bet · FU01JoU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Medhänsyn till de starka lokaliseringspolitiska och sociala skälen för en snabboch djupgående strukturrationalisering inom rennäringen bör bidragsreglernaenligt propositionen utformas i huvudsaklig överensstämmelse med vad somgäller beträffande särskild rationalisering på jordbrukets område. Bidragföreslås sålunda böra utgå med högst av de totala investeringskostnaderna.Utskottet biträder detta förslag, vilket bl. a. innebär att utskottet avstyrkeri motionen 1971: 1370 framfört yrkande om att en bidragsnivå av skallfastställas vid en samlad upprustning inom en driftsenhet. Liksombeträffande statens stöd till jordbrukets rationalisering bör Kungl. Maj:t dådet gäller rennäringen generellt få bevilja lån och bidrag även om dettainnebär att jämkning sker av de villkor för stödgivningen som förordats ipropositionen, om särskilda omständigheter föreligger och efter prövning ivarje särskilt fall. Vadgäller de andra former av stöd åt rennäringen som diskuteras i förevarandeavsnitt av propositionen har utskottet inle funnit anledning till erinran motvad Kungl. Maj :t föreslagit och anfört. Utskottet tillstyrker alltså bl. a.att renägare med alltför litet renantal, vilka avvecklar sin renskötsel,erhåller ett särskilt avgångsvederlag enligt i propositionen närmare angivnavillkor. Utskottetbiträder departementschefens förslag att avgångsvederlag inte skall räknas somskattepliktig intäkt när det utgår till renskötselutövare som lämnarrenskötseln. Rennäringens regionala och centrala administration.Förslaget till omorganisation av renskötseln innebär som nämnts att denya.sammanslutningarna, samebyarna, från lappväsendet och andra myndigheterövertar huvudansvaret för rennäringens utveckling. Förslaget medför enligtpropositionen att lappväsendet bör kunna upplösas och att de administrativauppgifter som kommer att finnas på detta område övertas av vanligalänsmyndigheter, såsom lantbruksnämnd och länsstyrelse. Ipropositionen föreslås att lantbruksnämnderna i , ochNorrbottens län skall besluta i näringsärenden, dvs. sådana ärenden angåenderationalisering, stöd och rådgivning m. m. som avser rennäringen. Beslut avsamebys stämma och i vissa fall av styrelse eller sysslo-: man anses böra iförsta instans prövas hos . Nuredovisade förslag beträffande rennäringens regionala administration föranlederingen erinran från utskottets sida. JoU 1971: 37 58 Enligt gällande renbeteslag prövas fråga omupplåtelse av fiske, jakt och andra mindre omfattande nyttj anderätter, som kanske utan avsevärd olägenhet för renskötseln, av Kungl. Maj :t eller myndighetsom Kungl. Enligt departementschefen bör denna ordningtillämpas även i fortsättningen. Maj:ts delegationsmöjlighet bör alltsåenligt förslaget inte bindas till viss myndighet. Eftersom frågan väckt stortintresse \åd remissbehandlingen av rennäringssakkunnigas förslag villdepartementschefen emellertid förutskicka att enligt hans mening i huvudsakföljande handläggningsordning bör gälla beträffande fjällförvaltningsärendena.Beslut om upplåtelse av jakt och fiske meddelas av lantbruksnämnden. Beslut omtillstånd att bearbeta inte inmutningsbara mineralfyndigheter meddelas avkommerskollegium efter samråd med bl. a. lantbruksnämnden. Stannar kollegiumoch nämnden i olika mening, underställs ärendet Kungl. Maj :ts prövning. Besluti övriga upplåtelseärenden meddelas av lantbruksnämnden. Avser upplåtelsen markovan odlingsgränsen, skall lantbruksnämnden samråda med domänverket. I frågaom upplåtelse på renbetesfjällen skall nämnden samråda med kammarkollegiet ochdomänverket. Stannar myndigheterna i olika mening, skall frågan underställasKungl. Maj :t. Om upplåtelse befaras medföra sådan olägenhet för renskötselnatt fråga kan uppkomma om områdes undantagande från renskötseln, skall ärendetalltid underställas Kungl. Maj :t. Angivnahandläggningsordning kritiseras i motionen 1971:1368. Motionärerna erinrar omatt den nya kommer att få en stark