bet · FU01UU2 · 1971-12-31 00:00:00 — Dessutom ger SIDA:s bibliotek sedvanlig service sommöjliggör käll-studier. Syftet med motionen 1971: 678 synes sålunda varatillgodosett, varför den avstyrkes. Motionen1971: 665 berör åtgärder för internationalisering av undervisningen. a. undervisning om u-landsproblematiken. Utskottet noterar attfrågan tagits upp i planeringsrådet för utbildningsfrågor. Statsministernframhöll i öppningsanförandet vid skolveckan den attinternationalisering av utbildningen skall gälla all undervisning och allaämnen. Frågan beröres i statsverkspropositionens bilaga 10, där hänvisning bl.a. sker till aktiviteter för att utveckla, förbättra ochförstärka undervisningen på detta området inom skolväsendet i dess helhet.Förutom och har även bl. a.universitetskanslersämbetet, , , ochSvenska ägnat sig åt frågan. Gällandeläroplaner anger klart att undervisningen skall ha en internationellinriktning. har utgivit handledningar och annat materialrörande undervisningen om internationellt samförstånd och samarbete. Frågan omundervisningens internationalisering har även börjat behandlas vidlärarfortbildningen. Den första yrkesinriktade kursen i ämnet"u-landsfrågor med biståndsteknik" startade vid universitetvåren 1970. Kurser av detta slag kommer även att bedrivas vid andra universitetoch universitetsfilialer. Av SIDA:s petita framgår att SIDA bedriver en till skolväsendetriktad information med klar koncentration till fortbildning av lärare. a.har anordnats två u-lands-kurser i respektive i samarbete mellanskolöverstyrelsen och fortbildningsavdelningen vid i . Entredje kurs av detta slag anordnas nu i . Framställningen av lämpligaläromedel har också kommit i centram för SIDA:s insatser påu-lands-undervisningens område. Utskottetfinner att insatser syftande till internationaliserad undervisning sålunda nugenomförs eller planeras på en rad skilda områden. Önskemålet att uppnå klararemål- och metodangivelser för dessa insatser har kommit i förgrunden. Utskottetnoterar att försök pågår för att uppnå större samordning av insatserna.Resultatet härav synes böra avvaktas innan behovet av UU 1971: 2 48 ytterligaresamordningsåtgärder kan bedömas. Syftet med motionen 1971: 665, såvitt nu är ifråga, synes vara i huvudsak tillgodosett, varför den avstyrkes. Utskottetåterkommer i samband med medelsanvisningen under punkten 14 (Rekrytering ochutbildning av fältpersonal samt informationsverksamhet) till hemställanangående motionen 472 i vad den avser anslag till SIDA:s informationsverksamhetunder /72. 1. att avslår motionen1971: 176, 2. att avslår motionen1971: 665 i vad avser åtgärder för internationalisering av undervisningen, 3. att avslår motionen1971: 678. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971:175 av m. fl. (m) i vad avser hemställan attbeträffande i tjänstgörande personal ett system med längretjänstgöringstider måtte övervägas liksom möjlighet för hemvändande personalatt ägna sig åt forskning eller fortbildning (punkt 11), delsmotionen 1971: 665 av i m. fl. (c) i vad avser hemställanatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att en parlamentarisktsammansatt kommitté ges i uppdrag att utreda möjligheter till åtgärder somunderlättar rekrytering till tjänster inom biståndsverksamheten (punkt 2). Motionerna 175 och 665 förordar åtgärder för attunderlätta rekrytering till biståndsarbete. Motionen 1971: 175 utmynnaremellertid inte i något särskilt yrkande på denna punkt. I båda motionerna framhållesönskvärdheten av att tjänstledighet beviljas för biståndsarbete samt att engenerös meritvärdering tillämpas för sådant arbete. Utskottetnoterar att detta ämne är föremål för granskning av sakkunniga som tillkallatsinom med uppgift att utreda frågan om meritvärdet avanställning inom biståndsverksamheten i . Syftetmed yrkandet i motionen 1971: 665 i vad avser underlättande av rekrytering tillbiståndsarbete synes vara tillgodosett, varför motionen avstyrkes, såvitt nuär i fråga. Imotionen 175 föreslås vissa åtgärder för att höja