bet · FU01UU2 · 1971-12-31 00:00:00 — har sedan 1960-talets börjantagit initiativ till och aktivt stött olika kvinnoutbildningsprojekt i isamarbete med FAO, och . är största bidragsgivare till detinternationella institutet i för utbildning av kvinnor i "communitydevelopment"-frågor. Tillsammans med stöder sekundärskolori , som i stor utsträckning tar sikte på undervisning av kvinnor.Samarbete övervägs med FN:s ekonomiska kommission för (ECA) i kvinnoutbildningsfrågor.Bland de bilaterala projekten kan nämnas sekreterarskolan i ochutbildningen i kooperativa frågor för kvinnor i . Det kan sålundahävdas att spelar en aktiv roll i vad avser bistånd som tar sikte påkvinnors roll i sam hällsutvecklingen. Syftetmed motionen 666 torde därför vara tillgodosett, varför den avstyrkes. Imotionen 472 framhålles betydelsen av att man såväl i forskningen som i detpågående biståndsarbetet ägnar stort intresse åt de miljöpoli- UU 1971: 2 38 tiskaaspekterna på omdaningsprocesserna inom både industri och jordbruk. Sverigesroll får inte inskränka sig till att påpeka risker och anvisa lösningar vibör också vara beredda att öka våra ekonomiska insatser med de extra kostnadersom hänsyn till miljöfaktorer oftast kräver. Motionärerna hemställer attmotionens synpunkter ges Kungl. Maj:t till känna. Utskotteterinrar om att drivit uppfattningen att det internationellasamarbetet på miljövårdsområdet inte får inskränka sig till i-ländernas problemutan i lika hög grad bör ta hänsyn till dessa frågors betydelse för u-länderna.SIDA förutskickar i sin anslagsframställning att svenska insatser med särskildinriktning på den mänskliga miljöns och naturresursutnyttjandets områden iu-länderna kan komma att bli angelägna. Miljövårdsaspekter beaktas numera iväxande utsträckning inom ramen för olika biståndsinsatser. Som exempel kannämnas att SIDA i samarbete med föranstaltat om ensärskild ekologisk studie i anslutning till ett kraftverksprojekt i Tanzania.SIDA har också bekostat en miljömonografi över . Sverigehar inför miljövårdskonferenson i i likhet med ett antal andrai-länder förklarat sig berett att positivt överväga framställningar frånu-länderna om bistånd för upprättandet av rapporter om deras nationellamiljöproblem. Utskottetnoterar att miljövårdsaspekterna noga beaktas i de svenska biståndsprojektenoch vill särskilt betona forskningens betydelse i detta sammanhang. Syftet medmotionen 472, såvitt nu är i fråga, torde vara i huvudsak tillgodosett, varförden avstyrkes. Imotionen 1971: 677 hemställes om utredning och förslag åsyftande hjälp tillu-länder och katastrofdrabbade områden i form av svensktillverkademonteringsfärdiga elementhus. Försvenskt varubistånd gäller, som tidigare framhållit, den för allsvensk biståndsverksamhet grandläggande regeln att det är mottagarlandetsprioritering som måste vara avgörande vid valet av insatser. Vidare måsteprincipen om det svenska biståndets obundenhet beaktas. Därest bistånd i formav svenska elementhus befinnes angeläget av mottagaren det må vara ettu-land eller en biståndsorganisation bör möjligheten av sådana leveranserprövas med ledning av gällande biståndspolitiska principer. Motionen 677avstyrkes av dessa skäl. 1. att avslår motionen1971: 175 i vad avser utredning om u-landsforskning, 2. att avslår motionen1971: 472 i vad avser hänsynen till miljövårdsaspekter i utvecklingssamarbetet, 3. att avslår motionen1971: 472 i vad avser framtida insatser på familjeplaneringsområdet, UU 1971: 2 39 4. att avslår motionen1971: 666, 5. att avslår motionen1971: 669, 6. att avslår motionen1971: 677, 7. att avslår motionen1971: 681. 