bet · FU01KU32 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU1971: 32 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av proposition angående stöd till dagspressen och isamband därmed väckta motioner m. m. Maj:t i statsverkspropositionen (bil.9 s. 96, 97 och 106) föreslagit att, i avvaktan på särskildproposition i ämnet, för /72 beräkna till Stöd rill dagspressenett förslagsanslag av 30 milj. kr., till ett förslagsanslag av 10 milj. kr. och till Pressens lånefondett investeringsanslag av 25 milj. kr., har dessa frågor upptagits iproposition 1971: 27 angående stöd till dagspressen. dels de i sambanddärmed väckta motionerna 1971: 1275 av iGöteborg (s); 1971:1276 av herrar i (c) och i (c); 1971: 1277 av herrarSvanström (c) och (); (alla m); 1971: 1282 av . (alla fp); 1971:1286 av i (s) m. fl. (c, fp, m) samt slutligen motionen 1971: 542 av iGävle (s) m. fl. (s, c, fp, m). 1) godkänner i propositionenangivna grunder för produktionsbidrag till dagstidningar, 2) till för /72 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 3) till för /72 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 4) tillPressens lånefond för /72 under fonden för lå- . neunderstöd anvisar ett investeringsanslag av . imotionen 1971: 1275 "att vederbörande utskott vid behandling avproposition 1971: 27 måtte beakta i motionen anförda synpunkter"; KU1971: 32 2 i motionen 1971: 1276 "attriksdagen vid behandlingen av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 uttalar, attproduktionsbidrag skall kunna utgå till s. k. avläggare och andra tidningar,som har produktionssamarbete med annan större tidning, om minst halva antaletsidor är ombrutna i förhållande till huvudtidningen och de i propositionenuppställda villkoren för stöd i övrigt är uppfyllda"; i motionen 1971: 1277 "att vid sinbehandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 27 beslutar, att 7 § i kungörelsenom produktionsbidrag för dagstidningar ges följande lydelse: Styrelsen förpressens lånefond får besluta dels att bidrag skall utgå för dagstidning, somej är andratidning, om det vid en totalbedömning av tidningens konkurrenssituationinom spridningsområdet är uppenbart att den har samma svårighetersom en andratidning, dels att bidrag.............. som i motionen 1971: 1281 "att måtte 1. avslåKungl. Maj:ts proposition nr 1971 vad gäller grunderna förproduktionsbidrag till pressen; II. iskrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla att Kungl. Maj:t måtte föreläggahöstriksdagen nytt förslag till stöd till dagspressen, utarbetat i samarbetemed pressens organisationer och med beaktande av det i motionen anförda, attutgå för tid "; i motionen 1971: 1282 "att 1. förändrarförslaget i proposition nr 27 om presstöd i enlighet med vad som ovan anförts;samt 2. i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om en parlamentarisk utredningför att granska pressens situation och med de uppgifter som skisseratsovan"; i motionen 1971: 1286 "att måtte beslutaatt med dagstidning skall förstås allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär,som normalt utkommer med minst ett nummer och vars upplaga tillövervägande delen är eller vanligtvis brukar vara abonnerad"; samt i motionen 1971: 542 "att i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställer om översyn av reglerna för samdistributionsrabattenmed beaktande av motionens synpunkter". I propositionen föreslås ettstatligt stöd till dagspressen i form av ett produktionsbidrag till sådanatidningsföretag som ger ut andratidningar. Med andratidning förstås i dettasammanhang dagstidning som på sin utgivningsort har mindre upplaga än annantidning. För dagstidning som utkommer beräknasbidraget på grundval av pappersförbrukningen minskad med den del som går åtför annonsutrymme och utgör . KU 1971: 32 3 uppgåtill högst 3,5 milj. kr. för storstadstidning och 1 milj. kr. För dagstidning som utkommer en gång utgår bidraget med ettfast belopp, nämligen . Detta belopp utgör också minimibidrag förtidning som utkommer mer än . Handläggningenav bidragsärendena avses uppdras åt styrelsen för pressens lånefond. Utgifternaför ändamålet beräknas för /72 uppgå till ca 33 milj. kr. Vidareläggs fram förslag till medelsanvisning för /72 tillSamdistributionsrabatt för dagstidningar och till Pressens lånefond. I fråga om den närmaremotiveringen hänvisas till propositionen. Det i motionen 1971: 1281 framställda yrkandet omavslag på propositionen vad gäller grunderna för presstödet och yrkandet om nyutredning grundar sig på tre krav för utformandet av ett presstöd. Detskall utgå generellt; 2. Det skall inte vara partipolitiskt diskriminerande;samt 3. Det skall inte vara konkurrenssnedvridande. Motionärerna anser att detföreslagna stödet inte uppfyller något av dessa krav. Motionen1971: 1282 ställer kraven dels att stödet i så stor utsträckning som möjligtskall utgå enligt automatiskt verkande regler, som ej lämnar utrymme förgodtycke, dels att stödet inte får verka diskrimina-toriskt, innebärande attdet inte får negativt drabba sådana tidningar som förut ekonomiskt sett gåttihop. Vidare anförs att det från många synpunkter, bl. a.tryckfrihetsrättsliga, är betänkligt att kvalificera vissa veckotidningar tillett betydande produktionsstöd, medan andra inte ges rätt till stöd men däremotdrabbas av en speciellt hög annonsskatt. En statlig parlamentarisk utredningbör därför tillkallas med uppgift bl. a. att studera det nuföreslagna presstödets verkningar samt föreslå lämpliga åtgärder med anledningdärav. I avvaktan på resultatet av utredningen kan som ett provisoriumpropositionens förslag godtas med nedan angivna modifikationer. Imotionerna i övrigt beträffande presstödet har endast yrkats modifikationer påvissa punkter beträffande grunderna för presstödet såsom de utformats i etttill propositionen bifogat utkast till kungörelse om produktionsbidrag tilldagstidningar. avses i kungörelsen dagstidning som på sin utgivningsort harmindre upplaga än annan tidning. I motionen 1971: 1275 anses beteckningenandratidning i viss mån missvisande, då stöd kan utgå till flera tidningar påen ort, och ifrågasätts en tydligare beteckning i kungörelsetexten. Spridningen påutgivningsorten är enligt förslaget utslagsgivande för KU 1971: 32 4 bidrag.Med utgivningsort avses den kommun i vilken en tidning har största delen av sinupplaga. För att trygga en enheflig tillämpning av stödsystemet på längre siktbör enligt motionen 1971: 1275 övervägas om inte spridning inom blockregion böranvändas i första hand och spridning inom kommun eller kommunblock i andrahand. Vidtillämpningen av kungörelsen anses dagstidningar med övervägande sammaredaktionella innehåll som en tidning. Enligt motionen 1971: 1276 innebär dettaatt s. k. avläggare endast kan få presstöd om mer än hälften av textinnehålletskiljer sig från huvudtidningen. Det föreslås i stället att bedömningen ompresstöd skall utgå bör grundas på andelen ombrutna sidor i förhållande tillhuvudtidningen och att produktionsbidrag skall kunna utgå om minst halvaantalet sidor är ombrutna. skall vara bidragsberättigad krävs enligt förslaget ihuvudsak i syfte att utesluta eftermiddagstidningar från bidrag att dessupplaga till övervägande del är abonnerad. I motionen 1971: 1286 som särskilttar sikte på yrkas att även dagstidning vars upplaga tillövervägande delen är eller vanligtvis brukar vara abonnerad skall varabidragsberättigad. I motionen 1971: 1275 påpekas att svårigheter kan föreliggaatt fastställa och kontrollera storleken av den abonnerade upplagan samt attbegreppet abonnerad upplaga behöver ytterligare precisering t. ex. om detskall avse helårs- eller korttidsabonnemang eller betald abonnerad upplaga. Ipropositionen föreslås i händelse av byte av konkurrensposition mellan tvåtidningar att den tidigare andratidningen under en övergångstid av två årskall kunna få ett till hälften reducerat bidrag. I motionen 1971: 1275föreslås en längre övergångstid, exempelvis , samt en mindre reduceringav övergångsbidraget, exempelvis två tredjedelar av tidigare