effektiviteten ibiståndsarbetet nämligen dels förlängd tjänstgöring för biståndsexper- UU 1971: 2 49 ter, dels möjlighet till forskning eller fortbildningunder efter hemkomsten. SIDA tillämpar vanligen tjänstgöringsperioder ,vilka, där så är lämpligt och möjligt, kan förlängas till tre eller fyra år.Erfarenheten synes visa att denna ordning är tillfredsställande. Om tjänstgöringenpå fältet utsträckes till bedömes risk uppstå för attbiståndspersonalen förlorar kontakten med den ordinarie yrkesutövningen ihemlandet och att personalens effektivitet minskas. Det anses inte hellerönskvärt att göra biståndsarbetet till en separat karriär. Ingenting hindrardock att vederbörande efter någon tids tjänstgöring hemma rekryteras för en nyperiod på fältet. Utskottet har erfarit att SIDA, där så befinnes önskvärt,kan bereda personal som återvänt från tjänstgöring i biståndsarbete på fältetmöjlighet att ägna sig åt vidareutbildning eller forskning. har detej funnits behov av att sätta en sådan uppföljning.av fälttjänstgöringen isystem. Syftet med yrkandet i motionen 175 i vad avser längretjänstgöringstider för biståndspersonalen på fältet och fortbildning ellerforskning efter hemkomsten synes vara tillgodosett, varför motionen avstyrkes,såvitt nu är i fråga. 1. avslår motionen1971: 175 i vad avser införande av längre tjänstgöringstider förbiståndspersonal och möjlighet till forskning eller vidareutbildning förhemvändande personal, 2. avslår motionen1971: 665 i vad avser utredning rörande åtgärder för att underlättarekrytering till tjänster inom biståndsverksamheten. I detta sammanhang har utskottetbehandlat motionen 1971: 1186 av i m. fl. (vpk), variföreslås att uttalar sig för att förändrar sin handelspolitiki enlighet med krav, sådana de uttryckts bl. a. i Alger-stadgan,och av regeringen begär undersökning och förslag om konkreta åtgärder i dettasyfte. I statsverkspropositionenframhålles att vissa framsteg har kunnat noteras i förhandlingarna inom ramenför FN;s världshandelskonferens (). Ett principbeslut har sålundafattats om ett generellt system för preferenser, varigenom färdigvaruexportenfrån skulle ges en gynnsammare behandling i tullhänseende änmotsvarande UU 1971: 2 50 export av sådana varor skulle i fortsättningenkomma att i stor utsträckning kunna importeras till i-länderna helt tullfritt. 1statsverkspropositionens bilaga 12 meddelas beträffande samarbetet inom UNCTADatt proposition beträffande tullpreferenser för avses föreläggas1971 års riksdag. arbete på handels- och utvecklingsområdet ingår somett led i strategin för det andra utvecklingsårtiondet. Vidare meddelas attinom råvaruområdet har nåtts överenskommelse mellan i-länder och omsyften och principer i fråga om bl. a. prispolitik samt om riktlinjer för detfortsatta arbetet med diversifieringsfrågan. De sista kvarståenderesolutionsförslagen från andra världshandelskonferensen har under åretslutbehandlats. Strävandena att stabilisera priserna på u-ländemas råvaror hari olika sammanhang stötts från svensk sida. Ansträngningarna att få till ståndytterligare råvaruavtal för bl. a. kakao fortsätter. Beträffande samarbetet iandra internationella organisationer framhålles i statsverkspropositionensbilaga 12 att strävandena inom att ytterligare frigöra världshandelnfortsätter. Särskild uppmärksamhet ägnas handeln med , icke-tariffärahandelshinder och handeln med jordbraksva-ror. har genom unilateralabidrag fortsatt att öka stödet till och gemensammahandelsinformationscentrum (ITC). En av lTC;s huvuduppgifterär att främja export. Utskottetfinner att den svenska handelspolitiken i hög grad är inriktad på atttillgodose krav, sådana de bl. a. uttryckts i Alger-stadgan. Syftetmed motionen 1186 synes sålunda vara i huvudsak tillgodosett, varför motionenavstyrkes. att avslårmotionen 1971; 1186. I statsverkspropositionen (s. 2122) framhålles attbudgeten /71 följer den anslagsuppdelning som varit motiverad av att biståndsfrågornatidigare handlades inom två olika departement. Det bör vara möjligt att