bet · FU01FiU1 · 1971-12-31 00:00:00 — NågonytterUgare inkomstförstärkning har departementschefen i dagens läge intebedömt vara erforderUg. Därvid har bortsetts från den aviserade skatt påannonser, som i finansplanen främst motiverats av behovet att förstärkapresstödet. En sammanfattande indikation på den finanspolitiskaåtstramningen ges av budgetsaldots utveckUng. För /70 uppgickdetta saldo tUl . För löpande budgetår beräknas det ifinansplanen till -och för /72 tUl -0.2miljarder kr. Det understryks att den utgtftsberäkning som Ugger bakom de tvåsista saldona är osäker, bl. a. därför att några belopp för höjdalöner för de statsanstäUda inte kunnat tas in i kalkylerna. StatensfinansieUa sparande budgetsaldot beräknat med bortseende från finansieUatransaktioner av typen utlåning uppgick /70 tUl knappt en halvmiljard kr. EnUgt finansplanen beräknas detta sparande stiga tUl ca 3.3miljarder kr /71 och till ca . under nästa budgetår. Denstatliga konsumtionen beräknas stiga med meUan . I motionen nr 562 ifrågasätts den nu framlagda budgetensstramhet. Med hänsyn tUl kommande löneökningar för de statsanställda ocheventueUt tUlkommande utgifter på tUläggsstat synes enligt motionärerna trotsatt även statsinkomsterna kan komma att stiga sannolikt att /72 blir av storleksordningen . De erinrar också omatt statsutgifterna enligt riksstatsförslaget för /72 är 5.3miljarder kr eller högre än i riksstaten för /71. En sådanjämförelse ger enligt motionärerna inte vid handen, att återhållsamheten ifråga om de statliga utgifternas ökning under det kommande budgetåret varitanmärkningsvärd. Motionärerna understryker att de ekonomiska problem, somSverige har att brottas med, i främsta rummet är långsiktiga problem medstruktureU bakgrund. Den offentliga sektorns omfattning och snabba expansionoch det höga skattetrycket i vårt land gör att konsumenten/ skattebetalarensöker vidta försvarsåtgärder för att bibehålla sina konsum-tionsmöjUgheter ochåstadkomma en rimUg tillväxt av sina disponibla inkomster. Detta kan han görapå oUka vägar, bl. a. genom att förhandla sig till höjda löner, genomlönegUdning eUer genom att minska sitt personUga sparande. Följden av dessaoUka motåtgärder blir att statsmakterna får det aUt svårare att genomfinanspolitiska åtgärder uppnå en eftersträvad dämpning av den privatakonsumtionen. Utskottet är inte främmande för att kompensationstänkandeoch kompensationsmekanismer av det slag som motionärerna berört spelar en roU idagens . Såväl lönekrav som enskilt sparande påverkas av beskattningen.Vissa löntagargrupper utgår vid formulerandet av sina lönekrav från »lön efterskatt» och ser främst tUl sina privata konsum-tionsmöjUgheter men känner mindreansvar för den gemensamma konsumtionen. EnUgt utskottets mening skärperföreteelser av detta slag ytterUgare kraven på finanspoUtiken i dagens . Utformningen av årets budgetförslag fyller enligtutskottets mening de laav på stramhet, som erfordras mot bakgrund av denkonjunkturbild för /72 som föreUgger. Över huvudtaget förefaUer det att råda en utbredd enighet om önskvärdheten av enrestriktiv budgetpoUtik. Endast härigenom kan man enligt utskottets meningåstadkomma den omfördelning av resurser som behövs för att återstäUa densvenska ekonomins yttre jämvikt. En stramare finanspolitik skapar också merutrymme för lättnader inom kreditpoUtiken avsedda att möjUggöra ökadeinvesteringar på det industrieUa området. Kreditpolitiken och näringslivetsinvesteringar. Den lättnad, som enUgt finansplanen bör åstadkommas påkreditmarknaden, bör i första hand komma den från valutasynpunkt helt avgörandeindustriella sektorn tUl del för att därmed åstadkomma ökade investeringar ochökad produktion. Den offentUga sektorn tvingas i konsekvens härmed under enövergångstid tUl en viss återhållsamhet. För att säkerställa den