bet · FU01NU24 · 1971-12-31 00:00:00 — Näruigsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:24 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av motion angående ifrågasatt förläggning av enskidfabrik till . I motionen 1971: 509 av i Åtvidabergm.fl. (fp) hemställs att skall föreslå Kungl. Maj:t att tillStatsföretag utfärda direktiv om att man omprövar beslutet att förlägga enskidfabrik till samt att Kungl. Maj;t undersöker andra möjligheter atttäcka sysselsättningsbehovet därstädes. I motionen erinras om att den svenska skidindustrinsedan mitten av 1940~talet genomgått en omstrukturering och rationalisering.Antalet skidfabriker är nu tre mot 1946. Produktionen, som under sammatid ökat från ca 300 000 till ca 500 000 par skidor, är helt inriktad påtillverkning av terrängskidor. Mot bakgmnd av att det inhemska behovet avskidor enligt branschens bedömning skuUe kunna täckas av två fabrikersproduktion ifrågasätter motionärerna en av Svenska industri-etablerings AB(Svetab) föreslagen förläggning av en skidfabrik till . Den ytterligareökning av produktionsresurserna som skulle bli följden skulle enligtmotionärerna resultera i överproduktion, vUket sannolikt skulle leda tilldriftsinskränkningar vid redan befintliga företag, av vilka två ligger inomstödområdet. I samband med förhandlingar om samarbete mellanSvetab och sportartikelfabrik (NBS), som tiUverkar ishockey- ochbandyklubbor, har möjligheten till en expansion inom produktområdet »fritidsartiklar»undersökts inom Svetab. Av en inom Svetab upprättad promemoria rörande Svetabseventuella engagemang i en skidfabrik i framgår att det angivnaproduktområdet bedöms som expansivt och att möjligheterna att skapa nyaprodukter grundade på nya idéer bedöms vara stora. Förutsättningarna för enföretagsetablering i inom detta område anses goda. Avpromemorian framgår vidare att i samband med förhandlingarna om ett eventuelltsamarbete mellan Svetab och NBS, som 19701971 övergick i Svetabs ägo, inleddes undersökningarav möjligheterna att NBS skuUe utgöra början till ett företag inomfritidsartikelområdet. I promemorian anförs i övrigt följande: NBS är i och för sig ett lönsamtföretag men måste för att överleva expandera bl. a. genom att breddasitt sortiment för att kunna klara de alltmer betydande kostnaderna förmarknadsföring. Det första steget i en sådan expansion är mycketnaturligt, nämligen att bredda sortimentet med tiUverkning av skidor, vilketbl. a. passar ytterligt väl in i den industrieUa miljö som föreligger ochpassar dessutom utomordentligt väl in marknadsföringsmässigt, förutsattgivetvis att marknaden som sådan är intressant. Marknaden har undersökts och bedömts ingående liksomkonkurrensförhållandena. Bedömningar har gjorts över de fyra befintligaskidfa-brikernas möjligheter att överleva oavsett om en ny produktionsenhettUlskapas i eller ej, och vidare har importen beaktats. Resultatet avdessa undersökningar har blivit att skidkonsumtionen bedöms ökande. Dennaslutsats har grundats dels på en framskrivning och bearbetning av befintligstatistik och dels på den allmänna utvecklingen på motions-området samt på denutveckling som kommer att ske genom tillkomsten av alltfler eUjusspår, enutveckling som kommer att påverka skidkonsumtionen på i princip samma sätt somtillkomsten av konstfrusna banor påverkat konsumtionen av ishockeyklubbor. Förutom för den svenska marknaden har bedömningar gjortsöver exportmöjligheterna, där en mycket intressant utveckling har börjat påkontinenten när det gäller längdåkning och där liknande tendenser kan spåras iUSA. bedöms medföra en ökad export av svenska skidor, och därmöjligheten till samverkan mellan de olika