i årgenomföra en mer ändamålsenlig anslagsuppdelning. I propositionen föreslåssålunda ett gemensamt anslag för de multilaterala posterna med beteckningen C1. Bidrag till internationella biståndsprogram. De bilaterala insatsernaredovisas på ett gemensamt anslag med beteckningen C 2. Detta motiveras inte minst av att biståndsplaneringennumera tar sikte på en samordning av biståndsinsatserna i varje mottagarland. Isamband med den ändrade anslagsuppdelningen kommer vissa in satser avmultilateral karaktär som innevarande budgetår helt eller del- UU 1971: 2 51 vis redovisas tillsammans med bilateralt gåvobistånd påanslaget C 2. Fältverksamhet att flyttas över och i fortsättningen redovisas påanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Bidrag till internationella biståndsprogram Maj;t har (punkt C 1. s.2331) föreslagit att till Bidrag till internationellabiståndsprogram för /72 anvisa ett reservationsanslag av , att medge att Kungl. Maj:t gör långtidsutfästelser för budgetåren1972/73 och 1973/74 i enlighet med angivna riktlinjer samt att godkänna de ipropositionen angivna riktlinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete. Motsvarande anslag är i gällande riksstat uppförda medsammanlagt . Påifrågavarande anslag redovisas följande. Ländernas bidrag till UNDPär frivilliga och uppgår f. n. till . Häravsvarar för ca 10 '/o. riksdag medgav att Kungl. Maj:t gjorde vissafasta förhandsutfästelser om svenska bidrag avseende /72 och1972/73 till bl. a. UNDP. medgav vidare att utfästelser inom angivnaplaneringsramar gjordes därutöver med de belopp som befanns lämpliga efternärmare överväganden. Sedan principbeslut fattats om reformer av UNDP:sverksamhet på grundval av , vilka torde förbättra UNDP:sförmåga att utnyttja större resurser, höjde även i likhet med fleraandra länder sin bidragsutfästelse. Det utfästa bidragethöjdes sålunda från 114,4 milj. kr. till 119,6 milj. kr. för vart och ett avbudgetåren 1971/72 och 1972/73. I propositionen begärs bemyndigande att, ombeslut om reformer av UNDP:s verksamhet visar sig bli genomförda snabbt ocheffektivt, höja den gjorda utfästelsen för /73 (UNDP:sverksamhetsår 1972) till motvärdet av 24 milj. dollar, dvs. 124,8 milj. kr.Även för /74 bör en utfästelse kunna göras med samma belopp. Internationella utvecklingsfonden () Världsbanksgruppen, vari ingår,svarade under /70 för en utlåning av sammanlagt cirka 12miljarder kr. Denna grupp är därmed den största källan för obundeninternationell kreditgivning till . Svenska biståndsmedel tillVärldsbanksgruppen kanaliseras uteslutande genom . Internationellaförhandlingar har ägt rum om påfyllnad av ;s resurser, då gällandeöverenskommelse nu uflöper . Förhandlingsresultatet innebäratt resurserna fördubblas i jämförelse med den föregående påfyllnadsperio- UU 1971: 2 52 den, genom att i-ländernas bidrag ökas från 400 till drygt800 milj. dollar . Mot denna bakgrund har den medreservation för godkännande utfäst sig att bidra till dentredje påfyllnaden med 34 milj. dollar, motsvarande omkring 176 milj. kr. Det svenska bidraget uppgick under den andrapåfyllnadsperioden till i genomsnitt cirka 88 milj. kr. Förhandlingar har även ägt rum om röstfördelningen inomIDA:s styrelse. Risker förelåg för att sammanlagda röstetal (f. n.37,6 o/o) skulle sjunka på grund av bidragsläget. Enighet nåddes om en ordningenligt vilken röststyrka ej kommer att förändras. Metoden förröstfördelning på är nu föremål för utredning inom . godkännande sökes för bidrag till med ettsammanlagt belopp motsvarande 102 milj. dollar att fördelas lika över tre år.För /72 skulle i enlighet härmed bidraget komma att uppgå till175 . ökade satsning påfamiljeplanering liksom kapaciteten att utnyttja ökade bidrag har motiverat ensnabb anpassning av de svenska bidragen till det av organisationen fastställdanya bidragsmålet om 100 milj. dollar att uppnås 1975. I enlighet med riksdagensbeslut har utfästelser gjorts att de svenska bidragen under budgetåren 1971/72och 1972/73 skall uppgå till 30 resp. 40 