bet · FU01KU64 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:64 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om lagstiftning på dataområdet m. m. I detta betänkande behandlas motionerna 1971: 456av m. fl. (c) och 1971: 525 av m. fl. (fp). i motionen 1971: 456: »attriksdagen måtte i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhålla om tilläggsdirektiv tilloffentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén med uppdrag att utarbetaförslag tUl datalag med bestämmelser och ramar för datasystemens fortsattautveckling i enlighet med vad som anförts i motionen, samt attriksdagen måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t och i avvaktan på en särskilddatalag begära snabb utredning och förslag till instruktioner för enparlamentarisk nämnd med uppgift att kontrollera och övervaka utvecklingen pådataområdet främst med hänsyn tiU det personliga integritetsskyddet»; samt i motionen 1971: 525 »att i skrivelsetill KungJ. 1. att för framlägges en lägesrapport frånde utredningar som arbetar med frågor om dataregister och integritetsskydd isamband med dessa, samt i övrigt beträffande uppbyggnaden av offentliga ochenskilda dataregister; 2. att lagförslag framlägges som ger den enskilde rättatt ta del av uppgifter om honom i myndigheters och enskildas dataregister ochatt få eventuella felaktigheter korrigerade; 3. att lagförslag framlägges med regler beträffandeutlämnandet av uppgifter om enskilda ur offentliga och enskUda dataregister,samt om rätt till skadestånd för den händelse dessa regler överträds; 4. att förslag framlägges om inrättande av endataombudsman med uppgift att följa utvecklingen på dataområdet och framläggaförslag till förbättring av den enskildes integritetsskydd, samt att övervakaefterlevnaden av den kommande datalagstiftningen och därvid tillvarataga denenskildes intressen». KU 1971: 64 2 I motionen 1971: 456 uttalas farhågor för att deavancerade datasystemen kommer att medföra en centralisering av beslutsfattandet.Enligt motionärerna måste systemet organiseras så, att deras enorma faktakapacitetblir ett medel och ett stöd i arbetet för att skapa ett decentraliseratsamhälle. De största riskerna med datorernas expansion ligger enligtmotionärerna på de områden som berör den personliga integriteten. Dessasvårigheter bör emellertid kunna bemästras genom en datalagstiftning, somavgränsar användningsområdet och föreskriver demokratisk insyn och kontroll.Motionärerna anser att i avvaktan på en särskild lagstiftning på heladataområdet bör den demokratiska kontrollen över utvecklingen förstärkas. Detär därför angeläget att en parlamentarisk nämnd får ansvaret för attkartlägga nuläget och omfattningen av olika databanker och register genom införandeav anmälningsskyldighet och obligatorisk motivering av datainsamling som berörpersoner. Den parlamentariska nämnden bör ges befogenheter att med stöd avsärskild lagstiftning och instruktion kontrollera insamling av material ochintegrering av befintliga data, avgöra förfogandeförändringar över data,fastlägga ansvarsförhållanden, föreskriva en viss organisatorisk struktur,informera allmänheten om fattade beslut och vara klagoinstans för allmänheten idatafrågor osv., främst i syfte att skydda den personliga integriteten inomramen för gällande lagstiftning. Imotionen 1971: 525 framhålls, att ADB-teknikens allvarligaste faror ligger idet faktum att den lätt kan överflytta ett avgörande inflytande till nya centrai samhällslivet utan att någon politisk instans velat eller ens vetat om dettaoch i varje fall utan att väljarna och allmänna opinionen varit upplysta. Ettviktigt problem i sammanhanget är privatlivets och integritetens skydd. Det ärdärför av största betydelse att de utredningar som arbetar med sekretess idatabehandling slutförs snabbt. och