7.Bidrag till enskilda organisationers hjälpverlisamhet I detta sammanhang har utskottet behandlat motionen1971: 175 av m. fl. (m) i vad avser hemställan att de av SIDA nutill-lämpade reglerna för u-landsbistånd genom missionen och frivilligaorganisationer måtte omarbetas så att sådant stöd väsentligt ökas (punkt 5),att inom ramen för beviljade anslag ett belopp om lägst 20 milj. kr. skall utgåtill missionen och övrigt enskilt humanitärt hjälparbete (punkt 6) samt attanslaget till missionen och de övriga enskilda humanitära organisationernas hjälparbetemåtte öka med minst 25 o/o (punkt 7). I motionen framhålles att missionen och övrigtenskilt humanitärt hjälparbete hotas av medelsbrist. Motionärerna yrkarpå väsentligt ökat statligt stöd. Ifrågavarande organisationer svarar självaför personella insatser. bör vidgas t. ex. i vad avseranslag till byggnader och inventarier samt startbidrag och resebidrag. Ävenmöjligheterna att införa driftbidrag bör prövas. Med hänsyn till de låga bidragsom utgått till enskilda organisationers biståndsverksamhet bör enextra höjning nu genomföras. En större del av SIDA:s informationsanslag börfördelas mellan de humanitära organisationer som effektivt kan spridainformation till svenska folket, anser motionärerna. Vid1970 års riksdag avslogs motioner med liknande innehåll. I statsutskottetsutlåtande : 84 framhölls att bidragsgivningen till missionen och övrigaenskilda organisationers biståndsverksamhet mångfaldigats under senare år.Inga bidragsansökningar som uppfyllt de allmänna bidragsvillkoren hadedittills avvisats av brist på medel. Utskottet hade anledning tro attbidragsvolymen skulle visa en fortsatt stigande kurva till följd avansökningarnas egen bärkraft och kvalitet, utan att vare sig bidragsvillkorensom sådana behövde ytterligare uppluckras eller minimibelopp förbidragsgivningen anges. Utskottetnoterar att SIDA i sin anslagsframställning beräknar 10 milj. kr. för bidragtill enskilda organisationer, vilket innebär en ökning med omkring 2 milj. kr.i förhållande till innevarande budgetår. Sammanlagtutbetalades till enskilda organisationer /70 8,2 milj. kr., vilketinnebär en ökning med 3,5 milj. kr. UU 1971: 2 40 Utbetalningarna avsåg dels tidigare gjorda åtaganden, dels delbetalningarpå ingångna åtaganden, vilka uppgick totalt till 4,95 milj. kr. mot6 milj. kr. Under innevarande budgetår beräknas utbetalningarnakomma att uppgå till 8 milj. kr. SIDA:s nuvarande åtaganden kan väntas ledatill utbetalningar av totalt ca 10 milj. kr. Deprinciper som legat till grund för beslutade statliga bidrag till enskildaorganisationer har liksom tidigare i huvudsak varit desamma som gäller fördirekta statliga biståndsinsatser. Den bidragssökande organisationensframställning bör avse en insats så utformad att den kan förväntas bidra tillekonomisk tillväxt och social utveckling i mottagarlandet. Vid prövning av inkomnaansökningar om bidrag undersöks regelmässigt om en insats harmonierar med deallmänna utvecklingssträvandena och med sektorplaneringen i respektivemottagarländer. SIDAstöder främst verksamhet i länder, där är engagerat genom större biståndsinsatsereller i övrigt har goda möjligheter att följa de enskilda organisationernasutvecklingsarbete. Ilikhet med vad som gäller för det statliga biståndet ges prioritet tillinsatser inom områdena undervisning, landsbygdsutveckling och livsmedelsförsörjning,familjeplanering samt sjuk- och hälsovård. Den bidragssökande organisationenförutsätts själv påtagligt bidra till kostnaderna för insatsen. Bidrag ges iförsta hand tUl byggkostnader och utrustning. Driftbidrag kan enligt numeratillämpade regler utgå för att täcka organisationensökade omkostnader i samband med utvidgning av en insats eller igångsättandet aven ny. Sedan1968/69 har SIDA även lämnat bidrag till enskilda organisationersvolontärverksamhet i . En avsevärd ökning av bidragen till sådanverksamhet noterades /70. Antalet av SIDA delvis finansieradevolontärer uppgick till ca 35. SIDAhar totalt fördelat . till enskildaorganisationers u-landsinformation. Bidrag har lämnats för genomförande av etthundratal informationsprojekt. Enfråga som torde vara av intresse inte minst för den enskilda biståndsverksamhetenär vilka åtgärder som kan vidtas för att underlätta rekryteringen för tjänstgöringenpå fältet. Här må erinras om att meritvärdet av sådan tjänstgöring ochmöjligheterna att tillgodoräkna den i löne- och