bet · FU01UbU3 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU1971:3 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar om anslag för /72 till högre utbildning ochforskning jämte motioner. Centralamyndigheter m. m. 1.Universitetskanslersämbetet: Förvaltningskosmader m. fl. Maj:ts i propositionen 1971: 1, bilaga 10, framlagda förslag(punkterna E 1E 3, s. 236239 i utdrag av statsrådsprotokollet överutbildningsärenden för ) och hemställer att för budgetåret1971/72 anvisar l.till Universitetskanslersämbetet:Förvaltningskostnader ett förslagsanslag av , 2. till : Utredningar m. m. ett reservationsanslagav , 3. tUl och högskolor ett förslagsanslagav . 2.Vissa gemensamma frågor. Maj:t har under rubriken (s. 240259) behandlat vissa universitetsfrågor av allmän karaktär. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 138 av vari hemställts att måtte iskrivelse till Kungl. Maj:t anhålla att de lokala utbildningsnämnderna tUlsvidare erhåller generell dispens från att tillämpa §§ 31 33 iutbildningskungörelsen (SFS 1969: 327) samt att sådana åtgärder vidtas att destudenter som redan blivit utsatta för utspärrning bereds möjUgheter attåtemppta studierna på respektive utbildningslinje, dels motionen 1971: 198 avherrar och vari hemställts UbU1971: 3 2 att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t måtte uttalaatt åtgärder bör vidtas för att säkerställa att lärarutbildningen församhällskunskap på gymnasiet uppgår till minst 80 poäng, dels motionen 1971: 382 av m. fl. varihemställts att måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om sådanaåtgärder att de inträdessökande ges möjligheter att bli bedömda efter sitt mestkonkurrenskraftiga betyg vid urvalet till sådana utbildningslinjer vid vUkatillämpas kvotering med avseende på de sökandes skolunderbygg-nad samt som sinmening ge till känna att könskvotering vid urval av studerande icke börförekomma, dels motionen 1971: 387 av herrar i ochLevin vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omöversyn av intagningsreglerna vid tandläkarhögskolorna med beaktande av de imotionen framförda synpunkterna, dels motionen 1971: 491 av m. fl. i vad avserhemställan att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte hemställa att 1972års riksdag föreläggs en treårsplan för utbyggnad av de humanistiska, samhällsvetenskapligaoch matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna vid universiteten med fastatjänster som professor respektive biträdande professor enligt i motionenförordade principer, dels motionen 1971: 858 av i m. fl.vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en översynav förutsättningarna för ett generellt införande av obligatorisktförvärvsarbete innan postgymnasiala studier påbörjas, dels motionen 1971: 866 av fm Jonäng m. fl. varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte uttala attbestämmelsen i kungörelsen om vidgat tillträde till högre utbildning, sominskränker studierna till 60 poäng, varav högst 40 poäng inom ett och sammaämnesområde, må upphävas, dels motionen 1971: 870 av i m. fl.vari hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening gertill känna att högskolenheten i fr. o. m. bör få namnetLinköpings universitet, dels motionen 1971:886 av m. fl. varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna vad imotionen anförts angående tillträdesbegränsning till forskarutbildningen, dels motionen 1971: 889 av i m. fl. varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte begära attförsöksverksamhet med forskarutbildning i ämnet historia anordnas vid universitetsfilialeni under /72, dels motionen 1971: 896 av herrar och iKil vari hemställts att uttalar sig för den avuniversitetskanslersämbetet föreslagna utbyggnaden av universitetsfilialerna iÖrebro och t. o. m. /75, UbU 1971: 3 3 dels motionen 1971: 908 av m. fl.beträffande höjda anslag till studievägledning. Fram tiU slutet av ägdeutbyggnaden av den högre utbildningen i huvudsak rum på de äldre universitets-och högskoleorterna. har utbyggnaden