allmänheten bör enligtmotionärerna möjligt få en lägesrapport från samtliga utredningar påområdet för samordning och debatt om hela frågans läge. Beträffandede båda motionernas innehåll i övrigt hänvisas till de tryckta texterna. Isammanhanget kan nämnas att vid årets riksdag väckts och till höstsessionenuppskjutits motionen 1971: 1090 av i m. fl. (s) angåendeett elektroniskt betalningssystem. Denna motion, som också har samband medutvecklingen på dataområdet, behandlas av näringsutskottet (NU 1971: 39). I motionerna tas upp flera centralafrågeställningar i anledning av den snabba utvecklingen på dataområdet. Dettorde vara på sin plats att här redovisa vissa drag i denna utveckling. KU 1971: 64 3 Automatisk databehandling (ADB) för administrativauppgifter introducerades i under senare hälften av 1950-talet.Utvecklingen inom ADB-området har därefter gått snabbt. Redan i början av1960-talet var sålunda över hundratalet datamaskinanläggningar i bruk i vårtland. Härav svarade staten för en betydande andel eller omkring en fjärdedel. har enbart inom den statliga sektorn anskaffats närmare 100 datamasikneroch det totala antalet anläggningar i vårt land uppskattas till omkring 600stycken. Ettviktigt motiv för övergång tiU ADB på den statliga sektorn har varit de storamöjligheterna till rationalisering av administrativt arbete. Datamaskinerna hari växande utsträckning övertagit rutinmässiga delar av sådant arbete ochdärigenom frigjort personal för mera kvalificerade uppgifter. Utvecklingenunder av datamaskiner och datakommunikationsutrustningmöjliggör en ökad användning av terminalutrustning av olika slag och hardärmed skapat förutsättningar för en vidgning av datamaskinemasanvändningsområden. Framväxten av de s. k. databankerna torde tiU stor del varaett resultat av denna nya teknik. På detta område pågår inom olika sektorer avsamhällslivet ett omfattande planerings- och förberedelsearbete. Inomden statliga sektorn föreligger principbeslut av om uppbyggnad avflera databankssystem. Sålunda tog ställning till en reformav fastighetsregistreringen (prop. 1968: 1 bil. 4, 3LU 1968: 5, rskr 1968: 80),som bl. a. innebär att ett centralt fastighetsregister skall upprättas medhjälp av ADB. Arbetet härmed har lagts på ett för ändamålet särskilt bildatorgan, (). Vidare har riksdagtagit ställning till ett förslag om en reformering av inskrivningsväsendet(prop. 1970: 1, bil. 4, 3LU 1970: 8, rskr 1970: 96). Principbeslut fattades härvidom att ADB skall införas inom inskrivningsväsendets område. Även detta registerskaU förläggas till en central dataanläggning. fortgår arbetetpå att skapa ett rättsväsendets informationssystem (RI). Detta projekt harredovisats för vid ett flertal tiUfällen (se bl. a. prop. 1969: 26,1970: 54, 1970: 140, 1971: 89 och bil. 4 till statsverkspropositionerna desenaste åren). Genom kungörelsen (1970: 517) har Kungl. Maj:t regleratuppbyggnaden av RI. Avsikten är att systemet skall användas för att insamla,lagra, bearbeta och lämna uppgifter som har samband med verksamheten inompolis-, åklagar- och domstolsväsendet samt kriminalvården. Projektet leds avsamarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet, som består av representanter förjustitie- och finansdepartementen, myndigheterna inom rättsväsendet och andramyndigheter som berörs av projektet. Isamband med godkännande av riktlinjer för den fortsatta utformningen avfordonsregistreringen har fattat beslut om inrättandet av endatabank på fordonsområdet (prop. 1969: 30, SU 1969: 42, KU 1971: 64 4 3LU1969: 30, BeU 1969: 32, rskr 1969: 132, 133, 136) som bl. a. skall tjäna somunderlag för fordonsstatistik, debitering och uppbörd av fordonsskatt samt förkontroll av att trafikförsäkringsskyldigheten fullgörs. pågår ett omfattande arbete med att pågrundval av förslag som väckts av