milj. kr. I statsverkspropositionenbegäres bemyndigande att lämna fast utfästelse om bidrag uppgåendetill 45 milj. kr. för /74. Internationella livsmedelsprogrammet (WFP) samt 1967 årskonvention om livsmedelshjälp (FAC) WFP lämnar bistånd i form avlivsmedel till utvecklingsprojekt och till katastrofdrabbade områden. Sverigesbidragsutfästelser för perioden 19711972 uppgår för vart och ett av åren till4 milj. dollar dvs. nära 21 milj. kr. Inom ramen för FAC skall de deltagande länderna årligenunder en treårsperiod (1968/691970/71) leverera 4,5 milj. ton spannmål ellermotvärdet i kontanter till behövande . Den för fastställdakvoten uppgår till. , vilket motsvarar ett värde av ca 18 milj. kr.Sverige har därutöver åtagit sig att lämna bidrag för frakt- ochadministrationskostnader med sammanlagt ca 4 milj. kr. I enlighetmed bemyndigande har överenskommit med WFP om att dennaorganisation skall ta hand om administrationen av de svenska veteleyeransernaunder FAC, vilka därigenom har integrerats med WFP:s normala verksamhet. UU 1971: 2 53 Konventionen upphör att gälla i och med innevarandebudgetårs utgång. Beslut har fattats att formella förhandlingar om enförlängning av konventionen skall äga rum. Om FAC skulle upphöra eller svenskabidrag av annan anledning ej skulle aktualiseras, skulle det totala svenskabistånd som förmedlas genom WFP komma att minska kraftigt under innevarande ochkommande budgetår. I statsverkspropositionen beräknas det sammanlagdamedelsbehovet till internationellt livsmedelsbistånd för /72till oförändrat . Därest en förnyelse av livsmedelskonventionen ejkommer till stånd eller svenskt bistånd av andra skäl ej kommer i fråga, bör enväsentiig del av det för FAC beräknade beloppet kunna utnyttjas för ökadebidrag till WFP. Asiatiska (AsDB),interamerikanska () och afrikanska () svarar för en ökande del av de resurser som ställs till u-ländernasförfogande för ekonomisk och social utveckling. Bankernas verksamhetfinansieras genom medlemsländernas betalningsinsatser, men även via upplåningpå den internationella kapitalmarknaden och genom särskilda bidrag från de rikaländerna. Innevarande budgetår har anslagits 2,6 milj. kr. till AsDB, som utgörden sista av fem årliga inbetalningar av den svenska kapitalinsatsen. Densvenska utvecklingsfonden för , knuten till IDB, har heltutnyttjats. IDB:s verksamhet är föremål för omprövning. Medel för svensktbidrag till , uppskattat till 15,6 milj. kr. /72, har tidigare anvisats. Inga nya medel till de regionalautvecklingsbankerna beräknas för det kommande budgetåret. Det samladesvenska bidraget till UNHCR uppgick tUl 5,2 milj. kr. Bidragen utgickfrån två olika anslag enligt den tidigare anslagsuppdelningen, nämligen C 1.Vissa FN-organs biståndsprogram och C 2. Ienlighet med bemyndigande har utfästelse gjorts under det tidigareanslaget C 1 till UNHCR med 3,1 milj. kr. för vart och ett av åren 1971, 1972och 1973. Härutöver har, med förbehåll för godkännande, uttalatsatt ytterligare medel skulle komma att ställas till förfogande, så att detsamlade svenska bidraget skulle uppgå till motvärdet av 1,0, 1,1 resp. 1,2milj. dollar under kalenderåren 1971, 1972 och 1973. Medelsbehovet /72 beräknas därför till 5,2 milj. kr. medgivandesöks för utfästelse för /74 () medmotvärdet till 1,3 milj. dollar eller 6,7 milj. kr. I propositionen beräknasoförändrat svenskt bidrag . UU 1971: 2 54 till FN:s hjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA)för /72. Med hänsyn till situationen i det berörda områdetutesluter departementschefen emellertid inte att det svenska stödet kan behövaökas. Till för social utveckling(UNRISD), () och () har för /71 utgåttbidrag med sammanlagt . För /72 beräknas ett bidrag avsammanlagt 1 milj. kr. Utfästelser om fortsatta bidrag för de båda följandebudgetåren inom ramen för motsvarande årliga totalsumma bör även göras. Uppföljningen av strategin för FN:s andrautvecklingsårtionde kommer i betydande utsträckning att bli beroende av desekretariatsresurser som FN kan ställa till