bet · FU01JoU45 · 1971-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1971 JoU 1971:45 Jordbruksutskottetsbetänkande i anledning av motion om svenskt medlemskap i I motionen 1971: 1053 av i m. (m, s, c, fp) har hemstäUts att hos Kungl. Maj:t hemställer att vårtland måtte ansöka om medlemskap i , lUCN. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånstatens naturvårdsverk. Se bilaga till detta betänkande. I förevarande motion anförs bl. a. attdet i mUjövårdskret-sar väckt förvåning att inte är anslutet tillInternationella naturskyddsunionen (lUCN). Våra grannländer ochFinland är anslutna och likaså ett stort antal länder i världen i övrigt.Motionärerna anser det särskilt med tanke på värdskap årsFN-konferens om miljövården angeläget att vi ansluter oss till unionen. Fråganom anslutning till naturskyddsunionen behandlades av riksdagi anledning av motioner med väsentligen samma yrkande som i den nuföreliggande. (UU 1969: 6) framhöll i sitt utlåtande övermotionerna bl. a. att redan var väl representerat i organisationen, dåtvå statliga och fyra'enskilda organisationer var medlemmar. Organisationensdominerande icke-statliga karaktär och omröstningsreglerna ingav principiellabetänkligheter mot medlemskap. Röstningsreglema var visserligen underomprövning, men utskottet var inte berett att tillstyrka motionerna, somavslogs av . reservation tiU utlåtandet hemställdes att skulle uttala sig föranslutning. Isitt yttrande över den nu föreliggande motionen har bl. a.redovisat vissa företagna ändringar i stadgarna för unionen, som bl. a.berör röstningsreglerna och röstningsproceduren. Verket framför vidare som sinuppfattning att regeringamas agerande i första hand bör ske inom ramen förbefintliga mellanstatliga organisationer, t. ex. FN, och , medannaturvårdsunionen framför aUt har en uppgift att fylla i huvudsak som ettinternationellt organ- för de ideella naturvårdsorganisationerna. Verket anserövervägande skäl tala för att nuvarande form för svenska statens medlemskap iunionen bibehålls men att det eventuellt kan övervägas att i JoU 1971: 45 2 ställetför nuvarande medlemsavgift erlägger medlemsavgift som för regering. Utskottetansluter sig tiU den av deklarerade uppfattningen attnuvarande form för medlemskap bör bibehållas och finner alltså inte skälförorda något ändrat ställningstagande från sida. att lämnarmotionen 1971: 1053 utan åtgärd. Viddetta ärendes slutbehandling har närvarit: herrar i Skegrie (c),Mossberger (s), i * (s), i (s), (),(), i (s), (). (), fruLindberg (s), (vpk), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. av herrar iSkegrie (c), (), (), (), () och fruAnér (fp), vilka ansett att utskottets utlåtande fr. o. m. det stycke sombörjar med orden »I sitt yttrande» samt utskottets hemställan i stället bort haföljande lydelse: »Internationellanaturskyddsunionen (lUCN) har en central ställning och utför ettvärldsomfattande arbete inom naturvården. Unionen har konsultativ status hosFN, ECOSOC, FAO, , m. fl. FAO och samarbetar intimtmed lUCN och är representerade med permanenta observatörer i dess styrelse.lUCN har en framträdande roll på det internationella fältet. 30 regeringar ochett mycket stort antal nationella organisationer av vilka många är statligaorgan hör f. n. till IUCN:s medlemmar. Av de europeiska staterna är ,, , , , , , ,och medlemmar. Dethar, som i motionen framhålles, ofta på internationellt håll väckt förvåningatt den inte är representerad i lUCN. De internationellanaturvårdsorganisationerna med lUCN i spetsen har under de senaste 15 årenspelat en betydelsefull roll inom opinionsbildningen på naturvårdsområdet iolika länder, och det är främst genom deras arbete som naturvården under1960-talet erhållit en internationell dimension på ekologisk grund. Ettsärskilt berömt lUCN-initiativ är det Internationella Biologiska Programmet (IBP), vilket skisserades 1961 JoU 1971: 45 3 somett ekologiskt femårsprogram med huvudsyfte att mäta den biologiskaproduktiviteten i olika biotoper inom skilda regioner av världen. Detta förslagantogs 1964 av »International Union of Biological Sciences and InternationalCouncil of Scientific Unions» (den internationella sammanslutningen avnaturvetenskapliga forskarorganisationer). Det har sedermera utvecklatsytterligare och vuxit till en imponerande, över hela världen förgrenadorganisation, vars arbetsprogram också upptar naturvård. 