statskontoret utveckla ett ADB-system.Principerna för detta arbete har godkänts av (prop. 1970: 1 bil. 13,SU 1970: 54, rskr 1970: 157). Arbetet syftar bl. a. till att utnyttja , t. ex. registrering av information om lediga platser ocharbetssökande. Ett annat databanksprojekt, som underställts riksdagensprövning, avser utnyttjande av ADB i riksdagsarbetet (BaU 1970: 49, rskr 1970:336). Enligt beslut skall en försöksverksamhet komma tiU ståndrörande användande av ADB vid lagring och återvinning avinformation. Påbasis av ett av exekutionsväsendets organisationsnämnd (EON) avgivetprincipförslag rörande ADB inom exekutionsväsendet har godtagit(prop. 1971: 1 bil. 14 s. 113, CU 1971: 10, rskr 1971: 71) att ettutvecklingsarbete skall drivas med utgångspunkten att ADB skall utnyttjas inomdetta område så snart praktiska förutsättningar finns. Enligt EON:s förslagskall ADB-systemet byggas upp som ett hjälpmedel i indrivningsverksamheten. Vidårets riksdag (prop. 1971: 65, : 12, rskr 1971: 209) har vidare behandlatsfrågan om upprättande av ett centralt körkortsregis ter. I registret skalllagras olika uppgifter om alla körkortsinnehavare i riket. Uppgifterna avser iförsta hand körkortsdata (körkortsklass, körkortets giltighet m. ).Belastningsdata (brott och förseelse i körkortshänseende) avses bliregistrerade inom ramen för rättsväsendets informationssystem.Körkortsregistret skall integreras med bilregistret. Trafiksäkerhetsverketskall vara huvudman för båda dessa register. Pågrundval av beslut av Kungl. Maj:t pågår f. n. arbete med att utveckla vissaandra databanksprojekt. Genom beslut tog Kungl. till en rapport från den av och statskontoretbedrivna s. k. (rationalisering av den allmänna försäkringensadministration). Enligt beslutet skall försöksverksamhet bedrivas rörandeADB-system för den allmänna försäkringen. omfattar delssjukförsäkringen, dels den allmänna pensioneringen. En databank skall byggas uppoch bestå av register över inskrivna försäkrade, register över pågåendesjukfall, register över pensionstagare m. m. Enligt RAF A-utredningenstidsplan skall omläggningen till ADB vara genomförd förutsätts att slutligt beslut fattas om genomförande av ADB-systemetför sjukförsäkringen. Genombeslut har Kungl. Maj:t uppdragit åt centralafolkbokförings- och uppbördsnämnden att bedriva fortsatt utvecklingsarbeterörande ett centralt personregister (CPR), med sikte på KU 1971: 64 5 attett sådant register skall inrättas fr. o. m. . Riksdagenbeslöt att ett ADB-system skulle införas inom folkbokförings-och uppbördsväsendet. Övergången skedde , och systemet ärnu i full drift. Det nu pågående utvecklingsarbetet siktar till ettriksomfattande register över befolkningen. I registret skall redovisas allmännadata rörande fysiska personer. Till grund för förslaget om upprättande av ettCPR ligger bl. a. det förhållandet att persondata f. n. lagras i ett flertalregister inom såväl den offentliga som privata sektorn av samhället. Tanken ärnu att åstadkomma en samordning mellan alla dessa register. Kungl.Maj:t har uppdragit åt statskontoret att bedriva försöksverksamhet med ett s.k. personaladministrativt informationssystem. I detta arbete deltar ett antalmyndigheter, huvudsakligen inom rättsväsendet. En databank har upprättats,vilken innehåller olika uppgifter om de anställda vid dessa myndigheter.Databanken är organiserad i tre huvudregister personalregister,befattningsregister och löneregister. Syftet med försöksverksamheten är attpröva om en för hela statsförvaltningen gemensam databank är ändamålsenlig. Statskontorethar vidare i uppdrag att biträda miljökontrollutredningen med att genomföra enförstudie till ett miljövårdens informationssystem. Systemet skall om möjligttillgodose såväl de administrativa myndigheternas som forskningens behov avsamlad information om