förfogande. Detta kan leda tillbehov av särskilda bidrag från svensk sida. Även för vissa andra grenar avFN;s verksamhet kan det visa sig önskvärt att lämna bidrag för attgöra särskilda insatser av brådskande natur. försådana extra insatser. Utskottet har under punkt 8 ovanbehandlat motionen 1971: 674 av i m. fl. (vpk) i vadavser hemställan att avslår förslaget i propositionen 1971: 1, bil.5, om bidrag till den internationella utvecklingsfonden med 175,9 milj.kr.. Utskottet har avstyrkt ovannämnda motionsyrkande. Utskottet har erfarit att förhandlingar har förtsom en ny konvention om livsmedelsbistånd, vilka resulterat i ett nytt avtal benämnt1971 års konvention om livsmedelsbistånd. nåddes enighet om en nyvetekonvention innehållande i stort sett endast administrativa bestämmelser.De båda konventionerna har försetts med en gemensam inledning och bildartillsammans internationella veteavtal. , ochStorbritannien deltar inte i den nya livsmedelskonventionen. Den totalabidragsvolymen har minskats med drygt 12 o/o. Biståndsvillkoren har försämrats,vilket föranlett kritik från såväl som vissa givarländer. a. skallbidragen i viss utsträckning kunna ges på kreditbasis. framförde, medstöd av representanter, vissa önskemål om att biståndspolitiskahänsyn skulle beaktas i större utsträckning. Dessa önskemål kunde emellertidinte godtas av flertalet övriga bidragsgivande länder. Med hänsyn till deönskemål om fortsatta bidrag som framförts av representanterbeslöts att under förutsättning av godkännande likvälskulle biträda den nya konventionen. Då den totala bi- UU 1971: 2 55 dragsnivån minskats och viktiga biståndspolitiska hänsynej beaktats i den nya konventionen, fastställdes den svenska bidragsnivån till35 vete. Meddelandet att avsåg biträda konventionen hälsadesmed tillfredsställelse av representanter. I likhet med tidigarepraxis avses bidragen komma att förmedlas genom WFP. skulle likaledesåtaga sig att lämna bidrag till frakt- och administrationskostnader. Detsammanlagda medelsbehovet för åtaganden i enlighet med 1971 årskonvention om livsmedelsbistånd beräknas uppgå till högst 16,5 milj. kr. perår /721973/74. Genom minskningen av de svenska åtagandena inom den nyalivsmedelskonventionens ram ökas utrymmet i motsvarande mån för insatsergenom i första hand WFP. Utskottet anser att den svenska bidragsutfästelsentUl WFP för bör, i linje med vad som förutskickats istatsverkspropositionen, höjas med ett belopp motsvarande värdet av denförutsedda minskningen av livsmedelsbiståndet under FAC. ärföreträdda i och har därigenom inflytande på biståndetsfördelning. WFP;s bistånd omfattar olika slags livsmedel. De svenska bidragentill WFP har omfattat korn, vegetabilisk olja ochfiskkonserver. Värdet för av de svenska insatserna på livsmedelsområdetsynes sålunda öka genom förskjutningen mellan åtagandena ilivsmedelshjälpskonventionen och WFP:s ordinarie verksamhet. l.att godkänner de avKungl. Maj:t föreslagna riktiinjerna för multilateralt utvecklingssamarbete, 2. att riksdagenmedger att Kungl. Maj:t i enlighet med angivna riktlinjer görlångtidsutfästelser för /73 och 1973/74, 3. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj;ts förslag och med avslag på motionen 1971:674, ivad avser medelsanvisning, till Bidrag till internationella biståndsprogram /72 på driftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av . Maj:t har (punkt C 2. s.3145) föreslagit att till bilateralt utvecklingssamarbete /72 anvisa ett reservationsanslag av . samt attgodkänna de i propositionen angivna riktlinjerna för bilateraltutvecklingssamarbete. Motsvarande anslag är i gällande riksstat uppförda medsammanlagt . Inom anslaget beräknas för utvecklingskrediter 246 milj.kr. och för gåvobistånd ca 326 milj. kr. Inom posten för gåvobistånd torde ienlig- UU 1971: 2 56 het med SIDA;s förslag 25 milj. kr. beräknas för särskildainsatser i samband med t. ex. naturkatastrofer. Inom posten förutvecklingskrediter beräknas 10 milj. kr. för projektförberedelser ochprojektkontroll. Antalet