildningen inte får åsidosättas föratt tillsynsmyndigheten blir en annan. Det åligger att tillseatt utbildningen i fråga om innehåll och metoder inom de nu aktuella områdenafortlöpande förnyas och utvecklas. Utskottet avstyrker således motionen 1971:882 såvitt nu är i fråga. av det nuvarande bestämdes att dess styrelse skullebestå, förutom av verkets generaldirektör och överdirektör, av nio av Kungl.Maj:t utsedda ledamöter och suppleanter. Därefter har Kungl. Maj:t meddelatbestämmelser om försöksverksamhet med studeranderepresentation i styrelsen. Imotionerna 1971: 389 och 1971: 849 uttalas att det är naturiigt att skolverketsstyrelse nu utökas med dels en ledamot som representerar arbetsgivar- ochavnämarintressena inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring, dels enledamot som företräder arbetstagarsidan. Motionärerna hemställer därför attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller om en utökning av styrelsen med tvåordinarie ledamöter och två suppleanter. Utskottetfår med anledning av motionsyrkandena konstatera att en allsidig representationför skilda intressegrupper tillmättes stor betydelse vid organisationen av dennuvarande överstyrelsen. En sådan målsättning kan dock med hänsyn tillarbetsformen inte tillåtas resultera i att företrädare utses i skolverketsstyrelse för en mängd skilda utbildningssektorer som skolöverstyrelsensansvarsområde omspänner. mening är det dock av avgörande betydelse att frågor som rörutbildningen inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring kan ges en fullgodbehandling inom överstyrelsen. Utskottet har också uppfattat det så att dettaär syftet med de framställda motionsyrkandena. har i sittyttrande över OJST:s betänkande uttalat att verkets styrelse representerar engod allmän överblick över näringsliv och arbetsmarknad och anser att de syftenkommittén velat nå genom utökning av styrelsen kan tillgodoses utan den avkommittén föreslagna särskilda representationen. Utskottet, som erfarit att mandatperiodenför de av Kungl. Maj:t utsedda ledamöterna i styrelse utgår iseptember 1972, vill peka på de möjligheter Kungl. Maj:t har att vid utseendetav nya ledamöter beakta behovet av företrädare med god kunskap omlandsbygdsnäringarnas förhållanden. Utskottet utgår från att Kungl. Maj:t vidsin bedömning av ledamotskap i styrelsen väger in de förändringar som inträffaravseende omfattning m. m. av överstyrelsens ansvarsområde. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1971: 389 och 1971:849. Utskottethar inte funnit anledning till erinran mot Kungl. Maj:ts anslagsberäkning förnästa budgetår och hemställer att 1. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionen 1971: 882 såvitt nu är i fråga bemyndigarKungl. Maj:t att verkställa omorganisation av i enlighet medvad som förordats i statsrådsprotokollet, 2. bemyndigar Kungl. Maj:t att vidskolöverstyrelsen inrätta en tjänst för undervisningsråd i Ce 1, 3. avslår motionerna 1971: 389 och1971: 849, 4. till /72 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna D 2D 5, s. 159163) och hemställer att /72 anvisar 1. till Länsskolnämndema ettförslagsanslag av , 2. till ettförslagsanslag av , 3. till Bidrag till vissa elevorganisationerett anslag av , 4. till Bidrag till vissaföräldraorganisationer ett anslag av . Maj:t har (punkt D 6, s. 164165) föreslagit att till Information om skolreformerna för /72 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971: 862 av herrar i Skärstad och i Lane-Herrestad i vad avserhemställan att måtte till Information om skolreformerna /72 under åttonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av1 . Reformarbetet på utbildningsområdetställer stora krav på information om skolans mål, innehåll, organisation ocharbetsformer. Bland målgrupper för informationen kan nämnas elever, lärare ochskolledare, föräldrar, kommuner och arbetsmarknaden. Det är emellertidsamtidigt viktigt att