bidrag. Enligtförslaget skall dagstidning, som ej är andratidning, kunna få bidrag om det medhänsyn till förhållandena inom tidningens hela spridningsområde är uppenbartatt den har samma svårigheter som en andratidnmg. I motionen 1971: 1277 anförsatt formuleringen är oklar och kan tolkas som att en tidning på alla platserinom spridningsområdet skall ha en andratidnings svårigheter. Bestämmelsen börenligt motionen få en annan utformning för att det skall framgå att det är möjligtäven för en mindre förstatidning att få del av presstödet. Det föreslås attbidrag skall utgå för dagstidning, som ej är andratidning, om det vid entotalbedömning av tidningens konkurrenssituation inom spridningsområdet harsamma svårigheter som en andratidning. I motionen 1971: 1282 anförs attförslaget på denna punkt bör kompletteras med en regel enligt vilken lika stortbidrag utgår till både första- och andratidningen om skillnaden i nettoupplagaunderstiger 10 0/0 dock högst . till förstatidning samt efteren proportionellt fallande KU 1971: 32 5 skalatill förstatidningen om skillnaden är mellan 10 och 20 "/o varjämteslutligen förstatidningen bör bli utan bidrag om skillnaden överstiger 20 o/o. Imotionen 1971: 1275 påpekas att bidragsgivningen bygger på statistiskauppgifter, levererade av , vilka ursprungligen varitavsedda att tjäna andra syften. På bör övervägas hurtillförlitligheten hos den statistik, som skall ligga till grund för bidragsgivningen,ytterligare kan stärkas. Motionen1971: 1275 tar upp principiella riktlinjer i fråga om pressstödets fortsattautveckling särskilt vad avser tidningsdistributionen, varvid påpekas attåtskilligt talar för att en växande del av ett utbyggt stöd bör avdelas fördistributionsfrågornas lösning. Ett principuttalande av i dennariktning kunde enligt motionen redan nu vara motiverat. Samdistributionsrabattenbör enligt motionen 1971: 542 förbättras genom att den nu gällandegruppindelningen ändras till att utgöra per exemplar och dag, vilketskulle göra den mer rättvis och stimulerande. Vidare bör villkoren ändras såatt rabatt kan utgå även i en del fall där rabattens syfte inte kan uppnås mednuvarande bestämmelser. () har berettstillfälle att avge yttrande över förslaget om stöd till dagspressen. Efter enredogörelse för tidigare pressutredningar och till följd därav vidtagnaåtgärder uttalar TU följande. Genom inrättandet av lånefonden och introduktionenav samdistributionsrabatten har statsmakterna klart fastslagit att samhälletav en rad skäl har ett medansvar för upprätthållandet av en så rikt varieradpress som möjligt. Självfalletkan ett ökat stöd konstrueras på olika sätt. Ett väsentligt krav måste dockvara att stödet utformas efter riktlinjer som kan godtagas även urtryckfrihetsrättsliga/tryckfrihetspolitiska synpunkter. Nuframlägges ett förslag utan något som helst försök till redovisning av detryckfrihetsrättsliga/tryckfrihetspolitiska problemen. Detta är utomordentligtanmärkningsvärt. Den senaste pressutredningen framlade sina rekommendationerom särskilda samhällsinsatser först sedan en grundlig tryckfrihetsrättsliganalys visat att åtgärderna icke kunde sägas kollidera med gällande rättsregleroch praxis. Detär i och för sig särskilt mot bakgrund av det pressekonomiska läge som ovantecknats tacknämligt att regeringen insett att den ekonomiska situationen föricke så få tidningsföretag blivit starkt försämrad och därför framlagt sinaförslag utan dröjsmål. Även under den korta tid som stått till buds borde detdock ha funnits möjlighet till ett samråd med branschexpertis i syfte attbättre kartlägga behoven av stöd i olika tidningsgrupper och analyseraverkningarna av skilda stödformer. Då så icke skett och icke heller ärmöjligt att genomföra KU1971: 32 6 under den korta remisstiden anser sig TU böra betraktadet framlagda förslaget som en helt provisorisk lösning i avvaktan på senaremera definitiva stödformer. Redan nu anser sig emellertid TU rent allmänt böra peka påatt förslagen ur principiella och konkurrensekonomiska synpunkter i