till stor del skett genomatt utbildning anordnats på nya orter, framför allt i , , ,och . Denav riksdag beslutade uppbyggnaden av universitetsfilialerna påsistnämnda tre orter har fortskridit så långt att utbildning inom de flestacentrala ämnesområdena inom humanistisk och-samhällsvetenskaplig fakultet nukommit till stånd. Frågan om ytterligare ämnesområden vid filialerna har understartperioden regelmässigt i förväg redovisats för . Med hänsyn tillatt den första fasen i uppbyggnaden av filialerna var avslutad anförde föredragandestatsrådet i propositionen 1970: 52 att Kungl. i fortsättningen på sammasätt som beträffande moderuniversiteten borde efter förslag avuniversitetskanslersämbetet kunna besluta om tillkomsten av nya ämnen vidfilialerna. Detta uttalande föranledde inte några erinringar från riksdagenssida. Universitetskanslersämbetethar i sin anslagsframställning för /72 redovisat en plan förfortsatt utbyggnad av universitetsfilialerna i , och samtav den filosofiska fakulteten vid högskolenheten i . Planen omfattarsåväl laborativa som icke-laborativa ämnesområden och avser budgetåren1971/721974/75. Föredragande statsrådet har i statsverkspropositionenredovisat vissa ställningstaganden till kanslersämbetets förslag. Därvid harstatsrådet vad beträffar möjligheterna att anordna utbildning i ochÖrebro inom laborativa ämnesområden förklarat sig räkna med att sådan utbildningskaU kunna anordnas omkring mitten av i den omfattning som angivitsgenom statsmakternas beslut rörande riktlinjer för dimensioneringen avgrundläggande utbildning inom vissa laborativa ämnesområden (prop. 1970: 76, SU102, rskr. Imotionen 1971: 896 föreslås att uttalar sig för den av universitetskanslersämbetetföreslagna utbyggnaden av universitetsfilialerna i och . Utskottetvill med anledning av motionen först framhålla att som utskottet i detföregående erinrat om frågan om införande av ytterligare ämnesområden fortsättningsvisinte avses genomgående och uttömmande bli redovisad för . Avstatsrådsprotokollet framgår också att vad som anförts i detta inte är attuppfatta som ett fullständigt och slutligt ställningstagande tilluniversitetskanslersämbetets utbyggnadsplan för filialerna. Tvärtom framhållsatt ytterligare beslut beträffande universitetsfilialerna avses skola fattasvid en senare tidpunkt. Utskottet viU vidare peka på att möjligheterna attanordna utbildning i och UbU 1971: 3 4 Karlstadi synnerhet inom laborativa ämnesområden är avhängiga av tillgången på lämpligalokaler. Utskottet, som delar motionärernas uppfattning att det är väsentligtatt söka vidga ämnesuppsättningen vid filialerna, anser på anförda gmnder attriksdagen inte bör göra det av motionärerna yrkade uttalandet. Statsmaktemasbeslut om uppbyggnaden av universitetsfilialer innebar att utbildningenvid dessa skulle ligga på grundexamensnivå. Utskottet kan inte biträda yrkandeti motionen 1971: 889 om att försöksverksamhet med forskamtbildning i ämnethistoria skall anordnas vid universitetsfilialen i fr. o. m. nästabudgetår. I anslutning till detta ställningstagande vill utskottet.erinra omatt det ligger inom ramen utbildningsutrednings (U 68)långsiktiga planeringsarbete att framlägga förslag rörande den eftergymnasialautbildningens dimensionering och lokalisering. Anknytningen mellan utbildningoch forskning är en av de faktorer utredningen i detta sammanhang överväger. Höstterminen1969 skrevs studerande in för studier enligt den nyastudieordningen vid filosofisk fakultet. Enligt utbildningskungörelsen (1969:50) skaU frågan om fortsatt undervisning för en heltidsstuderande prövas omhan efter tre terminers studier inom ramen för en studiekurs om 40 poäng integodkänts i samtliga prov för studiekursen. Den studerande skall avstängas frånundervisningen på utbildningslinjen om icke förhållanden av personlig natureller andra omständigheter kan antas ha försenat hans studier eller andrasärskilda skäl föreligger för att han inte skall avstängas. Fråga om fortsattundervisning prövas av vederbörande