kreditavtal väntas uppgå till drygt35. I propositionen framhålles vidare att den slutiigafördelningen av medel på skilda ändamål inom ramen för anslaget torde isedvanlig ordning ske genom Kungl. En redogörelse lämnas (prop. s. 3445) för vissa pågåendeeller planerade svenska insatser. Redogörelsen avser insatser i ,, , , , , Östafrikanska gemenskapen, ,, och , (flyktingar och frihetsrörelser),, , , , , , , och Pera,ävensom SIDA:s biståndskontors verksamhet och organisation. Tablåer över utbetalningar av bilateralt gåvo- ochkreditbistånd /70, fördelade på mottagarländer resp. på ändamål,har intagits i propositionen. Utskottet har tidigare behandlat dels under punkt 5 här ovan motionen 1971: 124 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari hemställes att anvisar 10milj. till PAIGC, 10 milj. kr. till MPLA och 10 milj. kr. dels under punkt 3 här ovan motionen 1971: 175 av herrBohman m. fl. (m) i vad avser hemställan att måtte i skrivelse tillKungl. Maj:t uttala att svenskt biståndsarbete framför allt bör inrikta sig påde särskilt fattiga länderna och att följaktligen ökat bistånd till ickebör komma i fråga (punkt 2), dels under punkt 7 här ovan motionen 1971; 175 av herrBohman m. fl. (m) i vad avser hemställan att inom ramen för beviljade anslagett belopp om lägst 20 milj. kr. skall utgå till missionen och övrigt enskilthumanitärt hjälparbete (punkt 6), dels under punkt 5 här ovan motionen 1971: 671 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari hemställes att anvisar 10milj. till ' patriotiska front och 10 milj. kr. till den nationellabefrielserörelsen i , dels under punkt 3 här ovan motionen 1971: 672 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari hemställes att med bifalltill förslaget i proposition nr 1 om anslag under tredje huvudtiteln (bilaga 5s. 42) på sammanlagt 75 milj. kr. för bidrag till Demokratiska republikenVietnam måtte besluta att detta i sin helhet skall kunna utgå under budgetåret1971/72, att ingen ränta eller återbetalningsskyldighet skall förekomma samtatt på samma villkor så- UU 1971: 2 57 som förslagsanslag anvisar 75 milj. kr. till Republiken provisoriska revolutionära regering, dels under punkt 3 här ovan motionen 1971: 675 av herrHermansson i m. fl. (vpk), vari föreslås att såsomförslagsanslag anvisar sammanlagt 20 milj. kr. Utskottet Utskottet har avstyrktovannämnda motionsyrkanden. 1. att riksdagenavslår motionen 1971: 175, i vad den avser beräkning av medel för bistånd tillCuba, 2. att riksdagenavslår motionen 1971: 175, i vad den avser beräkning av medelsbehovet förmissionen och övrigt enskilt hjälparbete, 3. att riksdagengodkänner de av Kungl. Maj;t föreslagna riktiinjerna för bilateraltutvecklingssamarbete, 4. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1971:124,1971:671, 1971:672 och 1971: 675 till Bilateralt utvecklingssamarbete för budgetåret1971/72 på driftbudgeten under tredje huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav . Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet Maj:t har (punkt C 3, s.4548) föreslagit att till Rekrytering och utbildning av fältpersonalsamt informationsverksamhet för /72 anvisa ettreservationsanslag av . Motsvarandeanslag är i gällande riksstat uppfört med . Från anslaget finansieras dels rekryteringen av personaltill det svenska utvecklingsbiståndet och till de internationellabiståndsorganens verksamhet, dels förberedelser och utbildning av utresandepersonal, dels verksamhet för ökad upplysning om situation och ombiståndsverksamhetens inriktning och innehåll. Utskottet har under punkt 9 ovanbehandlat motionen 472 av herrar () och () i vad avserhemställan att vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition, bil.5, punkten C 3. Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinforrnationsverksamhet måtte bevilja ett med . förhöjtförslagsanslag på , varav . skall avsättas för SIDA;sinformationsverksamhet (punkt 13). UU 1971: 2 58 Utskottet Utskottet har avstyrkt ovannämndamotionsyrkande. att med bifall till Kungl.