lek-mannarepresentation. Motionärernafinner det för sin del naturligt att i denna sin nya utformningmåste anses vara väl skickad att handha de regionala planeringsuppgifterna. Iett skede då man är beredd att från de olika länsmyndigheterna överförauppgifter av översiktlig regionalpolitisk innebörd till den nya länsstyrelsenför avgörande, är det enligt motionärernas mening inkonsekvent att undandralänsstyrelsen inflytande över beslut i markförvaltningsärenden ovanodlingsgränsen. Enligt motionärerna bör man söka en annan ordning än denpropositionen utstakat för handläggningen av ifrågavarande ärenden. Antingenskulle ha denna uppgift eller också borde ärendena efterberedning i lantbruksnämnden föredras för lekmannastyrelse ochdärefter lämnas för avgörande till central instans. Ianslutning härtill vill utskottet framhålla att avsikten är att vid var och enav lantbruksnämnderna i de tre nordligaste länen skall inrättas en särskilddelegation för rennäringsfrågornas behandling. Rennäringsdelegationen börenligt propositionen bestå av fem lekmannaledamöter samt lantbruksdirektören,en representant för och en för länsarbetsnämnden. Enligtdepartementschefens mening bör lantbruksnämndens beslut i alla ifrågakommanderennäringsärenden fattas av rennäringsdelegationen. Även utskottet anser attrennäringsdelegationer på föreslaget sätt bör inrättas och ges beslutanderätteni rennäringsärendena. JoU 1971: 37 59 sensrepresentant i delegationen påyrkar det, bör delegationens beslut i upplåtelsefrågorunderställas Kungl. Maj :ts prövning. Utskottet delar departementschefensuppfattning att eventuella planläggningssynpunkter härigenom alltid bör kunnabli beaktade. De synpunkter som anförts i motionen 1971: 1368 utgör alltså intetillräckliga skäl för utskottet att i nu förevarande hänseende rikta någonerinran mot vad i propositionen uttalats beträffande handläggningen av fjällförvaltningsärendena.Motionsyrkandet i fråga bör i enlighet härmed lämnas utan åtgärd. Imotionen 1971: 1367 framfört önskemål om särskilt uttalande rörandelantbruksnämndens befattning med upplåtelseärenden torde mot bakgrund av detanförda få anses vara tillgodosett. Enligtpropositionen bör av rennäringsdelegationens fem lekmannaledamöter trerepresentera utövarna av rennäringen och två utses bland lantbruksnämndensövriga lekmannaledamöter. Av de tre rennäringsrepresentanterna skall två utsesav Kungl. Maj :t och en av . I motionen 1971: 1367 framhålls attsamer åtminstone i mycket liten utsträckning varit engagerade ilandstingskommunala eller andra kommunala organ. Detta talar enligtmotionärernas mening för att samtliga tre representanter för rennäringen utsesav Kungl. Maj :t på förslag av SSR. Ianledning av vad nu anförts vill utskottet nämna att Kungl. Maj :ts förslaginnebär en förstärkning av samerepresentationen inom rennäringsdelegationen iförhållande till rennäringssakkunnigas förslag, som innebar att antaletrennäringsrepresentanter i delegationen skulle vara två. Utskottet har för sindel inte något att invända mot vad departementschefen i förevarande sammanhanguttalat. Det bör understrykas att utskottet förutsätter att SSR kommer attberedas tillfälle att yttra sig i samband med utseendet av representanter förrennäringsutövarna, såväl när det gäller dem som Kungl. Maj :t utser sombeträffande den som utser. Enligt utskottets mening finns intenågon anledning att befara att samernas berättigade önskemål härvidlag inlekommer att tillgodoses. Föreliggande motionsyrkande avstyrks därför. Departementschefenanser det vara naturligt att lantbruksstyrelsen även i fortsättningen ärcentral rennäringsmyndighet. Rörande de till styrelsen knutna rådgivandenämnderna föreslås dock vissa förändringar, bl. a. innebärande att nuvaranderennärings- och renforskningsnämnderna ersätts av en nämnd, rennämnden. Dennaavses få till uppgift att vara rådgivande organ till lantbruksstyrelsen i allarennäringsfrågor som är av principiell natur eller eljest av större vikt. Inämnden bör enligt propositionen