pensionshänseende efterhemkomsten nu utreds av särskilt tillkallade sakkunniga. Utskottet,som är väl medvetet om de värdefulla insatser i biståndsarbetet som utförs avmissionen och andra enskilda samt kooperativa organisationer, utgår ifrån attdet inom ramen för det växande svenska utvecklingsbiståndet kommer att finnasutrymme för ökad bidragsgivning till nämnda organisationer. Fortsatta positivaresultat för biståndsinsatser i samverkan mellan SIDA och nämnda organisationertorde öka möjlig- UU 1971: 2 41 hetenatt ytterligare tillmötesgå organisationernas bidragsansökningar med beaktandeav de grandläggande kriterier som gäller för det statliga stödet. Syftet medmotionen 175, såvitt nu är i fråga, synes i huvudsak tillgodosett, varförmotionen avstyrkes. Motionen175 tar även upp frågan om en minimiram för det statliga stödet till missionensoch övrigt enskilt hjälparbete. Imotionen hemställes att ett belopp om lägst 20 milj. kr. skall, inom ramen förbeviljade anslag, utgå till detta ändamål liksom att anslagen måtte ökamed minst 25 o/o. ovan anfört bör det vara möjligt att gradvis öka det statliga stödettill de enskilda organisationernas biståndsverksamhet. Totalbeloppet för detstatliga stödet är beroende av de ansökningar som inkommer och sombiståndsmyndigheten kan bifalla i enlighet med gällande riktlinjer. Utskottetfinner det inte ändamålsenligt att fastställer en minimiram för destatliga bidragen. Yrkandet i motionen 1971:175, såvitt nu är i fråga, avstyrkes därför. Utskottetåterkommer i samband med medelsanvisningen under punkt-ten 13 (Bilateraltutvecklingssamarbete) till hemställan angående motionen 175 i vad den avserberäkning av medelsbehovet för missionen och övrigt enskilt hjälparbete. 1. att avslår motionen1971: 175 i vad avser årlig ökning av anslagen till missionen och övrigtenskilt hjälparbete, 2. att avslår motionen1971: 175 i vad avser omarbetning av reglerna för u-landsbistånd genommissionen och frivilliga organisationer. 8.Sveriges deltagande i de internationella biståndsorganisationernas verksamhet Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 472 av herrar () och () i vad avser hemställanatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att Kungl. Maj:t senast undernästa års riksdag lägger fram förslag ägnade att öka insyn i deinternationella biståndsorganen (punkt 12), delsmotionen 1971:674 av i m. fl. (vpk), vari hemställesatt av regeringen begär utredning och granskning av den verksamhetsom bedrivs av , och samt att avslår förslaget iprop. 1971: 1 Bilaga 5 om bidrag till Internationella utvecklingsfonden IDAmed 175,9 milj. kr. UU 1971: 2 42 I motionen 1971: 472 ställes bl. a. frågan huruvidaSveriges insyn i de internationella biståndsorganen är tillräcklig.Motionärerna anser att vi inte har möjlighet att fortiöpande följa arbetetsgång i dessa organisationer och att vara med i diskussioner om hur de svenskabidragen skall användas. Detta är otillfredsställande, inte minst för riksdagensom an-slagsbeviljande myndighet. Motionärerna föreslår att erhålleren redovisning av gjorda erfarenheter i detta avseende samt attregeringen framlägger förslag ägnade att avhjälpa eventuella brister i fråga omSveriges insyn i de internationella biståndsorganen. Utskotteterinrar om att har varit i tillfälle att nära följa Jackson-utredningensom har resulterat i förslag till reformer av FN:s biståndsorganisationer,avsedda att öka deras effektivitet och kapacitet. utnyttjar aktivtmöjligheterna att följa arbetets gång i viktigare biståndsorganisationer genommedlemskap i deras styrelser eller andra representativa organ, genomfortlöpande underhandskontakter, genom förhandlingar inför bidragskonferenseroch i samband med genomförandet av multi-biprojekt m. m. I Världsbanksgruppenhar tillsammans med övriga nordiska länder en exekutivdirektör, varsuppgift är att fortiöpande följa verksamheten. Detsamma gäller Asiatiska utvecklingsbanken.Vederbörande svenska utlandsmyndigheter har genom sina permanenta kontakter medde internationella