miljö och om de förändringar som sker i miljön. Äveninom andra sektorer av samhället än det statliga pågår som tidigare nämntsplanering för införande av avancerade ADB-system, som i vissa fall också syftartill upprättandet av skilda slag av databanker. Inom sjukvårdens område läggsväxande resurser ned på medicinsk datateknik. SPRI (sjukvårdens ochsocialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut) utreder frågan ommedicinska databanker. Även flera landsting är direkt engagerade inom likartadverksamhet. har sålunda redan tagit i bruk endatabank vid , i vilken lagras uppgifter över regionens ca 1,5miljoner invånare. Påden privata sektorn har bankerna hunnit långt när det gäller planeringen avstora databanks- och informationssystem. Flera av de större affärsbankernautvecklar sålunda avancerade ADB-system. Även på sparbanksområdet pågårkonstruktion av ett gemensamt datasystem. Inombankväsendet i stort har påbörjats ett förberedelsearbete rörande ett av demest omfattande ADB-systemen som presenterats i vårt land, nämligenSIBOL-projektet (samarbete för integrerat betalningssystem on-line). Kärnan idetta system är ett antal register, i princip ett för varje i projektetdeltagande bankinstitut, i vilka redovisas uppgifter om kundernas bankkonton.Kunderna utrustas med ett bankkort, vilket skall kunna användas för att beordraöverföring av medel från KU 1971: 64 6 resp.konto inte bara vid besök vid vilket bankkontor som helst i landet utan vidalla tiU systemet anslutna butiker m. m. Användningen av detta system innebäratt betalning kan ske utan användande av kontanter, checkar e. d. genom enautomatisk överföring mellan olika bankkonton. Ett mycket stort antal organtankes bli anslutna till systemet. Bankerna förutsätts sålunda genomterminalförbindelser bl. a. kunna få tillgång till informationer lagrade i desamhälleliga databankerna. Den tillkallade offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén (Ju 1970: 49) har enligt sina direktiv iuppdrag att inom ramen för en allmän översyn av lagstiftningen om offentlighetoch sekretess behandla frågan om offentlighetsprincipens tillämpning påADB-lagrat informationsmaterial. I direktiven för den tillkalladekreditupplysningsutredningen (Ju 1970:50) berördes också åtskilliga problemmed anknytning tiU ADB. a. framhölls, att det inte bara inom den offentligaförvaltningen utan också på den enskilda sektorn fanns möjligheter att medADB-teknikens hjälp skaffa sig kännedom om andra människors förhållanden. Encentral roll spelade härvid den kommersiella kreditupplysningsverksamheten. Idirektiven för båda dessa utredningar angavs från början, att enskildas rättatt göra sammanställningar och analyser med hjälp av ADB-teknik borde prövasinom ramen för kreditupplysningsutredningens arbete. Enligt utdrag urstatsrådsprotokollet har nämnda utredningsdirektiv ändratssåtillvida, att offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén fått i uppdragatt utreda hela frågan rörande personorienterad ADB-information. Detta arbeteskall bedrivas i nära kontakt med kreditupplysningsutredningen. Enligt uppgiftarbetar kommittén med förtur på ADB-frågorna. Ett delbetänkande i ADB-frågananses kunna föreligga . Sedande förevarande motionerna väcktes har Kungl. Maj:t vidare enligt utdrag urstatsrådsprotokollet bemyndigat chefen förfinansdepartementet att tillkalla ett antal sakkunniga med uppdrag att svaraför utredning av frågor rörande samordning och kontroll av databanker, m. m. Idirektiven till denna nya utredning belyses åtskilligt av den problematik somåterfinns i motionerna. Föredragande departementschefen framhåller sålunda attsamtidigt som den tekniska utvecklingen på ADB-området öppnat möjligheter förhelt nya, ofta fantasieggande uppgifter, ställer den också samhället inför nyakrav och problem. En