ingå bl. a. representanter för såvälrennäringsutövarna som renforskningen. Utskottet kan tillstyrka Kungl. Maj :tsförslag i nu förevarande avseenden. Den förordade omläggningen av denrådgivande organisationen vid lantbruksstyrelsen bör enligt utskottet bidratill uppkomsten av mera fruktbärande meningsutbyten om rennäringsfrågorna änsom f. n. är möjliga inom ramen för nuvarande system med två, mera ensidigtsammansatta nämn- JoU 1971: 37 60 der.Som i propositionen anförs bör, bestämnielser om rerinämnden kunira meddelas avKungl. Att från , sida utfärda några detaljföreskrifterbeträffande sammanträdesrutin o. d. finujer utskottet således inte påkallat.Ett i motionen 1971: 1367 framfört yrkande härom bör därför inte föranledanågon vidare åtgärd. Statens lappfond m. m. Statens lappfondtillskapades enligt beslut av riksdag genom sammanförande av ett antaläldre fonder. Maj :t får enligt riksdagsbeslutet använda fondens medelför dels åtgärder som hänger samman med förvaltningen av renbetesfjällen ochinköp av fastigheter till utvidgning av renbetesfjällen, dels övriga åtgärdersom är till gagn för samerna och deras renskötsel. Departementschefenanser att fonden bör behållas. Därigenom vidgas möjligheterna att ge samernasjälva ett ökat inflytande i fråga om beslut om medel till bl. a. rennäringen.Enligt propositionen bör fonden i fortsättningen benämnas samefonden. Utskottethar inte något att invända mot vad sålunda föreslagits. Närdet gäller användningen av samefonden har rennäringssakkunniga beräknat att detunder en femårsperiod behövs ca 1,8 milj. kr. för att de ipropositionen föreslagna rationaliserings-, stöd- och omställningsåtgär-dernaskall kunna genomföras. Härutöver har de sakkunniga föreslagit att medfondmedel bestrids utgifter till katastrofskydd, såsom bidrag tillallmänna sameändamål, till jakt- och fiskevård m. m., till underhåll och utvidgningav renbetesfjällsfastigheterna. Vidare föreslås medel ur fonden ställas tilllantbruksstyrelsens förfogande för utvecklingsarbete. Denutvidgning av fondens användningsområde som sålunda föreslagits kan utskottet ilikhet med departementschefen i allt väsentligt biträda. Frågan om katastrofskydd, bör dock som departementschefen framhållit utredas ytterligare. Det börsom anförs i propositionen ankomma på Kungl. Maj :t att budgetårsvis efterförslag av fondstyrelsen fastställa ramar för den med fondmedel finansieradeverksamheten. I överensstämmelse härmed bör i motionen 1971: 1367 framförtyrkande om visst uttalande från sida beträffande de utgifter som börkunna utgå ur fonden för allmänna sameändamål inte föranleda någon åtgärd. Utskottetanser i likhet med departementschefen att det inte är nödvändigt att nutillföra samefonden något tillskott av budgetmedel med hänsyn till att deti,fonden finns ett odisponerat, ej ändamålsbestämt belopp överstigande 11milj. I motionen 1971: 1367 gjort yrkande om viss medelsanvisning överbudgeten för nästa budgetår avstyrks således. Som framhållits i propositionenbör dock, med hänsyn till fondens markanta buffertuppgift, dess odisponeradekapitalbelopp bortsett från de fondmedel som bundits till visst geografisktområde eller till särskilt ändamål ' inte tillåtas att gå ner till alltför lågt belopp. F. n. utgår ur lappfondenrotvärdesersättning när samer ej utnyttjar sin JoU 1971: 37 rätttill visst skogsfång. Motsvarande bör enligt departementschefen gälla iframtiden. Utskottet har inte något att invända häremot och avstyrker såledesyrkandet i motionen 1971: 1367 att ifrågavarande rotvärdesersättning ifortsättningen bör bestridas av domänverket. Såsomframhållits i olika sammanhang, bl. a. av riksdag, bör samernaberedas möjlighet till väsentligt inflytande på besluten om fondens medel.Departementschefen förordar därför att en särskild fondstyrelse med starksamerepresentation utses av Kungl. Maj:t. Fondstyrelsen bör enligtdepartementschefen bestå av sex ledamöter. För varje ledamot utses en personligsuppleant. Två av ledamöterna och deras suppleanter utses på förslag av SSRsamt en ledamot jämte suppleant på förslag av SSR och Same-Ätnam gemensamt.Enligt utskottets mening är förslaget rörande samefondens förvaltning välavvägt, och utskottet har därför inte något att erinra mot detsamma. Vad imotionen 1971: 1370 yrkats beträffande fondstj'-relsens sammansättning harutskottet således inte funnit skäl tillstyrka. Propositionen i övrigt. Utskottet har, i vad avserde förslag i propositionen som inte närmare behandlats i det föregående, ejfunnit anledning till erinran eller särskilt uttalande. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att avslår motionen1971: 1369, 2. att i anledning avpropositionen 1971:51 och motionen 1971: 1367, såvitt avser "områdenanvisade till lapparnas uteslutande begagnande" a. antager 3 § i det till propositionen fogadeförslaget till rennärings lag, b. med förklaring att övergångsbestämmelserna i förslaget till ren näringslag inte kunnat oförändrade antagas för sin del antager bestämmelserna med följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse: (Utskottets förslag) 2.Vad i lag eller annan författning betecknas som områden som blivit anvisadetill lapparnas uteslutande begagnande skall i stället avse sådan kronomarkovanför odlingsgränsen som står under statens omedelbara disposition ochrenbetesfjällen. 5 1971.16 saml. JoU 1971: 37 Förekommer--------- bestämmelsen. Lappby---------- förvaltning. Märke---------- tillämpning. Vad---------- lag. Har---------- koncession. Talan---------- besvär. (Utskottets förslag) Förekommer ------ bestäm melsen. Lappby-------- förvaltning. Märke---------- tillämpning. Vad--------- lag. Har---------- koncession. Talan--------- besvär. med förklaring att 4 § i förslaget tillrennäringslag inte kunnat oförändrad antagas i anledning av motionen 1971:1367, såvitt nu är i fråga, för sin del antager följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse av nämnda paragraf: (Utskottets förslag) Betestidenligt 3 § första stycket 2 kan av lantbruksnämnden förlängas såvitt avserkronomark, om det behövs på grund av ogjnnsamma väderleks- ellerbetesförhållanden eller av annat särskilt skäl. / fråga om annan mark fårtiden förlängas med ägarens samtycke. Betestidenligt 3 § första stycket 2 kan av lantbruksnämnden förlängas, om det behövs pågrund av ogynnsamma väderleks- eller betesförhållanden eller av annatsärskilt skäl. 4. att med avslag påmotionerna 1971: 1367 och 1971: 1370, båda såvitt avser samebys ekonomiskaverksamhet, antager 9, 16, 38 och 59 §§ i förslaget till rennäringslag, 5. att med avslag påmotionen 1971: 1367, såvitt avser fastställande av flyttningsvägs sträckning,antager 24 § i förslaget till rennäringslag, a. med förklaring att 26 § i förslaget till rennäringslag inte kunnat oförändradantagas i anledning av motionen 1971:1367, såvitt nu är i fråga, för sin delantager följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse av nämndaparagraf: Konungen kan förordna om upphävande avrenskötselrätten för visst markområde, när området behövs för ändamål som avsesi 1 § lagen (1917: 189) om expropriation eller (Utskottets förslag) Konungenkan förordna om upphävande av renskötselrätten för visst markområde, närområdet behövs för ändamål som avses i 1 § lagen (1917: 189) om expropriation. JoU 1971: 37 63 förannat ändamål av väsentlig bety- onn-åde som väsentligen är utan be- delse från allmän synpunkt.För om- lydelse för renskötseln får sådant rade som väsentligen ärutan bety- förordnande meddelas, när området delse för renskötseln fårsådant för- behövs för allmänt ändamål, ordnande meddelas, när området be hövs för allmänt ändamål. Upphävande--------------------------------------- befogenheter. b. lämnar motionen 1971:1370, såvitt avsertillämpningen av 26 §, utan åtgärd, 7. att med avslag påmotionen 1971: 1367, såvitt avser ersättning i anledning av upphävande avrenskötselrätt, antager 28 § i förslaget till rennäringslag, 8. att med avslag påmotionen 1971: 1367, såvitt avser