utbildningsnämnd. Imotionen 1971: 138 hemställs att hos Kungl. Maj:t anhåller attutbildningsnämnderna tills vidare erhåller generell dispens från att tillämpaifrågavarande bestämmelser i utbildningskungörelsen och föranstaltar omåtgärder beträffande den som redan avstängts. Som motivering för yrkandetanförs bl. a. att undervisningens organisation är bristfällig och attresurserna för studievägledning varit klart otillräckliga. Utskottethar funnit att bestämmelserna för den s. k. utspärrningen utformats så att desynpunkter helt tiUgodosetts som vederbörande utskott framförde i samband medriksdagens ställningstagande tUI principerna för begränsning av rättentiU utbildning. Det bör också framhållas att Kungl. Maj:t i en promemoria den27 uttalat, att om stora differenser i fråga om studieresultatinom ett och samma ämne mellan olika studieorter föreligger och i den mån deotillfredsställande studieresultaten beror på omständigheter över vilka denstuderande rimligen inte kan råda, detta bör utgöra sådant särskilt skäl somutbildningsnämnd har att ta hänsyn till vid prövning av fråga om avstängningfrån undervisningen. Utskottet har också erfarit att avstäog-ningen inte fåttden omfattning som befarats i motionen 1971: 138. UbU1971: 3 5 skottetutgår från att myndigheterna ägnar uppmärksamhet åt de frågor som tas upp imotionen. Enligt utskottets mening föreligger på anförda skäl inte anledningför att göra det i motionen begärda uttalandet. Utskottet avstyrkerdärför motionen. Isamband med införandet av studieordning vid de filosofiskafakulteterna förstärktes resurserna för studievägledning främst genom attmedel anvisades tiU tjänster som utbildningsledare, studierådgivare ochstudievägledare. har lagt fram förslag om fortsattförstärkning av resurserna för detta ändamål. Föredragande statsrådetkonstaterar att det är angeläget att ytterligare förstärka och bygga utorganisationen för studievägledning. För nästa budgetår föreslås att medel anvisasför förstärkning av resurserna för studievägledning vid vissa förvaltningaroch vid de tekniska fakulteterna samt för ett ökat antal studievägledartjänstervid de humanistiska fakulteterna. Yrkanden om ytterligare förstärkningar harframförts i motionen 1971:908. Förslagen i denna om medelsanvisningaröverensstämmer nära med kanslersämbetets förslag. Utskottetdelar motionärernas.uppfattning att det är angeläget att de som studerar viduniversitet och högskolor kan erbjudas en väl fungerande studieorganisationoch att studievägledningen har sin givna betydelse när det gäller atteffektivisera utbildningen. Med anledning av motionen får utskottet erinra omatt statsutskottet i sitt utlåtande : 34 kraftigt underströk vikten av attfrågan om studievägledningens effektivitet följs med största uppmärksamhet ochförutsatte att Kungl. Maj:t lade fram de förslag i ämnet som kunde visa sigerforderliga. Det bör framhållas att en arbetsgmpp inomuniversitetskanslersämbetet lämnat förslag rörande studievägledningensuppgifter, organisation och omfattning. Underlag föreligger således förbedömning av den fortsatta utvecklingen av studievägledningen. Maj:ts förslag beträffande studievägledningen för nästa budgetår somett led i en etappvis utveckling av resurserna för ändamålet och är inte berettbiträda de yrkanden om ytterligare höjningar redan nästa budgetår som förtsfram i motionen 1971: 908. Hemställan i anledning av de i denna motionframförda yrkandena gör utskottet i det följande under respektiveanslagsmbriker. Enligtdet principprogram för en successivt genomförd reform av forskarutbildningen,som statsmakterna fattade beslut om , förutsätts en etappvisförstärkning av undervisnings- och handledningsresurserna komma till stånd.Med hänsyn till forskarutbildningens behov föreslås i åretsstatsverksproposition bl. a. att medel anvisas för ytterligare 20 tjänster somdocent och 50 tjänster som forskarassistent samt en ökning av anslagetSärskilda åtgärder för forskarutbildning. Imotionen 1971:491 framhålls att en väsentlig del av handledningen påforskamtbildningsnivån bör handhas av professorer och biträdande UbU 1971: 3 6 professorer.Enligt motionärerna bör en målmedveten planering av resurserna för de trekommande åren ske i syfte att åstadkomma rimligare relationer mellan antaletaktiva studerande i forskarutbildning och antalet fasta tjänster som professoroch biträdande professor. I motionen yrkas att hos Kungl. Maj:themställer att riksdag föreläggs en treårsplan för utbyggnad av dehumanistiska, samhällsvetenskapliga och matematisk-naturvetenskapligafakulteterna med professurer och biträdande professurer. Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdetav att forskningsorganisationens utveckling planeras på , gärna iform av två- eller flerårsplaner som redovisas för . Utskottet villframhålla att en sådan planering i viss utsträckning redan förekommer. Särskiltgäller detta beträffande uppbyggnaden av nya enheter för utbildning ochforskning. Som exempel härpå kan nämnas humanistiska fakulteten i ochtekniska fakulteten i . De tjänster motionärerna avser är i huvudsakmotiverade av brist på handledningsresurser till följd av den starkatillströmningen till forskamtbildningen i vissa ämnen. Beträffandeflerårsplaner för denna typ av professorstjänsfer får utskottet anföraföljande. Inomen av universitetskanslersämbetet tillsatt arbetsgrupp pågår analys avresurserna för forskamtbildning i vissa s. k. typämnen. Avsikten är att dettaarbete för i första hand de filosofiska fakulteternas del skall leda tillförslag om någon form av rikthnjer för resurstilldelningen till undervisningenpå forskarutbildningsnivån. Utskottet anser det sannolikt att även behovet avhandledningsresurser i olika ämnen genom denna analys och gruppens arbete iövrigt kommer att ytterligare klarläggas. Härigenom skulle bättreförutsättningar föreligga för en bedömning av frågan om hur detta behov skallkunna tillgodoses i annan ordning än genom de tillfälliga insatser som görsvia anslaget Särskilda åtgärder för forskamtbildning. Innan slutlig ställningkan tas till dessa frågor anser sig utskottet inte böra föreslå attgöra den i motionen 1971: 491 angivna framställningen till Kungl. Istatsrådsprotokollet uttalas ånyo att man inte kan räkna med att det blirmöjligt att ställa resurser tiU förfogande för en fri tillströmning avstuderande till forskarutbildningen. Statsrådet har i anslutning härtillerinrat om de lokala universitets- och högskolemyndigheternas möjligheter attbegränsa antagningen till denna utbildning. I motionen 1971: 886 framhålls attdet med hänsyn till resursbristen inom forskarutbildningen i stället börankomma på Kungl. Maj:t att ansvara för att den nödvändigatillträdesbegränsningen kommer till stånd. Motionärerna anser det inteacceptabelt att allt fler institutioner kommer i den situationen att detvingas avvisa ett stort antal sökande utan att därvid kunna stödja sig påcentralt utfärdade anvisningar. Utskottet får medanledning av nämnda motion påpeka dels att av UbU 1971: 3 7 utbildningsnämndfattat beslut om spärr skall anmälas för universitetskanslersämbetet, som kanändra beslutet, dels att universitetskanslersämbetet enligt 56 §utbildningskungörelsen har att meddela närmare bestämmelser om urval blandbehöriga sökande. har funnit att trycket på de tillgängliga utbildningsresurserna,särskilt inom vissa ämnesområden vid filosofisk fakultet, är sådant attforskarutbildningsreformens syfte äventyras om inte tillströmningen minskareller minskas. I en nyligen avgiven skrivelse till läroanstalterna har ämbetetbehandlat vissa frågor rörande begränsad antagning, bl. a. hur en sådanbegränsning skall genomföras. Utskottet förutsätter att universitetskanslersämbetetäven i fortsättningen följer utvecklingen med stor uppmärksamhet och vidtar deytterligare åtgärder som visar sig erforderliga i syfte att underlätta delokala myndigheternas bedömning av urval och antagning till forskarutbildning.Med hänsyn till det anförda finner utskottet motionen 1971: 886 inte påkallanågon vidare åtgärd. Ipropositionen 1970: 52 angående organisationen m. m. för högre utbildning ochforskning i framhölls att de ställningstaganden som gjordes borde iminsta möjliga mån föregripa de beslut som kan komma att fattas på grundval avU 68:s förslag angående den eftergymnasiala utbildningens organisation. 