eftersträvadeinvesteringsuppgången bör lättnader på kreditmarknaden för industrins delstödjas av andra åtgärder ägnade att stimulera investeringsviljan.Departementschefen anser sålunda motiverat att genom medgivande av särskiltinvesteringsavdrag om stimulera företagen att öka sina investeringar imaskiner och inventarier . Med hänsyn till konjunkturläget anser handet emellertid inte motiverat att frisläppa investeringsfonderna. Däremot bördessa hksom kunna användas i lokaliserings-och regionalpolitisktsyfte. Finansplanen berör även andra åtgärder avsedda attförbättra de finansieUa förutsättningarna för företagens långsiktigainvesteringsplanering. Sålunda förutsätts att Investeringsbank under1971 tUlåts att öka sitt bidrag till näringsUvets investeringar i samma taktsom . Departementschefen förutsätter även att ABIndustrikredit och AB Företagskredit får möjUgheter att öka sin utlåning isamma kraftiga takt som . I detta sammanhang tar departementschefen också upp fråganom organiserad kapitalimport från utlandet, en fråga som han redan berörde ikompletteringspropositionen tUl fjolårets riksdag. Syftet med en sådanupplåning måste vara att den kommer den industrieUa uppbyggnaden tiU godo. Enupplåning utomlands av Investeringsbanken utgör ett led i dessa strävanden.Även industriföretag bör enligt hans mening beredas möjUghet till långfristigupplåning utomlands. Företagen bör då kunna visa preciserade och frånbytesbalans- och valutasynpunkt angelägna investeringsplaner. Storleken av upplåningenutomlands får vid varje tUlfälle bedömas med hänsyn tiU tillgången på realaresurser och samhällsekonomiskt utrymme. I motionen nr 562 ifrågasätts realismen i finansplanensbedömning att en 12-procentig ökning av industrins investeringar kan komma tUlstånd . Såväl förhåUandena på kreditmarknaden som näringsUvets neddragnaUkviditet kan enligt motionärerna komma att verka återhåUande påinvesteringsaktiviteten, som det vikande konjunkturläget görnäringsUvet mindre benäget att investera. Motionärerna hemställer attomedelbara åtgärder vidtas för att åstadkomma en lättnad på kreditmarknaden.Motionärerna förordar också en breddning och aktivering av aktiemarknaden samtett avskaffande av emissionskontrollen pä obligationsmarknaden. Det kösystemsom kontrollen lett tiU anser motionärerna minska sannolikheten för atttUlgängUgt kapital leds tiU de mest räntabla projekten. I motionen nr 565 hävdas att dentidigare berörda överenskommelsen mellan och affärsbankerna om ökadkreditgivning tUl industrin kommer för sent och att lättnaden påkreditmarknaden är otiUräcklig för att ge nödvändigt utrymme för de planeradeindustrunves-teringarna. Såväl ett ökat frisläpp av investeringsfondsmedelutanför storstadsregionerna som särskilda åtgärder för att ge de mindre ochmedelstora företagen del av det ökade kreditutrymmet är enUgt motionärernapåkaUade. En ytterUgare positiv stimulansåtgärd skuUe vara att bidra tUl ensänkning av företagens kreditkostnader. Utskottet vUl tiU en början understryka att investeringartar tid och först småningom resulterar i ökad produktion. Det är därför, somockså framhålls i finansplanen, angeläget att utbyggnaden av den på export eUerimportersättning inriktade produktionsapparaten kommer tiU stånd utan dröjsmål.För att möjUggöra denna utbyggnad krävs en ökad kreditgivning tUl industrin.På denna punkt liksom i fråga om finanspolitikens allmänna inriktning förefaUer det att i princip råda utbredd enighet. Ett betydelsefuUt steg mot en lättare kreditpolitik harenligt utskottet tagits genom och affärsbankernas överenskommelseom slopandet av utlåningstaket för »övrig» utlåning och nya riktlinjer förkreditpoUtiken . TUlsammans med det aviserade särskilda 10-procentigainvesteringsavdraget på maskiner och inventarier bör denna överenskommelseenUgt utskottets mening