upplåtelse av nyttjanderätt, antager 32 § iförslaget till rennäringslag, 9. att med avslag påmotionen 1971: 1367, såvitt avser åtgärder mot s. k. främmande renar, antager70 § i förslaget till rennäringslag, 10. att med avslag påmotionerna 1971: 1279 och 1971: 1367, båda såvitt avser strövrenar, antager 71§ i förslaget till rennäringslag, 11. att med avslag påmotionerna 1971: 1367 och 1971: 1370, båda såvitt avser förordnande avsyssloman, antager 72 § i förslaget till rennäringslag, 12. att med avslag påmotionen 1971: 1367, såvitt avser skyldighet att underrätta hundägare omflyttning av renar, antager 93 § första stycket i förslaget till rennäringslag, 13. att i anledning avKungl. Maj:ts förslag och motionen 1971: 1279, såvitt avser dödande av hund a. antager 93 §andra stycket i förslaget till rennäringslag, och b. ger Kungl. Maj :t till känna vad utskottet ovananfört angående översyn av bestämmelserna om rätt att döda annans hund, 14. att med avslag påmotionen 1971: 1279, såvitt avser anmälan till pohsmyndighet, antager 93 §tredje stycket i förslaget till rennäringslag, 15. att avslår motionen1971: 1367, såvitt avser komplettering av förslaget till rennäringslag med ensärskild paragraf, 96 a §, 16. att antager förslagettill rennäringslag i de delar som ej omfattas av utskottets hemställan under214, 17. att motionen 1971: 1367, såvittavser tillämpningen av 30 § i förslaget till rennäringslag, inte föranledernågon åtgärd, 18. att motionen 1971: 1370, såvittavser fördelning mellan samefonden JoU1971: 37 64 ochsameby av inkomster från nyttjanderättsupplåtelser, inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 19. att motionen 1971: 1367, såvittavser skadestånd vid skada på ren i samband med skogsavverkning, inteföranleder någon åtgärd, 20. att motionen 1971: 507 angåendeöversyn av bestämmelserna i jaktstadgan om rätt att döda rovdjur inteföranleder någon åtgärd, 21. att antager det vidpropositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 22. att med bifall tillKungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1971: 1367, såvitt nu är ifråga, beslutar att lappväsendet vid länsstyrelserna skall upphöra den 1 juli1971 och att rennäringsdelegationer inrättas vid vissalantbruksnämnder i enlighet med vad som förordats i det föregående, 23. att med bifall tillKungl. Maj :ts förslag, och, såvitt nu är i fråga, med avslag på motionerna1971: 1367 och 1971: 1368, godkänner de i det föregående förordade riktlinjernaför en omorganisation av rennäringen och dess administration, 24. att bemyndigar Kungl.Maj :t att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövs föratt genomföra omorganisationen av rennäringen, 25. a. att med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 1370,såvitt nu är i fråga, godkänner vad i det föregående föreslagits rörandestatens medverkan och ekonomiska stöd till rennäringens rationalisering, b. attriksdagen lämnar motionen 1971: 1033 utan åtgärd, 26. att godkänner de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för forsknings- och försöksverksamhetenpå rennäringens område, 27. a. att med bifalltill Kungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1971: 1370,såvitt nu är i fråga, godkänner vad i det föregående förordats rörandesamefondens styrelse, b. att med bifall till Kungl. Maj :ts förslagoch med avslag på motionen 1971: 1367, såvitt nu är i fråga, godkänner de riktlinjeri övrigt för organisationen av samefonden som förordats i det föregående, 28. att godkänner detförslag i fråga om skolbord som lagts fram i propositionen, 29. att medger att /72 statlig kreditgaranti får lämnas för lån till rennäringensrationalisering med , 30. att tillRådgivningsverksamhet för rennäringens främjande för /72 undernionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 31. att till Kompensationför bensinskatt till rennäringen för JoU 1971: 37 65 budgetåret1971/72 under nionde huvudtiteln anvisar ett anslag av . att avräknasmot automobilskattemedlen, 32. att motionerna 1971: 990 och1971: 1034 inte föranleder någon åtgärd, 33. att motionen 1971: 1048 inteföranleder någon åtgärd, 34. att motionerna 1971: 1368 och i vad de ej kan ansesbesvarade genom vad utskottet ovan anfört och hemställt, inte föranleder någonriksdagens åtgärd. Vid detta ärendes slutbehandling har närvarit:herrar i Skegrie (c), Mossberger (s), i (s), Johansoni (s), (), i (s), (),Krönmark (m), (), herrar i (c). (vpk),i Holmgården (c), i (fp), () och fruTheorin is). 