informationen når andra och så vida grupper som möjligtoch inte endast tiU dem som är mer eUer mindre direkt engagerade i skolansarbete. Inte minst med hänsyn till detta senare informationsbehov måstedagspressen, radio och TV tas i anspråk och därmed också ge ett bredareunderlag för en för skolans fortsatta förnyelse angelägen debatt. Ifrågavarandeanslag har mer än fördubblats . Detta förhållande kan emellertidinte undanskymma att väsentligare satsningar för information om i första handgrundskolan och den nya gymnasieskolan hade varit av värde, bl. a. för att demöjliggjort en mer utbyggd information till dem som behandlar utbildningsfrågori massmedia. Utskottet viU uttrycka sin tillfredsställelse med attskolöverstyrelsen inom ramen för de sålunda relativt begränsade anslagsmedlenkunnat bedriva en så aktiv informationsverksamhet som varit fallet. Med hänsyntill budgetläget avstyrker utskottet ifrågavarande yrkande i motionen 1971: 862och föreslår att anslaget i enlighet med Kungl. Maj:ts förslag uppförs medoförändrat belopp. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag å motionen 1971: 862 såvitt nu är i fråga till Information omskolreformerna för /72 anvisar ett reservationsanslag av . Detobligatoriska skolväsendet m. m. 10.Bidrag till driften av grundskolor m. m. Kungl. Maj:t har (punkt D 7, s.166174) föreslagit att till Bidrag till driften av grundskolor m.m. för /72 anvisa ett förslagsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 200 av i m.fl. vari hemställts att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om utredningoch förslag syftande till införande av frivillig, konfessionellkristendomsundervisning i , delsmotionen 1971: 383 av m. fl. vari hemställts att riksdagenmåtte i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna vad som imotionen anförts angående fördelning av göromål mellan lärarbehöriga och ickelärarbehöriga innehavare av tjänst som skoldirektör och biträdandeskoldirektör, delsmotionen 1971: 489 av vari hemställts att hos Kungl.Maj:t begär utredning och förslag rörande utökad trafikundervisning i grund-och gymnasieskola samt förläggande av körkortsutbildning till gymnasieskolaeller till av kommun anordnade specialkurser, delsmotionen 1971: 495 av m. fl. i vad avser hemställan att iskrivelse till Kungl. Maj:t begär att information om de handikappades problemskall ingå som en obligatorisk del i undervisning, dels motionen 1971: 844 avherr i m. fl. hemställtsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om åtgärder för att imålsättningen för ge karaktärsfostran på grund enframträdande plats, delsmotionen 1971: 877 av herrar i Agnas och vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t anhåller att undervisningen betalas av statsmedelvare sig den sker i den vanliga eller i motsvarande alternativskola, delsmotionen 1971: 890 av m. fl. vari hemställts att somsin mening ger till känna att grunden för samhällets fostrande gärning skallvara den kristna etiken, delsmotionen 1971:905 av i m. fl. vari hemställts att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om översyn av läroplan förgrundskolan i syfte att komplettera läroplanen med ämnet samlevnadskunskap, delsmotionen 1971:909 av vari hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t måtte hemställa att en utredning om denstatsbidragsberättigade svenska undervisningen i utlandet kommer till stånd ochatt i denna utredning representanter för de berörda kategorierna avutlandssvenskar får representation, delsmotionen 1971: 1191 av och i Bäckmora vari hemställtsatt måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om utredning ochförslag angående frågan om överförande av den teoretiska delen avkörkortsutbildningen till gymnasieskolan på i motionen 1971:938 anfördagrunder. är /71 införd iårskurserna 17 i samtliga kommuner. högstadium skall planenligtvara helt genomfört 1972/73 och folkskolan helt avvecklad med utgången /72. Dennya