1anslutning härtill förordade föredragande statsrådet att den nya utbildnings-och forskningsorganisationen tills vidare skulle benämnas högskolenheten iLinköping. Mot förslaget i propositionen väcktes inga erinringar frånriksdagens sida. Med erinran härom och då benämningen universitet enligtutskottets förmenande inte på ett adekvat sätt beskriver den nuvarandeutbildnings- och forskningsorganisationen i , avstyrker utskottetmotionen 1971:870. Frågorangående behörighet, meritvärdering och principer för intagning av studerandetill vissa utbildningar berörs i flera motioner. Utskottet får med anledninghärav erinra om att kompetensutredningen lade fram första delen avsitt slutbetänkande Vägar till högre utbildning; behörighet och urval.Utredningens förslag har remissbehandlats. Imotionen 1971: 858 anhålls om en översyn av förutsättningarna för ett generelltinförande av obligatoriskt förvärvsarbete innan postgymnasiala studier påbörjas.Utskottet kan konstatera att kompetensutredningen i nämnda betänkande intetagit upp förvärvsarbete bland de allmänna behörighetsvillkor som föreslagitsgälla för tillträde till högre utbildning. Man torde emellertid kunna räkna medatt denna fråga kommer att ägnas uppmärksamhet i samband med den fortsattabehandlingen av utredningens förslag. Vidare får utskottet framhålla attfrågor som har nära anknytning till dem som motionärerna aktualiserat ärföremål för analys inom U 68. Mot denna bakgrund finner utskottet inte den i motionenbegärda särskilda översynen påkallad. Utskottet avstyrker därför yrkandethärom. UbU1971: 3 8 Manuellt handlag bör enligt vad som anförs imotionen 1971: 387 tillmätas större betydelse som meritvärderingsunderlag vidurvalet av sökande till tandläkarutbildning. Denna fråga har diskuterats avkompetensutredningen, vars förslag efter remissbehandling är föremål förKungl. I avvaktan på ställningstagande tiU .utredningensförslag anser sig utskottet inte böra biträda förslaget om den ifrågavarandeöversynen. Detkvoteringssystem med avseende på de sökandes skolunderbyggnad som tillämpas vidurvalet av studerande tiU vissa utbildningslinjer inom kompetensområdehar enligt vad som hävdas i motionen 1971: 382 visat sig medföra vissa mindreönskvärda effekter. Efter att ha exemplifierat dessa hemställer motionärernaatt åtgärder vidtas i syfte att ge de inträdessökande möjligheter att blibedömda efter sitt mest konkurrenskraftiga betyg. Utskottetutgår från att de allmänna principerna för urval och kvotering kommer attövervägas i samband med behandlingen av kompetensutredningens förslag. Iavvaktan på ställningstagandena till dessa mycket komplicerade frågor måsteverkningarna av de nu gällande kvoteringsbestämmelserna följas med störstauppmärksamhet. Utskottet förutsätter att allvarliga ansträngningar görs atträtta till icke önskvärda effekter utan att gör någon särskildanhållan därom. Imotionen 1971: 382 framförs även synpunkter på en annan form av kvotering,nämligen s. k. könskvotering, vilket innebär en sådan utformning avintagningsreglerna att de i viss mån gynnar det kön som på en utbildningslinjeär uriderrepresenterat. Motionärerna anser att sådan kvotering inte börförekomma. Medanledning härav får utskottet framhålla att könskvotering inte ensamt kan lösade problem som är förenade med den traditionella synen på könsrollerna. Sådankvotering kan endast i viss mån förhindra i och för sig icke önskvärdaskevheter i fördelningen mellan män och kvinnor på olika utbildningsvägar.Utskottet får vidare erinra om att statsutskottet i sitt utlåtande : 88förutsatte att de problem som var förknippade med en eventuell könskvoteringingående penetrerades och framhöll att förutsättningarna och konsekvensernamåste vara klarlagda