1. beträffande frågan om förlängning av tiden förvinterbetet av herrar Mossberger, i , i ,Magnuson i , , och (samtliga s)som ansett delsatt det stycke som börjar på s. 39 med orden "Enligt utskottets" ochslutar på s. 40 med orden "utskottets förslag" bort ha följandelydelse: "mening medför den i propositionen föreslagna möjligheten attförlänga betestiden, såvitt avser kronomark, även av annat särskilt skäl änogynnsamma väderleks- eller betesförhållanden betydande fördelar för derenskötande samerna. Utskottet tillstyrker därför Kungl. Maj:ts förslag idenna del. Däremot kan utskottet inte biträda motionsyrkandet om attlantbruksnämnden skall kunna göra motsvarande förlängning av betestiden närdet gäller enskild mark. Visserligen skulle även en sådan förlängning varatill väsentlig fördel för renägarna. Den skulle emellertid utgöra ett betydande ingrepp i markägarens intresse attsjälv kunna disponera över den egna marken. Det må i detta sammanhang erinrasom att det här är fråga om områden som inte i första hand anvisats tillrenägarnas begagnande utan som är belägna nedom odlingsgränsen och somrenägarna av ålder äger nyttja endast för vinterbele. Enligt utskottets meningmåste avseende JoU 1971: 37 66 ocksåfästas vid att en förlängning av betestiden kraftigt ökar riskerna för attrenarna skall åstadkomma skador på den odlade jorden. Med hänsyn härtill börförlängning av tiden för betet på enskild mark få ske endast med markägarenssamtycke. Därest markägare vid tillfället inte nyttjar marken och risken förskador således är mindre torde det kunna förutsättas att överenskommelse omförlängning av betestiden som regel kan träffas mellan samebyn och markägaren. Påanförda skäl avstyrker utskottet ändringsyrkandet i motionen 1971: 1367." dels att utskottet under 3. bort hemställa "3.att med avslag på motionen 1971: 1367, såvitt avser förlängning avtiden för vinterbetet, antager 4 § i förslaget till renbeteslag." 2. beträffande frågan om samebys ekonomiskaverksamhet av (vpk) som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med orden"Utskottet vill" och slutar med orden "1971: 1370 avslås"bort ha följande lydelse: "mening andas förbudet för sameby att bedriva annan ekonomiskverksamhet än renskötsel en underskattning av samernas förmåga att själva skötasina angelägenheter som illa rimmar med den tilltro man har till samernasmöjlighet att underkasta sig de rätt invecklade, nya reglerna rörande samebysförvaltning. I vart fall borde förbudet inte omfatta sådan verksamhet som harmycket nära samband med renskötseln. Sålunda anser utskottet att samebyarna börkunna i egen regi få utnyttja för kommersiellt syfte sin egen fiskerätt. framhållit i det föregående är det av vikt att samernas möjlighetertill kombinationsnäringsfång på allt sätt underlättas. Ett av problemen medrenskötseln är nämligen att den under vissa tider såsom luiderkalvmärkningsperioden och vid sarvslakt och skiljning kräver en betydande mängdarbetskraft medan under andra tider behovet av arbetskraft är mindre. För denarbetskraft som då friställs bör finnas möjlighet till inkomster genom turism,jakt, fiske, sameslöjd och annat arbete. Departementschefen har visserligenpåpekat att det står medlemmarna i sameby fritt att bilda bolag ellerekonomisk förening, om de i samverkan vill bedriva annan verksamhet änrenskötsel. Eftersom medlemmarnas kapital är bundet i samebyn är det dockenligt utskottets mening naturligast att samebyn får bedrivna ävensidoverksamhet, i vart fall om samtliga medlemmar är ense därom.