mycket viktig sak i sammanhanget är frågan om samordningoch kontroll av databanker. Departementschefen erinrar om att den tekniskautvecklingen och det pågående arbetet med uppbyggnaden av databanker har väcktfarhågor och oro i olika hänseenden. KU 1971: 64 7 allmänna debatten har det främst gällt förmodade risker för den personligaintegriteten. Farhågor har också ofta uttalats beträffande den centraliseringav information som ADB-utvecklingen skulle föra med sig. Dessa farhågor harframför allt gällt maktförskjutningar inom organisationerna, inbegripet stat,kommuner och företag, där ADB-tekni-ken skulle medföra ett mera centraliseratbeslutsfattande. Det är enligt departementschefen riktigt att ADB-utvecklingenhittills gått mot en centralisering av informationsbearbetningen. Men den nyatekniken med ter-minalbaserade informationssystem ger möjlighet till dendecentralisering som från skilda utgångspunkter kan framstå som önskvärd.Eftersom tid och rum inte på samma sätt är begränsade faktorer, blir med denmoderna datatekniken friheten att utforma arbetsorganisation, former förbeslutsfattande och att välja lokalisering väsentligt större . Enligtdepartementschefen medför den antydda utvecklingen självfallet problem i olikaavseenden och det är nödvändigt att statsmakterna får ett avgörande inflytandepå utvecklingen. Departementschefen uppehåller sig i det sammanhanget vidvissa tekniska och organisatoriska problem rörande integrering och samordningav informationssystem av databanker för att sedan något beröra desäkerhetsfrågor som föreligger vid en avancerad datateknik. Departementschefenuttalar, att det inte finns några generella regler för hursäkerhets- och sekretesskraven skall tillgodoses. Dessa frågor löses separatför varje system och med skiftande ambitionsnivå, som inte endast är betingadav de sakliga behoven inom resp. område. Departementschefenerinrar om att det på flera håll pågår utredningar och arbete med olika delarav det problemkomplex, som bl. a. hör samman med säkerhetsfrågorna. Inom denstatliga sektorn gäller det myndigheter som statskontoret, försvaretsrationaliseringsinstitut, och samt statligadatamaskincentraler och universitetsinstitutioner. Inte minst gäller detmyndigheter och utredningar som arbetar med utveckling och uppbyggnad av dedatabanker som beskrivits i det föregående. Därutöver hänvisardepartementschefen till offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén. Departementschefenkonstaterar, att utredningsverksamheten nu har fått en sådan omfattning, attdet framstår som angeläget att få till stånd en samordning av det utredningsarbetesom pågår, i första hand inom den statliga sektorn men även i viss utsträckningmellan den statUga sektorn, å ena sidan, och den kommunala och enskilda sektornå den andra. Detta är enligt departementschefen motiverat redan av det skälet atttillgänglig expertis inom här avsedda områden är knapp. Men framför allt ärdet nödvändigt för att kunna fånga upp utredningsresultat, initierakompletterande utredningar och få ett samlat underlag för den politiskastyrningen av utvecklingen inom ADB-området. KU 1971: 64 8 Det behövs enligt departementschefens mening ettsärskilt organ för att följa pågående utrednings- och utvecklingsarbete, attinitiera kompletterande utredningar särskilt rörande grundläggande ellereljest övergripande frågeställningar samt att tillhandahålla statsmakternaett relevant beslutsunderlag. Dengrundläggande uppgiften för organet, som bör konstitueras i kommittéform, börvara att mot bakgrund av dagens situation i fråga om etablerade eller planeradedatabanker och med hänsyn till den överblickbara tekniska utvecklingen belysavilken samordning främst inom den offentliga sektorn men även i övrigt somär möjlig och önskvärd inom olika tidsperspektiv. Tillsist behandlar