1964års naturresursutredning framhöll i sitt betänkande särskilt betydelsen av deinternationella naturvårdsorganisationernas arbete, varvid i första handnämndes just lUCN jämte två andra. har i motsats tUl många andra länderinte följt en av 1962 enhälligt antagen resolution, somrekommenderade regeringarna att stödja lUCN och övriga internationellanaturvårdsorganisationer. Dånu, som framgår av utlåtandet från , röstningsreglerna såändrats i lUCN att , om regeringen går in som medlem, får 8 röster,medan det f. n. har 5, anser utskottet att bör ansöka om medlemskapeller att eventuellt medges att erlägga medlemsavgift som förregering. att med bifall tUl motionen 1971: 1053 iskrivelse till Kungl. Maj:t anhåller att vårt land måtte ansöka om medlemskap iInternationella naturskyddsunionen (lUNC).» Bilaga Yttrande över motionen 1971:1053 (25.3.1971) finner övervägande skäl tala föratt nuvarande form för svenska statens medlemskap i lUCN bibehålls. Eventuelltkan övervägas att som också tidigare föreslagits frånverket i stället för nuvarande medlemsavgift erlägger medlemsavgift som förregering. Detta förutsätter dock motsvarande ökning av verkets anslag. (lUCN) haralltsedan tillblivelsen framhåUit sin karaktär av icke-statlig internationellorganisation och fristående forum för ekologisk och naturvetenskapligexpertis. Genom betydelsefullt och kvaUficerat arbete på naturskyddets områdehar lUCN haft framgång i sin strävan att påverka statemas agerande i fråga omsåväl lagstiftningsåtgärder som inrättande av naturreservat, m. m. lUCNbedriver också en omfattande informationsverksamhet. JoU 1971: 45 4 Trots ställningen som icke-statlig organisation harIUCN;s stadga för att basen för organisationens verksamhet i såvälfinansiellt som annat hänseende skaU breddas medgett medlemskap även förregeringar, statliga myndigheter och internationella organisationer.Organisationen har sålunda kommit att få en tämligen ovanlig blandform, medolika rösträtt för skilda slag av medlemmar. Svenska medlemmar i lUCN är f. n.statens naturvårdsverk, domänverket. Stiftelsen , och . VidIUCN:s senaste generalförsamling i 1 december 1969avstod , liksom övriga svenska medlemmar, av kostnadsskäl frånatt delta i mötet. På dagordningen stod bl. a. ett förslag till ändringar påvissa punkter av IUCN:s stadga. Underhänvisning till vad utrikesutskottet anfört när frågan om svenska regeringensmedlemskap i lUCN senast var föremål för prövning (UU 1969: 6) fårnaturvårdsverket lämna följande redogörelse för stadgeändringarna. Uppgifter omde nya stadgarna har inte kommit verket tillhanda i annan form än i IUCN:sverksamhetsberättelse (Annual Report 1969). Destadgar som gällde före generalförsamlingens möte innebar att varjeregeringsrepresentant vid omröstning i församlingen ägde 2 röster,representanterna för statliga organ och/eller privata organisationer från ettoch samma land sammanlagt 1 röst och representant för internationellorganisation 1 röst. De svenska medlemmarna hade således sammanlagt 1 röst. Detstadgeändringsförslag som förelades generalförsamlingen 1969 innebar följanderöstningsregler: Regeringsrepresentant: 3 röster Representanter förstatliga organ från samma land: sammanlagt om jämväl regeringen är medlem 1 röst eller O röst Representant föricke-statlig organisation: 1 röst Representant förinternationell organisation: 2 röster I Atmual Report 1969 uppges att dettaändringsförslag har godtagits. Vid oförändrat svenskt deltagande har såledesSverige 1 statlig och 5 icke-statliga röster. Om även den svenska regeringeningår som medlem ändras röstetalen till 3 statliga och 5 icke-statUga röster. kommentarer till stadgeändringsförslaget sägs syftet med ändringenvara att vidmakthålla IUCN:s karaktär av icke-statlig organisation. Genomtillströmningen av regeringsrepresentanter beräknades nämligenden röstövervikt för icke-statUga organisationer som rått intill attinom kort förbytas i en röstminoritet. Ändringarna utformades därför så att deicke-statliga medlemmarna skulle tillförsäkras majoritet under överskådligframtid. Föratt i viss utsträckning upphäva de negativa verkningarna för de statligarepresentanterna av de nya röstningsreglema, vilka kunde tänkas avskräcka nyastater eller statliga myndigheter att ingå som medlemmar eller i värsta fallförorsaka utträde av sådana medlemmar, föreslogs generalförsamlingen att ävenändra omröstningsproceduren. Enligt tidigare refererad käUa har också dennaändring godtagits. Dennya orruöstningsproceduren innebär att förnyad orm-östning skaU verkställas omen första votering inte lett tiU enhälligt beslut. JoU 1971: 45 5 presentanteroch jcke-statsrepresentanter skaU då rösta var för sig och majoritet krävs ibåda grupperna. Enhgtuppgift i Annual Report ändrade generalförsamling IUCN:s stadga ocksåi fråga om beräkningen av medlemsavgifter till organisationen. Genom ändringenskall FN-skalan i princip gälla vid beräkningen av avgift för deltaganderegering, medan övrigas avgifter behålls oförändrade. Uppgiften attmedlemsavgiften för den skulle komma att uppgå till torde vara korrekt. erlägger en årsavgift om . Iverksamhetsberättelsen anges vidare att 30 regeringar är medlemmar i lUCN,varav 19 kan betecknas som utvecklingsländer. vill i dettasammanhang rikta uppmärksamheten på att det förhållandet att en rad europeiskaoch andra länders regeringar är medlemmar av lUCN till viss del torde kunnatillskrivas den omständigheten att flertalet av dessa länder saknarsjälvständiga ämbetsverk av den typ som utmärker svensk statsförvaltning. uppfattning bör regeringarnas agerande i första hand ske inomramen för befintliga mellanstatUga organisationer, t. ex. FN, och ,medan lUCN framför aUt har en uppgift att fyUa i huvudsak som ettinternationellt organ för de ideella naturvårdsorganisationerna.