organisationerna möjligheter att bevaka verksamheten mellanstyrelsemötena. Bevakningen av FAO:s och världslivsmedelsprogrammets verksamhetkommer att kunna förbättras genom inrättandet av en särskild tjänst som försteambassadsekreterare vid ambassaden i . Den förstärkning av utrikesdepartementetsavdelning för internationellt utvecklingsbistånd som beslöts 1970 (SU 1970: 85)har bl. a. möjliggjort en effektivare svensk medverkan i ledningen ochsamordningen av de internationella biståndsprogram till vUka lämnarväxande bidrag. a. har också därigenom fått ökademöjligheter att studera och analysera den rikhaltiga dokumentationen påutvecklingssamarbetets område. Sverigefår därför anses ha goda möjligheter till insyn i internationellabiståndsorganisationer, som erhåller svenska bidrag. Utskottet anser detsjälvklart att inte kan ställa villkor i fråga om de svenska bidragensanvändning. Det multilaterala systemets bärande princip är att nationellstyrning av medlemsstaternas bidrag inte skall förekomma. Denredogörelse som Kungl. Maj:t avger till beträffande FN: sgeneralförsamlings möten innehåller bl. a. sammandrag av debatter ochresolutioner i biståndsfrågor samt referat av grundläggande rapporter ochdokument. Ytterligare upplysningar rörande den internationellabiståndsverksamheten kan hämtas ur det informationsmaterial som SIDA utger.Riksdagens möjligheter till insyn ökas genom att riks- UU 1971: 2 43 dagsledamöterregelbundet ingår i den svenska delegationen till och ivissa andra delegationer. Detär av största betydelse, inte minst mot bakgrund av de växande svenska bidragentill den multilaterala biståndsverksamheten, att får ingåenderedogörelser för de internationella organens arbete. Utskottet utgår ifrån attutrikesdepartementet och SIDA även fortsättningsvis beaktar dessa synpunkter isin verksamhet. Syftet med motionen 1971: 472, såvitt nu är i fråga, synesvara i huvudsak tillgodosett, varför motionen avstyrkes. Motionen1971:644 behandlar bl. a. Världsbanksgruppens verksamhet. Det hävdas att de igruppen ingående institutionerna har den bestämda målsättningen att främjaprivat, dvs. kapitalistisk, företagsamhet samt att de arbetar inom ramen fördet imperialistiska systemet och fullföljer dess syften och intressen.Utvecklade kapitalistiska stater har det avgörande inflytandet irepresentantskapet och styrelsen. Motionärerna gör gällande attVärldsbanksgruppens långivning visar att den i främsta rummet stött mycketreaktionära regimer och sådana som varit villiga att öppna respektive länderför imperialistisk profitjakt. bör begära utredning och granskning avVärldsbanksgruppens verksamhet samt icke bifalla statsverkspropositionensförslag om bidrag till . Istatsverkspropositionen framhålles att Världsbanksgruppen, vari ingårVärldsbanken (), Internationella utvecklingsfonden () ochInternationella finansieringsbolaget (IFC), under / 70svarade för en utlåning av sammanlagt ca . Dessa organisationerär därmed den största källan för obunden internationell kreditgivning tillu-länderna. Iförhållande till Världsbanksgruppen kanaliseras svenska biståndsmedel uteslutandegenom . IDA:s medel tillhandahålls genom frivilliga direkta tillskott frånde industrialiserade medlemsländerna, de s. k. är koncentrerad till de fattigaste länderna och avser i första handinfrastrukturella investeringar. En växande del av utlåningen avser socialtbetydelsefulla projekt inom t. ex. utbildning, landsbygdsutveckling ochurbanisering. Detta reflekterar en grundligare och mer omfattande analys avutvecklingens karaktär och orsakssammanhang. lDA:s utlåning sker påsynnerligen mjuka villkor lånen har en löptid , varav äramorteringsfria, och löper utan ränta bortsett från en administrationsavgift på3/4 o/o. De nya kreditåtagandena uppgick till drygt 3 miljarderkr. Istatsverkspropositionen meddelas vidare att frågan om röstfördelningen inomIDA:s styrelse aktualiserats. På grund av bidragsläget riskeradeu-ländernas sammanlagda röstetal att minska. Enighet nåddes om en ordningenligt vilken