fabrikanterna bör utnyttjas pålämpligt sätt. Slutsatsen har därför blivit att en skidfabrik i meden kapacitet på 120 000 par skidor är en ur marknadssynpunkt riktig satsningoch att detta inte kommer, att skada de övriga skidfabrikerna, som ej blott harförutsättningar att leva vidare utan bedöms också ha möjligheter till enexpansion. Den föreslagna skidfabriken i skall ses som ett stegi uppbyggnaden av ett större företag inom fritidsartikelområdet, en uppbyggnadsom kan ske enligt flera olika alternativ och där ännu icke ett slutgiltigtställningstagande föreligger tUl vilket alternativ som skall väljas. Skidfabrikeni passar dock in i aUa alternativ som är under diskussion och alla alternativkommer att möjliggöra tillverkning av ytterligare produkter inomfritidsartikelområdet lokaliserad till för Svetabs målsättning lämpliga orter. Vad beträffar det slutliga beslutet om igångsättning av entillverkningsenhet för skidor, är detta ett beslut som haröverlämnat till styrelsen för som är det ombildadeNBS, att fatta. Det kommer att ske efter det att en utvärdering skett av detillgängliga handlingsalternativen. Vissa uppgifter om skidindustrin Antalet skidfabriker i är(bortsett från ett företag som förutom andra produkter tiUverkar barnskidor) f.n. tre, nämUgen AB Edsbyver- NU 1971: 24 3 ken,fabriker AB och Bröderna skidfabrik . De tre skidfabrikemas tiUverkningskapacitet är följande: AB Edsbyverken 400 000 par fabriker AB 150 000 par Edsbyverkenutnyttjar f. n. en tillverkningskapacitet av 300 000 par. Enligt vad somuppgetts till utskottet anser sig kunna höja sin kapacitet tiU 200 000par och sin till 75 000 par. För en sådan kapacitetshöjningerfordras enligt företagens bedömningar endast obetydliga investeringar. ABEdsbyverken, , tillverkar även möbler för kontor och hem. Personal frånskidtillverkningen kan delvis flyttas till möbeltillverkningen, vilkenemellertid hämmas av svag orderingång. Företaget har inklusive tjänstemän ca350 anställda. Företaget grundades och har vuxit bl. a. genom förvärv aven rad andra företag. Aktiekapitalet är 2 milj. kr. Omsättningen under detsenaste verksamhetsåret var ca 31 milj. kr., varav skidtillverkningen svaradeför ca 12 milj. kr. Edsbyverken uppförde 19661967 en ny skidfabrik, vilkendelvis finansierades med statligt lokaliseringsstöd, varav bidrag ca 2 1/4milj. och lån ca 3 1/2 milj. kr. Hela anläggningen har förnyats så attingen del är äldre än . Av Edsby verkens skidproduktion exporteras f. n. ca15 % (i värde). Innevarande år har på grund av den ringa snötillgången iSverige orderingången blivit av den normala. , , har utom skidtUlverkning mekanisk industri. Iskidtillverkningen sysselsätts f. n. ca 50 man av totalt ca 180. Omsättningenunder det senaste verksamhetsåret var ca 13,5 mUj. kr., varavskidtillverkningen svarade för ca 5,5 milj. kr. 7 ä av skid-produktionenexporteras. BrödernaSandströms skidfabrik , , som är dotterbolag tUl Jofa ABi , tillverkar utom skidor även bandy-och ishockeyklubbor. Av ca 60anställda sysselsätts ca 40 med skidtiU-verkning. Denna svarar för enårsomsättning av 2,5 å 3 mUj. av totalt 3,5 å 4 milj. kr. Iutlandet möter de svenska skidfabrikerna konkurrens från ett tjugotal storaskidfabriker särskilt i och . Den näst störstaskidfabriken finns i . De svenska skidfabrikerna har fått avståfrån att tiUverka alpina skidor. Den största utländska skidfabriken tillverkarnu även löpskidor av nordisk typ. Svenska industrietablerings AB (Svetab) bUdades den1 och är /70 dotterbolag tiU Statsföretag AB.Svetab har tilluppgift att skapa sysselsättningstillfällen främst i de nordliga länen. Dettakan ske genom etablering av nya och utbyggnad av befintliga företag