åtskilligahänseenden synes leda till betänkliga konsekvenser. Det från principiellasynpunkter mest frånstötande i detta sammanhang ligger i den valdafinansieringsformen. Det måste betecknas som en orimlig anordning att på dettasätt genom en specialdestinerad skatt genomföra ett utpräglat selektivtpresstöd. En omfördelningsmetod införes som redan vid den förutsatta ochdifferentierade skattesatsen samt nivån i föreslaget stöd kan fågenomgripande effekter på pressens struktur. En gång introducerad kan dennaomfördelningsteknik utnyttjas för ytterligare åtgärder, som leder till ickegodtagbara resultat. TU ifrågasätter starkt om inte dessa effekter kanbli till nackdel inte bara för de tidningar som ej förutsattes få presstöd utanäven för de tidningar som enligt nu föreslagna regler erhåller stöd. Som ovan antytts medför varje presstöd, som inte harrenodlat generell karaktär, inte bara principiella utan också konkreta,konkurrens-ekonomiskt besvärande problem. Några av dessa förutsattes kunna bliföremål för diskretionär prövning enligt § 7 i författningsförslaget. Även ettprovisoriskt presstöd, som bygger på propositionens riktlinjer, måste dock mednödvändighet utformas så att utrymme för diskretionär prövning blir såbegränsat som möjligt. När man i förslaget i övrigt tillämpar så att sägaautomatiskt verkande regler vore det rimligt att också göra detta även i sådanagränsfall som § 7 åsyftar. Annars kan godtycke uppstå. Redan misstanken omgodtycke är skadlig för alla berörda tidningar. Under hänvisning till det ovananförda får TU sammanfattningsvis uttala att det för organisationen ter sigförvånande att så radikala förslag som de nu presenterade framlagts utan någonföregående analys av åtgärdernas kort- och långsiktiga effekter. Åtgärdernasvarar inte mot de krav beträffande utformningen av presstödjande samhällsinsatsersom TU tidigåre framfört. Men presstödjande åtgärder är, som ovan framhållits,nödvändiga. TU uttalar därför som sin bestämda uppfattning attdet föreslagna stödet måste få karaktären av kortvarigt provisorium. TU hemställer att tar initiativtill en ny offentlig utredning rörande det mest lämpliga ochändamålsenliga sättet att från samhällets sida stödja den svenska pressen. Dådet torde vara angeläget att utredningen företas i nära samverkan med branschexpertis,vill TU meddela att föreningen är villig medverka i en sådan förnyad utredning. Över motion 1971: 542 om översyn avreglerna för samdistributionsrabatt har yttrande inhämtats av statskontoretvarjämte TU beretts tillfälle att yttra sig. Utskottet har vidare fått ta delav dagtecknad framställning till Konungen av kungl.poststyrelsen angående ändring av reglerna för samdistributionsrabatten. Statskontoret anför att statskontoret tillkallat särskildexpert för undersökning rörande samdistributionsrabattens effekter och underdetta år skall redovisa resultatet härav till . KU 1971: 32 7 utgårfrån att den av departementschefen i statsverkspropositionen aviseradeöversynen av systemet för samdistributionsrabatten kommer att omfatta sådanafrågor som behandlas i motionen. Statskontoret uttalar slutligen att motionendärför inte behöver föranleda någon åtgärd från sida. TUframhåller i sitt yttrande över motion 1971: 542 att det är nödvändigt attvillkoren för rabatten förbättras om man vill stimulera tätspridda tidningaratt ansluta sig till samdistributionen. TU tillstyrker motionärernas förslagatt rabatten skall utgå med lika örestal per dagsexemplar. TU hemställer attde nämnda samt visst annat förslag till ändringar i villkoren församdistributionsrabatt genomföres . Beträffandeövriga ändringsförslag uttalar TU inte någon mening men har inget att invändamot att de omfattas av en utredning beträffande reglerna för samdistribution. har genom beslut den 15 april 1971vid behandlingen av proposition 1971:28 med förslag om annonsskatt begärtyttrande av utskottet beträffande de tryckfrihetsrättsliga aspekterna påförslagen om annonsskatt och presstöd. Utskottethar avgivit det begärda yttrandet, vilket