departementschefen mera i detalj vilka uppgifter som bör ankommapå kommittén, i vilken bör ingå företrädare för statsdepartementen och vissacentrala statliga myndigheter men också för andra samhällsområden. ha ett parlamentariskt inslag samt förses med högt kvalificeradeexperter. Kommittén har tillkallats . Avutredningsverksamhet i övrigt på dataområdet kan slutligen nämnas att Kungl.Maj:t enligt utdrag ur statsrådsprotokollet bemyndigat chefenför industridepartementet att tillkalla en utredning rörande näringspolitiskaåtgärder på det datatekniska området. Även denna utredning har nyligentillkallats. Att den snabba utvecklingen på dataområdet i vårtland redan inneburit betydande fördelar från bl. a. rationaliseringssynpunktinom både den offentliga och enskilda sektorn torde vara obestridligt. Det kanpå goda grunder antas att den framtida utvecklingen kommer att befästa dettaintryck. Emellertid har de tekniska framstegen inoni datatekniken påmånga håll väckt oro och farhågor i olika hänseenden. Inte minst gäller detrisken för kränkning av den enskildes personliga integritet, om uppgifter ommänniskors personliga förhållanden som lagrats och sammanförts meddatateknikens hjälp utlämnas utan urskillning. En annan risk som påtalats äratt de avancerade datasystemen skulle kunna befaras medföra en centraliseringav beslutsfattandet på olika områden vilket i sin tur kunde få till följd ickeönskvärda maktförskjutningar i samhället. Enomfattande utredningsverksamhet pågår med olika problem som hörsamman med datautvecklingen. Av särskilt intresse i sammanhanget är den år 1969tillkallade offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén som har iuppdrag att inom ramen för en allmän översyn av lagstiftningen om offentlighetoch sekretess behandla frågan om offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagrat infor- Denna kommitté, som är parlamentarisktsammansatt, arbetar med dessa frågor och räknar med attframlägga betänkande i ämnet . har tillsatts en särskild kommitté, somskall arbeta med frågor rörande samordning och kontroll av databanker. i vilken ingår experter från skilda områden har ettparlamentariskt inslag. Den grundläggande uppgiften för kommittén skall enligtutredningsdirektiven vara att mot bakgrund av dagens situation i fråga ometablerade eller planerade databanker och med hänsyn till den överblickbaratekniska utvecklingen belysa vilken samordning främst inom den offentligasektorn som är möjlig och önskvärd såväl som . Härvid börekonomiska lönsamhetsbedömningar spela en viktig roll. Med hänsyn tillnödvändigheten att få ett samlat underlag för den politiska styrningen avutvecklingen inom ADB-området skall kommittén följa pågående utrednings-ochutvecklingsarbete, initiera kompletterande utredningar samt tillhandahållastatsmakterna ett relevant beslutsunderlag. Det torde kunna förutsättas att de i motionernadiskuterade spörsmålen kommer att bli föremål för övervägande under detutredningsarbete som angetts i det föregående. Av särskild vikt är enligtutskottet att uppmärksamhet ägnas frågan om i vilka former kontrollen ochövervakningen av utvecklingen på dataområdet skall ske. I motionerna har i detsammanhanget föreslagits att uppgiften skulle anförtros en särskildparlamentarisk nämnd eller att en dataombudsman tillsätts. Dessa uppslag tordekomma att prövas av offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén. Med hänvisning till det pågående utredningsarbetet finnerutskottet ej anledning att nu föreslå att ta initiativ tillytterligare utredning på dataområdet. att förklarar motionerna1971:456 och 1971: 525 besvarade med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i (s), (),(), (), * (m), (), herrar (), i (s). (), i * (c),i (s), i (s). Fiskesjö (c), Schött (m) ochMolin (fp). * Ej närvarande vid justeringen.