antingenhelt i Svetabs regi eller i samarbete med det enskUda näringslivet, kommunägdaföretag och kooperationen. I samband med expansions- eUerrationaliseringsinvesteringar har Svetab möjlighet att inträda som hel- ellerdelägare i företag. Enligt de av statsmakterna givna direktiven förverksamheten skall Svetab drivas på affärsmässiga grunder och varjeetableringsbeslut föregås av noggranna ekonomiska bedömningar. Underhänvisning tUl en av Svetab planerad etablering av en skidfabrik i anförsi motionen 1971: 509 att den nuvarande produktionen av skidor täckermarknadsbehovet och att den ökning av produktionsresurserna som tiUkomsten avdenna fabrik skulle resultera i kan komma att medföra en överproduktion medåtföljande svårigheter för de nu existerande företagen i branschen. Motionäremahemställer att skall föreslå Kungl. Maj:t att dels utfärda direktivtUl om att beslutet att förlägga en skidfabrik tiU skallomprövas, dels låta undersöka andra möjligheter att täcka sysselsättningsbehovetdär. Vadavser hemställan om direktiv till viU utskottet framhålla att ipropositionen om inrättande av ett statligt förvaltningsbolag betonades, attden del av Kungl. Maj:ts ägaransvar som är direkt inriktad på de olikaföretagens skiftande verksamhet skuUe avlastas genom att ett förvaltningsbolaginrättades. Enligt de av statsmakterna givna riktlinjerna för bolagetsverksamhet (prop. 1969: 121, SU 1969: 168) skall detta uppställa mål för deolika företagen, följa måluppfyllelsen och sörja för att de möjligheter tiUsamverkan som föreligger inom hela företagsgruppen blir effektivt utnyttjade.Förvaltningsbolaget skall dock inte överta ansvaret för den löpandeverksamheten vid företagen från dessas styrelser och verkställande direktörer.Särskilt har framhållits att de statliga företagen skall kunna driva sinverksamhet på samma villkor som enskUda företag. Inrättandet avförvaltningsbolaget har avsetts ge möjligheter att i större utsträckning änvad tidigare varit faUet hänföra politiska beslut och beslut av verkställandenatur till skilda organ, något som innebär praktiska fördelar och står iöverensstämmelse med traditionen inom svensk förvaltning. Utskottetfinner det uppenbart att ett uttalande från sida i enlighet med vadsom föreslås i motionen skulle innebära ett avsteg från de av statsmakternafastställda riktlinjerna för ;s verksamhet. Utskottet avstyrkerdärför motionen i denna del. Iövrigt vill utskottet framhålla att Svetabs etableringsbeslut enligt avstatsmakterna givna direktiv bör föregås av noggranna ekonomiska bedömningar.Det kan i detta sammanhang erinras om att i Statsföretag AB:s årsredovisningför uttalas att en samordnad projektverk- samhetoch stränga krav på snabb lönsamhet kommer att vara vägledande för Svetabsfortsatta verksamhet. Utskottet delar motionärernas betänkligheter i fråga omsådan företagsetablering från Svetabs sida inom stödområdet som kan få menligakonsekvenser för sysselsättning och företag på andra håll inom stödområdet.Utskottet anser det rimligt att Svetab när en etablering övervägs särskUtbeaktar om det vid redan befintUga företag inom stödområdet finns outnyttjadkapacitet för eUer möjlighet att med förhållandevis ringa investeringar skapaförutsättningar för motsvarande produktion. Imotionen yrkas vidare att alternativa möjUgheter att täcka sysselsättningsbehoveti skaU undersökas. Utskottet finner inte erforder-Ugt att görett särskilt uttalande i denna fråga. Åberopande vad här anförts hemställer utskottet attriksdagen avslår motionen 1971: 509. Närvarande:herrar (), RegnéU (m), i (s), iGlömminge (c), i (fp), (), i (s).Rask (s), i (fp). (), SjöneU (c), iMalmö (vpk), i (s). Hovhammar (m) och ().