jämte bilagan"Tryckfrihetsrättsliga uttalanden i frågor som aktualiseras genompropositionerna om annonsskatt och presstöd" såsom bilagor fogas tilldetta betänkande. Utskottet vill till en början erinra om att detföreslagna presstödet innebär nödvändiga ekonomiska stimulansåtgärder i ettläge där ytterligare dagstidningar hotas av nedläggning. Genom det föreslagnastödet ökas möjligheterna att bevara och vidga en fri och allsidig debatt,vilket är oundgängligt för en differentierad opinionsbildning i en demokrati.Att presstödjande åtgärder måste vidtas utan dröjsmål har uttalats avtidningsutgivareföreningen i dess yttrande över förslaget. Utskottet delaruppfattningen om det angelägna i att åtgärder i detta syfte vidtas omedelbart.Det i propositionen föreslagna presstödet utgör enligt utskottet den bästa nugenomförbara stödåtgärden och bör därför godtas. Motstödet har invänts att det skulle kunna få en så negativ verkan för ickebidragsberättigade tidningar att stödet skulle utgöra ett sådant hinder som 1kap. 2 § andra stycket tryckfrihetsförordningen förbjuder. Utskottet har vidsin bedömning av presstödet fäst avgörande vikt vid KU 1971: 32 8 desspositiva syfte att vidmakthålla och vidga möjligheterna till en fri debatt. Meddenna utgångspunkt har utskottet ej kunnat finna det föreslagna stödetoförenligt med regeringsformens och tryckfrihetsförordningens bestämmelser.Detta har också utskottet anfört i sitt av skatteutskottet begärda yttrande omde tryckfrihetsrättsliga aspekterna på förslagen om annonsskatt och presstöd. Ettdirekt presstöd utgör en stödåtgärd som ännu inte prövats och vars verkningardärför ej är helt överblickbara. Erfarenheten bör relativt snart kunna visa omstödets utformning i alla avseenden fyller syftet att bevara den fria debattenoch hindra ytterligare decimering av antalet dagstidningar. Presstödet bördärför inte betraktas som slutgiltigt utformat genom att det nu framlagdaförslaget genomföres. Enligt utskottets mening bör en kommitté tillsättas föratt studera effekterna av presstödet och följa utvecklingen samt föreslå deförändringar som även på resulterar i för pressen mest lämpliga ochändamålsenliga stödformer. I denna kommitté bör representanter för presseningå. I motioner har ifrågasatts ändringar i grundernaför presstödet syftande till att vidga möjligheterna att erhålla bidrag förvissa tidningar som med de i propositionen föreslagna reglerna ej skulle blibidragsberättigade. Såvitt nu kan bedömas medför de föreslagna reglerna ej sådananackdelar att de redan innan systemet fått verka någon tid bör ändras.Utskottet vill dock framhålla att den i 7 § kungörelseutkastet föreslagnabestämmelsen om möjlighet för dagstidning, som ej är andratidning, att erhållabidrag bör tillämpas generöst av styrelsen för pressens lånefond, som avseshandlägga bidragsärendena. Den av utskottet förordade kommittén bör överväga imotionerna aktualiserade frågeställningar. Vad utskottet anfört omtillsättande av en kommitté bör ges Kungl. Maj:t till känna. Departementschefenhar beträffande samdistributionsrabatten i propositionen uttalat attanslutningen till systemet inte kan betecknas som tillfredsställande, attkritik riktas mot utformningen av reglerna i olika hänseenden samt att hanavser att ta upp frågan om en översyn av systemet. Som framhållitsi motion 1971: 542 bör denna översyn ske med största skyndsamhet. 1) avslår motionen 1971: 1281,såvitt avser avslag på propositionens förslag om produktionsbidrag tilldagspressen och anhållan om nytt förslag, 2) med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag på motionen 1971: 1282, såvitt nu är i fråga, godkännerde i propositionen 1971: 27 förordade grunderna för produktionsbidrag tilldagstidningar. 