bet · FU01SkU43 · 1971-12-31 00:00:00 — (BeU 1970:32) att det inte minst från rättvisesynpunkt var angeläget att vattenfallsverketoch de enskilda kraftproducenterna så långt möjligt jämställdes i konkurrenshänseende.Utskottet ansåg det naturligt att landets ojämförligt största kraftleverantörskulle bidra till kommunernas skatteintäkter i samma mån som de enskildakraftföretagen och detta åstadkoms, såvitt utskottet kunde bedöma, enklast ochbäst genom att likställa de skattemässiga förutsättningarna förvattenfallsverket med dem som gällde för enskilda företag. Med hänsyn till att frågan utretts avaffärsverksutredningen och således redan var föremål för Kungl. Maj:tsuppmärksamhet ansåg utskottet sig emellertid inte kunna medverka tillomedelbara ändringar av vattenfallsverkets redovisningsprinciper. Rik.sdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan. 1 ett publiceratbetänkande (SOU 1968:45) har affärsverksutredningen lagt fram förslag i frågaom riktlinjerna för affärsverkens ekonomiska målsättning och handlande.Avsikten med förslaget har bl. a. varit att likställa de ekonomiskautgångspunkterna i affärsverken med dem som gäller för enskilda företag. Dettahar man i fråga om sökt förverkliga genom att en del avräntan på det disponerade statskapitalet skall utgå såsom en ovillkorligkostnadsränta. Det av vattenfallsverket disponerade statskapitalet skalluppdelas i en del eget kapital och en lånedel. Vid framtida tillskott avstatskapital skall en tredjedel anses utgöra eget kapital (s. k. verkskapital)och två tredjedelar lån (s. k. statsverkslån). För redan investerat kapitalskall en fördelning mellan de båda ske så. att 1/6 av anläggningstillgångarnasanskaffningsvärde eller . räknas som verkskapital och 5/6 somstatsverkslån. avskrivningar skall baseras påhistoriska anskaffningsvärden i stället för som pååteranskaffningsvärden, och verket skall ha samma möjligheter som enskildaföretag att variera sina avskrivningstider inom den ram som föreskrivs iaktiebolagslagen och kommunalskattelagen. Vidare skall verket till statsverket inlevereraen motsvarighet till aktiebolagens statliga inkomstskatt. Denna skall beräknastill av redovisat överskott. Norm för utdelningen på verkskapitalet bör enligtutredningens förslag vara - 5 - och därefter . 1 motionen 1971:626 yrkar motionärerna attaffärsverksutredningens förslag blir föremål för lagstiftning med denändringen, att vattenfallsverkets gäldränteavdrag även i fråga om redaninvesterat kapital begränsas till högst två tredjedelar av det bokförda värdet,innebärande att en tredjedel såväl av kommande tillskott av statskapital som avredan befintliga tillgångars värde skall räknas som verkskapital. har tidigare upprepade gånger och senast är 1970prövat frågan om en begränsning av statens vattenfallsverks gäldränteavdrag.Därvid har i enlighet med uttalanden av bevillningsutskottetunderstrukit angelägenheten av att och enskildakraftproducenter så långt det är möjligt jämställs i konkurrenshänseende och avatt landets ojämförligt största kraftleverantör bidrar till kommunernasskatteintäkter i samma utsträckning som de enskilda kraftföretagen. Enligt skatteutskottets mening saknar anledningfrånträda denna uppfattning. Med hänsyn till att affärsverksutredningensförslag f. n. är föremål för Kungl. Maj:ts prövning inomaffärsverksdelegationen och denna beräknas framlägga förslag rörandebl. vattenfallsverks vinstredovisning bör emellertid motioneninte nu föranleda någon åtgärd. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att avslår motionen 1971 :626. Närvarande: herrar (), i (m),i Bäckmora (c). (), (), i (fp),Carlstein (s), i Trobro (m), (), (), Stadling (s),i (s), (), i (c) och (). av herrar i (m),i Bäckmora (c), i (fp), i Trobro (m), (), () och i (c), vilka anfört följande: "Som framgår av den inledningsvis lämnaderedogörelsen har frågan om vattenfallsverkets skuldränteavdrag alltsedan år1928 varit föremål för diskussion i skilda sammahang och ett flertalutredningar har lagt fram konkreta förslag till begränsningar av detta avdrag.Utredningarna har konsekvent hävdat att intar enförmånsställning i förhållande till enskilda kraftföretag genom att det fårgöra fullt avdrag såsom för ränta på skuld för beräknad ränta på de statsmedelsom investerats i dess kraftverksrörelse. En enhällig riksdag har såväl 1967och 1969 som I 970 givit uttryck åt samma uppfattning. förslag om en begränsning avvattenfallsverkets gäldränteavdrag avlämnades . Vidremissbehandlingen, som är avslutad, har inte rått någr;?. delademeningar om att vattenfallsverkets rätt till avdrag för skuldränta börinskränkas. Tvärtom har flera av de remissinstanser som haft anledning attsärskilt yttra sig i fråga om statens kraftverksrörelse ansett attkonkurrensneutralitet mellan denna och enskilda kraftföretag endast kanåstadkommas om man går längre i fråga om begränsning av rätt tillränteavdrag än utredningen föreslagit. Med hänsyn till det anförda finner vi det anmärkningsvärtatt Kungl. Maj:t ännu efter det affärsverksutredningens förslagpublicerades inte funnit det påkallat att förelägga proposition iämnet. Enligt uppgift är frågan om bl. a Vattenfallsvinstredovisning föremål för överväganden inom affärsverksdelegationen. Viförutsätter att arbetet inom denna bedrivs så skyndsamt att förslag kanföreläggas .senast i vår."