deras relativa röststyrka 37,6 o/o av alla röster ej kommeratt förändras. fick i uppdrag att studera frågan omröstfördelningen i ett längre perspektiv och UU 1971: 2 44 Specifikt angavs, på svensk begäran, att en stadgeändring syftandetill bättre balans mellan i-ländernas och röstetal i IDA:s styrelsevore en möjlig utväg. Utskottetanser att det finns anledning att i Världsbanksgruppen liksom i andramultilaterala organ även noggrant följa verksamheten och arbeta fören inriktning som främjar strävan mot ekonomisk och socialutveckling. har tidigare ställt sig avvisande till medverkan istatsägd företagsamhet i och visat en snäv hållning till vissasociala utvecklingsmål. Emellertid synes Världsbanksgrappen numera successivtinrikta sig på utvecklingsorien-terad aktivitet inom ett vidare fält äntidigare. Finansiering sker på nya områden såsom utbildning, forskning,familjeplanering m. m. Riktlinjerna för IDA:s verksamhet och principerna försvensk biståndspolitik överensstämmer allt bättre med varandra. ges på mjuka villkor, de har stark inriktning på de fattigasteländerna och avser i ej obetydlig utsträckning socialt betonade ändamål.Sveriges möjligheter att i få gehör för sina uppfattningarpåverkas i viss utsträckning av att även fortsättningsvis har ettväsentligt finansiellt engagemang i . Enligt svensk uppfattning är detviktigt att får en klar prägel av samarbetsorgan mellan fattiga och rikaländer. Utskottetkan sålunda konstatera att aktivt söker arbeta för attVärldsbanksgrappens verksamhet i största möjliga utsträckning tillgodoseru-ländernas intressen. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen : 674. Utskottet återkommer i samband med medelsanvisningen underpunkten 12 (Bidrag till internationella biståndsprogram) till hemställanangående motionen 674, i vad avser bidrag till Internationellautvecklingsfonden () under /72. 1. att avslår motionen1971: 472 i vad avser insyn i de internationella biståndsorganen, 2. att avslår motionen1971: 674 i vad avser utredning och granskning av Världsbanksgruppensverksamhet. 9.Informationen i om u-landsproblemen SIDA erinrar i sin anslagsframställning om att i1970 års statsverksproposition förutskickades att SIDA med ledning av deallmänna riktlinjer som tidigare angivits skulle utarbeta en fyraårsplan förinformationsverksamhetens framtida omfattning och innehåll. SIDA;sinformationsverksamhet har genomgått en kraftiga expansion under de bådasenaste åren. Mellan /68 och 1969/ 70 sjudubbladesmedelsanvisningen. Nya slag av informationsåtgärder UU 1971: 2 45 På grand av att erfarenheterna av dessa nya åtgärder ärbegränsade anser SIDA att underlaget för en utvidgad långtidsplanering avinformationsverksamheten ännu är bräckligt. SIDA har därför i sinanslagsframställning begränsat sig till att beräkna medel för information /72 och avser att senare presentera en fyraårsplan förinformationsverksamheten. Fördetta ändamål beräknas /72 ett medelsbehov av 4 milj. kr.,vilket innebär en ökning med 1,5 milj. kr. i jämförelse med /71. Departementschefenberäknar, i avvaktan på att den fyraårsplan som är under utarbetande inom SIDAskall färdigställas, tills vidare ett medelsbehov för informationsverksamhetenom . för /72. Detta innebär en uppräkning med . i förhållande till innevarande budgetår. Anslagsökningens storlek börses i relation till det förhållande, som SIDA påtalar i sin framställning, attanslagen för informationsverksamheten ökats mycket kraftigt under senarebudgetår. Departementschefen understryker vikten av att SIDA fortsätter ochintensifierar sina ansträngningar att via löntagarorganisationerna och andrafolkrörelser få så stor spridning som möjligt av informationen. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 176 av i m. fl. (fp), vari föreslås attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att SIDA får i uppdrag attorganisera en omfattande specialkampanj om u-hjälpen, vari bl. a. bör ingå enbroschyr att utdelas till alla hushåll, delsmotionen 1971: 472 av herrar () och () i vad avser hemställanatt vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition nr 1, bil. 5,punkt C 3 Rekrytering och utbildning av fältpersonal samtinformationsverksamhet måtte bevilja ett med . förhöjt förslagsanslagpå , varav . skall avsättas för SIDA:sinformationsverksamhet (punkt 13), delsmotionen 1971: 665 av i m. fl. (c) i vad avser hemställanatt i skrivelse till Kungl. Maj;t begär att en parlamentarisktsammansatt kommitté ges i uppdrag att utreda vilka åtgärder som bör vidtas föratt en internationalisering av undervisningen snabbt skall kunna ske (punkt3), delsmotionen 1971: 678 av i Agnas (m) m. fl. (c, fp) vari hemställesatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att SIDA låter utföraforskning i enlighet med vad som i motionen anförts. UU 1971: 2 46 I motionen 1971: 472 anföres att fortsatta ökadeanslagstilldelningar till SIDA.s informationsverksamhet är motiverade. Maj:t föreslagna anslagshöjningen kommer ej, anser motionärerna, atttillåta någon volymökning utan innebär endast viss kompensation för automatiskakostnadsfördyringar. Flera ansökningar från olika frivilliga organisationer ombidrag till informationsverksamheten skulle behöva avstyrkas av SIDA om inteanslaget höjs ytterligare. Även i motionen 1971: 175 framhålles önskvärdhetenav att en större del av SIDA:s informationsanslag fördelas mellan dehumanitära organisationerna. Utskottetnoterar att medelsanvisningen till SIDA:s informationsverksamhet harsjudubblats mellan budgetåren 1967/68-1969/70 samt att Kungl. Maj:t föreslåren uppräkning till , dvs. med 10 o/o, för /72.Utskottet har erfarit att den av SIDA aviserade fyraårsplanen kan väntas bliframlagd tillsammans med SIDA:s petita . Underlag kommer då att finnasför en långsiktig bedömning av hithörande problem. Den i motionen 1971: 472berörda frågan om bidragen till frivilliga organisationer har uppmärksammats istatsverkspropositionen genom att departementschefen i sitt uttalandeunderstrukit vikten av att dessa organisationer begagnas för spridning avinformation. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning att tillstyrkaden i motionen 1971: 472 föreslagna ändrade beräkningen av medelsbehovet förinformationsverksamheten. Motionen1971: 176 berör uppläggningen av informationsverksamheten om u-landsproblemen.Motionärerna påpekar att föratsättningarna för en fortsatt positiv inställninghos den svenska opinionen till de allt större behoven av u-hjälp är attrealistisk information lämnas som fördjupar kunskaperna och upplyser om de medhjälpverksamheten förenade svårigheterna. Beträffande informationensuppläggning namnes möjligheten av en intensivkampanj som bl. a. kunde omfattautdelning av broschyrer till alla hushåll, ett intensivt pådrag i massmediasamt anordnande av utställningar, konferenser och diskussioner på olika orter. Utskotteterinrar om att planering av informationsverksamheten pågår inomSIDA, varvid olika möjligheter till uppläggning av denna verksamhet övervägs.Enligt vad utskottet erfarit kommer i detta sammanhang uppslag av den art sompresenterats i motionen 1971: 176 att diskuteras. Syftet med motionen 1971: 176torde därmed i huvudsak vara tillgodosett, varför den avstyrkes. Motionen1971: 678 behandlar angelägenheten av att underlätta studier av det rikhaltigamaterialet om u-landsproblemen. Motionärerna anser att SIDA bör utdelaforskningsstipendier bl. a. för att katalogisera och registrera detta material. Utskottet finner attSIDA:s informationsverksamhet i hög grad är UU 1971: 2 47 inriktadpå att tillgodose de önskemål som tas upp i motionen 1971: 678. SIDA utger enmånatlig förteckning över nyutkommen u-landslitteratur och en löpande seriefaktablad med detaljerade uppgifter om olika biståndsfrågor. SIDA:s u-kataloginnehåller en översiktlig sammanställning av material om ochu-landsproblem, uppdelat både efter länder och problemområden. Vidare har SIDAutgivit länderbeskriv-ningar och skrifter rörande skilda frågor. , som behandlar u-ländemas problem, utkommer medtio nummer .