läroplanen för tillämpas fr. o. m. innevarande läsår iårskurserna 1, 4 och 7. Läroplanen skall vara fullt genomförd /73. Urförevarande anslag bestrids i första hand kostnaderna för driftbidrag tillobligatoriska skolor och praktisk lärarutbildning vid dessa skolor med undantagför vissa tjänstgöringstillägg. Vidare ersätts kostnaderna för avlöning avskoldirektör ur detta anslag, från vilket även bestrids kostnaderna för bl. a.statsbidrag till svensk undervisning i utlandet. Imotionen 1971: 877 har framställts yrkande om att staten skall i sammaomfattning som för bestrida kostnaderna för till denna alternativaskolor. Ett bifall till detta motionsyrkande skulle kunna leda till sågenomgripande förändringar av det svenska skolsystemet att utskottet inte ansersig böra tillstyrka yrkandet. Genom beslut vid infördes ett system med stats- bidragtill svensk undervisning i utlandet. För /72 harskolöverstyrelsen beräknat medelsbehovet för ändamålet till sammanlagt 5 milj.kr., vilket innebär en ökning med jämfört med innevarande budgetår.Departementschefen har ansett att erfarenheterna av beslut börundersökas innan en så kraftig uppräkning av bidragsmedlen medges. I avvaktanpå resultatet av undersökningen räknar departementschefen med i huvudsakoförändrad organisation. Denav departementschefen aviserade undersökningen anser utskottet motiverad. Detväxande internationella samarbetet liksom expansionen av biståndsverksamhetenmåste förväntas komma att medföra ytterligare ökning av antalet svenskar somengageras utomlands. Undersökningen bör som uttalas i motionen 1971:909genomföras med stor skyndsamhet. Medanledning av yrkandet i övrigt i denna motion har utskottet inhämtat att detär avsikten att skall få i uppdrag att göra undersökningen.Häremot kan enligt utskottets mening inte resas någon invändning. Utskottet hardå förutsatt att undersökningsarbetet av överstyrelsen kommer att genomföras inära kontakt med styrelsen för internationell utveckling och representanter förnärmast berörda kategorier av utlandssvenskar. Meddet anförda har utskottet ansett sig böra avstyrka yrkandet i motionen1971:909. Detnuvarande behörighetskravet för tjänst som skoldirektör eller biträdandeskoldirektör bygger på grundsatsen att pedagogisk utbildning och erfarenhet ären förutsättning för tjänsten och att undantag härifrån kan medges endast ispeciella undantagsfall. Departementschefen anför nu att han har för avsikt attföreslå Kungl. Maj:t att vidta sådana ändringar i gällande bestännnelser att ikommuner med mer än en tjänst av ifrågavarande slag även personer som ej ärbehöriga till ordinarie lärartjänst skall kunna komma i fråga till halvaantalet tjänster. Syftet med yrkandet i motionen 1971: 383 är att de nyabestämmelserna skall kompletteras med en föreskrift om att göromålen så skallfördelas mellan skoldirektör och biträdande skoldirektör att de pedagogiskaärendena handläggs av tjänsteinnehavare som är behörig till lärartjänst. Utskottetvill erinra om att riksdag i skrivelse till Kungl. Maj:t tog uppfrågan om jämkning av behörighetsnormerna i den riktning som aviseras istatsrådsprotokollet, och utskottet har för sin del inte funnit anledning attnu ifrågasätta förevarande ändring i behörighetsbestämmelserna. Utskotteträknar med att de kommunala myndigheterna även i nu ifrågavarande avseendekommer att besluta om den arbetsfördelning som bäst tjänar handläggningen av depedagogiska ärendena. Med det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 383. Angelägenhetenav ökad förståelse för de handikappades problem och av bättre kännedom om derasförhållanden betonas i motionen 1971: 1* 1971. 