3)i anledning avmotionerna 1971: 1275, 1971: 1276, 1971: 1277, 1971: 1281 och 1971: 1282, debåda sistnämnda såvitt de ej behandlats under 1) och 2), samt 1971: 1286 somsin mening ger Kungl. till känna vad utskottet anfört om tillsättande aven kommitté, 4)med bifall tillKungl. Maj:ts förslag till Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret1971/72 på driftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av33 , 5)med bifall tillKungl. Maj:ts förslag till Samdistributionsrabatt för dagstidningar för budgetåret1971/72 på driftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av10 , 6)med bifall tillKungl. Maj:ts förslag till Pressens lånefond för /72 underfonden för låneunderstöd anvisar ett investeringsanslag av , 7)förklararmotionen 1971:542 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i (s). (),(), (), * (m), (), herrar (), i (s), (), (), i (c), i (m), i * (s), * (s) samt Olssoni (c). * Ej närvarande vid justeringen. 1) av herrar () ochWerner (m), vilka ansett att utskottets yttrande och hemställan bort haföljande lydelse: 1 närvarande läge då inom Sverigeoch även internationellt sett koncentrationstendenserna inom denopinionsbildande pressen av ekonomis ka skäl blivit allt starkare finnerutskottet det nödvändigt med särskilda åtgärder för att bevara och vidga en frioch allsidig debatt och för att därmed trygga en differentieradopinionsbildning. Åtgärder bör vidtas utan dröjsmål. I detta sammanhangbeklagar utskottet att statsmakterna inte tidigare bättre tillgodosettönskemålen om generellt verkande åtgärder t. ex. genom betaldsamhällsinformation i vilket fall behovet av åtgärder hade varitmindre. När önskemålet om vidgad samhällsinformation till viss måntillgodoses föreslås detta enligt proposition 1971: 27 delvis ske påtidningarnas bekostnad! Avregeringen i propositionerna 1971: 27 och 28 nu föreslagna.åtgär- KU 1971: 32 10 der,vilka delvis måste ses i ett sammanhang, kan dock inte godtas. Förslagen ompresstöd har tillkommit utan att någon föregående offentlig utredning ägt rum.Branschorganisationernas synpunkter har inte inhämtats. Något remissförfarandehar inte kommit till stånd. Innehållet i propositionen grundas i själva verketpå en underhandsöverenskommelse två partier emellan. I en fråga av så storprincipiell räckvidd som den nu förevarande torde förfaringssättet varaovanligt. yttrande, däri särskilt uttryckes önskemålet häromhar ej heller tryckfrihetsfrågorna till någon del analyserats. mening borde dessa dock ha blivit föremål för ingående granskningoch föranlett hörande av särskild sakkunskap. Självfallet bör enligtkonstitutionsutskottets mening det grundlagsvårdande utskottet varjeåtgärd vars förenlighet med grundlagen ens kan ifrågasättas undvikas. framhållit borde de tryckfrihetsrättsliga problem,som är förbundna med varje form av sarbeskattning av tidningar och tidskrifter,tillmätas en alldeles särskild vikt när som i förevarande fall ettdiskriminatoriskt skatteförslag sammankopplas med ett förslag om stöd åt vissatidningar och tidskrifter. Här kan citeras vad hovrätten över ochBlekinge anfört i yttrande över en tidigare pressutrednings betänkande: På samma sätt som en pappersransonering gäller attandra åtgärder av ekonomisk innebörd, t. ex. en skatt eller en höjning avposttaxorna, kan vara grundlagsstridig, om vid dess tillämpning skillnad göresmellan olika publikationer på grund av deras politiska inriktning eller eljestpå grund av deras innehåll förutsatt att den ekonomiska effekten av åtgärdenär av sådan omfattning att åtgärden ur denna synpunkt kan anses som ett hindermot publikationens utgivning. Detsamma måste gälla om den vidtagna åtgärden välformellt är av generell natur men vissa publikationer genom ensubventionering, fördelad efter politiska grunder, undgår verkningarna, medanandra, som ej får sådana subventioner, av åtgärden hindras att utkomma. Genomen sådan kombination av fördyrande åtgärder och en statlig subventionering avvissa skrifter kan man tydligen nå just den effekt som bestämmelsen itryckfrihetsförordningen riktar sig mot. Utskottet finner inte anledning att i dettasammanhang ingå på en detaljanalys av förslagen i propositionerna. Det må varanog med att konstatera att annonsskatten föreslås införd under det att enreklamutredning arbetar och rör en del av denna reklam.