och redovisade innan beslut fattades av de ansvarigainstanserna. Under förutsättning att synpunkterna i detta uttalande beaktasvill utskottet inte motsätta sig begränsad försöksverksamhet med könskvotering.Utskottet avstyrker därför motionen 1971; 382 i denna del. Fråganom behörighetskrav för lärartjänst med undervisning i samhällskunskap tas vadgäller gymnasiestadiet upp i motionen 1971: 198. I motionen föreslås åtgärder isyfte att lärarutbildningen i samhällskunskap skall omfatta 80 poäng, dvs. enutökning med 20 poäng i förhållande till nuläget. Utskottet vill betonabetydelsen av att de blivande lärarna i samhälls- UbU 1971: 3 9 kunskaphar en utbildning som motsvarar de krav som måste ställas på dem i skolorna.Enligt utskottets mening har alltför förflutit sedan det nyautbildningssystemet vid de filosofiska fakulteterna började tUlämpas för attdet skall vara möjligt att nu göra en utvärdering av reformen vare sig i desshelhet eller med avseende på delar av densamma, t. ex. beträffandesamhällskunskap. Sedan man fått en något längre tids erfarenhet av det nyasystemet bör en samlad redovisning lämnas, varvid särskilt blockämnena böruppmärksammas. Med det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 198. Sedanen tid bedrivs på gmndval av förslag från kompetensutredningenförsöksverksamhet med vidgat tillträde tiU grundläggande utbildning inom vissaämnesområden vid filosofisk fakultet. Behörig att inskrivas vid universitet ärenligt bestämmelserna den som fyller senast det kalenderår då haninskrivs och som därtill varit yrkesverksam under eller på annatsätt förvärvat motsvarande erfarenhet samt uppfyller vissa förkunskapskrav.Försöksverksamheten omfattar studier för sammanlagt 60 poäng, varav högst 40poäng inom ett och samma ämnesområde. De inskränkningar som gäller i fråga omomfattningen av studier föreslås i motionen 1971: 866 bli upphävda. Utskottetär ense med motionärerna om värdet av den vidgade rätten tUl tillträde tillhögre utbildning som ifrågavarande försöksverksamhet medger. Med anledning avyrkandet i motionen vill utskottet påpeka att universitetens konsistorier kanmedge dispens för fortsatta studier fram tUl examen. Enligt vad utskotteterfarit tillämpas sådan dispensgivning i många fall. Utskottet vill ocksåframhålla att kompetensutredningen föreslagit att försöksverksamheten skallutvidgas och öppna vägen till fullständig utbildning. Det av motionärernaframställda förslaget finner utskottet i och för sig välgrundat.Ställningstagandena tiU nämnda utredningsförslag bör dock inte föregripas.Utskottet är därför inte berett tillstyrka att nu gör det i motionenbegärda uttalandet. Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att 1. avslår motionen 1971: 896 om utbyggnad av universitetsfilialerna iÖrebro och , 2. avslår motionen 1971:889 om forskarutbildning vid universitetsfilialeni , 3. avslår motionen 1971: 138 om dispens från tillämpningen avutspärrningsreglerna, 4. avslår motionen 1971: 491 i vad avser förslag till riksdagom en treårsplan för utbyggnad av vissa fakulteter, 5. avslår motionen 1971:886 om begränsning av tillträdet tillforskarutbildningen, 6. avslår motionen 1971: 870 om ändrad beteckning på högskolenheten iLinköping, 7. avslår motionen 1971: 858 omobligatoriskt förvärvsarbete före postgymnasiala studier, 8. avslår motionen 1971:387 omöversyn av intagningsreglerna för tandläkarutbildningen, 9. avslår motionen 1971: 382 i vadavser viss kvotering med avseende på skolunderbyggnad, 10. avslår motionen 1971: 382 i vadavser könskvotering, 11. avslår motionen 1971: 198 omlärarutbildning för gymnasieämnet samhällskunskap, 12. avslår motionen 1971:866 omupphävande av vissa begränsningar i rätten att studera vid universitet ochhögskolor. Humanistiska fakulteterna m. m.: Avlöningar tilllärarpersonal. Humanistiska fakulteterna m. m.: Driftkosmader. Maj:thar (punkterna E 4E 5, s. 259264) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att inrätta professurer enligt vad i statsrådsprotokolletförordats,