495.Motionärerna önskar att information om de handikappades problem skall ingå somen obligatorisk del i undervisning. Utskottetvill instämma i motionärernas uppfattning att vidgad kunskap om och insikt i dehandikappades förhållanden är en förutsättning för att man rätt skall kunnaförstå deras svårigheter och kunna på olika sätt underlätta deras många gångerbesvärliga situation, ökad kunskap kan också verksamt bidra till attomgivningen mera aktivt kan hjälpa den handikappade ur hans isolering. För dehandikappade barnen är det viktigt att deras jämnåriga fått kunskaper sombidrar till att öka förståelsen för den handikappade kamratens svårigheter.Det är alltså väsentligt att de handikappades problem så tidigt som möjligttas upp i undervisningen. Iläroplanen för förutsattes att skolan skall »skapa förståelse förde grupper som har särskilda problem i det moderna samhället». I läroplanensanvisningar för undervisningens uppläggning nämns vidare de handikappadesproblem som ett tema inom ramen för samlade arbetsuppgifter inomsamhällskunskap och religionskunskap på högstadiet. I barnkunskap ingårmomentet annorlunda barn i vilket skall tas upp frågor med syfte att skapaförståelse för varje individs rätt att utvecklas inom ramen av sin förmåga. Utskottet,som utgår från att läroplanens intentioner fullföljes, anser det inteerforderligt att begär att informationen om de handikappades problemskaU ingå som en obligatorisk del i läroplan. Den storabetydelsen av information och undervisning om de handikappades förhållanden ochvikten av att hänsyn i olika sammanhang tas till olika former av handikapp gördet angeläget att under den successiva översynen avläroplanen särskilt uppmärksammar bl. a. erfarenheterna beträffandetUlämpningen av läroplanens bestämmelser i nu ifrågavarande avseenden.Utskottet förutsätter att så sker utan särkild åtgärd från sida. Underåberopande av det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 495 såvitt nu är ifråga. Yrkandeom utredning och förslag om utökad trafikundervisning i ochgymnasieskolan har förts fram i motionen 1971:489. I denna har också tagits uppfrågan om körkortsutbildning i gymnasieskolan eller genom av kommun anordnadespecialkurser. Förslag om utredning om överförande av den teoretiska delen avkörkortsutbildningen till gymnasieskolan har förts fram i motionen 1971: 1191. Frågornaom trafikundervisningen och körkortsutbildningen har vid olikatillfällen behandlats av . Vad beträffar trafikundervisningen harvederbörande utskott därvid kunnat konstatera att ägnar dennastor uppmärksamhet och bl. a. bildat en arbetsgrupp TRUSK som har dels attfölja utvecklingen inom trafiksäkerhetsområdet och medverka till att skolanständigt blir infor- meradom och aktiverad i det trafiksäkerhetsarbete som pågår, dels att ta egnainitiativ i fråga om skolans trafikundervisning och skolans övriga verksamhetpå trafiksäkerhetsområdet. I detta sammanhang bör vidare upplysas om att iHallsberg startats ett försök med integrerad trafikundervisning. Detta försökhar till uppgift att erbjuda eleverna en systematisk studiegång i trafikkunskapoch trafikantbeteende från förskola över låg- och mellanstadium och högstadiumtill gymnasium och vuxenutbildning. Den i motionen 1971: 489 yrkade särskildautredningen om trafikundervisning kan utskottet av anförda skäl inte anse påkallad,varför utskottet avstyrker motionen i denna del. Beträffandemotionen 1971:489 i övrigt och motionen 1971:1191 erinras om allmännaberedningsutskottets utlåtande : 22 i anledning av motioner angående körkortsutbildningoch utbildning av. trafiklärare m. m. Motionsyrkandena föranledde inte någonriksdagens åtgärd med hänsyn till bl. a. att formerna för körkortsutbildningenoch trafikskolomas verksamhet var föremål för översyn inomtrafiksäkerhets-verket. Frågan om samhällets engagemang itrafikskoleverksamheten har sålunda tagits upp till överläggningar mellantrafiksäkerhetsverket och kommunförbundet. Denförutnämnda försöksverksamheten i omfattar även möjlighet att påskoltid ta körkort i en trafikskola. Vid gymnasieskolorna iSundsvall, , och meddelas en teoretisktrafikundervisning som täcker, kraven för körkort och som är kombinerad medpraktisk körutbildning vid trafikskola.