skapa förutsättningar för en avsevärd uppgång iinvesteringsaktiviteten inom industrin under innevarande år. EnUgt utskottets mening är det ett aUmänt intresse attindustrin utnyttjar föreUggande möjligheter tiU en utbyggnad avproduktionskapaciteten. Det bör också Ugga i industriföretagens eget intresseatt försöka förskjuta sin investeringsaktivitet tUl tidsperioder, då produktionsresursernaär mindre hårt ansträngda och takten i pris- och kostnadsutveckUngen därmed iregel blir lugnare. Rimligen bör en sådan period Ugga framför oss. I detta sammanhang vUl utskottet understryka att ökadeindustrunves-teringar självfaUet också förutsätter insatser av annat slag föratt effektivt kunna utnyttjas. Sambandet meUan industriutbyggnad och behovet avbostadsbyggande på de orter där expansionen sker är välbekant. Av vikt är ocksåde regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kan mobUiseratidigare outnyttjade resurser av arbetskraft. Arbetsmarknadsutbildning förnytillträdande grupper och omskolning av arbetskraft spelar härvid en stor roU.Det finns också ett klart samband mellan den senaste tidens starka ökning avantalet förvärvsarbetande gifta kvinnor ca 50 000 och samhälletsinsatser för att förbättra barntUlsynen. Insatserav de slag som senast berörts innebär ökade resursanspråk inom den offentliga sektorn. Det råder enligt utskottetsmening ingen motsättning meUan dem och önskemålet att ökaindustrunvesteringarna. Båda slagen av åtgärder är Uka viktiga för att lägga engrund för den framtida produktionsökningen. Utskottet anser Uksom departementschefen att det inte ärmotiverat att nu frisläppa investeringsfonderna men att man däremot börfortsätta att använda dem i lokaUserings- och regionalpolitiskt syfte. InteheUer har utskottet någon erinran mot att Investeringsbanken och AB Industrikreditsamt AB Företagskredit får möjUghet att öka sin utlåning på sätt somföreslagits i finansplanen. I anledning av vad som anförts i motionen nr 562 omemissionskon-troU viU utskottet erinra om att emissionskontrollen syftar tUlatt dels möjUggöra en kontroU av ränteutveckUngen på kapitalmarknaden, delsmöjliggöra en prioritering av kreditbehov varom själv fattar beslut.Dessa motiv äger aUtjämt giltighet. På en kapitalmarknad där efterfrågan är störreän tillgången uppstår om man inte är beredd godta en besvärande räntegUdning- med nödvändighet en köbildning. Det synes utskottet mest förnuftigt attfullmäktige i bär det yttersta ansvaret för köordningen snarare änvarje enskilt kreditinstitut. Inte heUer i övrigt bör vad motionärerna anfört ifråga om styrning av eUer åtgärder i övrigt på kreditmarknaden föranleda någonriksdagens åtgärd. Frågan om organiserad kapitaUmport från utlandet kommerutskottet att behandla i följande avsnitt. Den yttre balansbristen. Denbristande balansen i utrikesbetalningarna och nödvändigheten av att återstäUadenna balans är ett ledmotiv i årets finansplan. är vår politik förfull sysselsättning och rättvis inkomstfördelning liksom möjligheterna attbistå de fattiga länderna enUgt departementschefen beroende av att balansen iutrikesbetalningarna återställs. Också i motionerna nr 562 och nr 565 understryks vikten aven förstärkning av den svaga handels- och bytesbalansen. I motionen nr 562pekas dessutom på det motsatsförhållande som på kort sikt uppstår mellan kravetpå en mer betydande lättnad på kreditmarknaden och på ett frisläppande avinvesteringsfonderna å ena sidan och å andra sidan behovet av en ekonomiskpolitik, som primärt vill försvara den svenska kronan och stärkabetalningsbalansen. På är emeUertid en ökning av näringsUvetsinvesteringar enligt motionärerna den enda framkomliga vägen att komma tUl rättamed vårt betalningsbalansproblem. För att klara de ökade investeringarna utanen uttömning av valutareserven måste därför en ökad upplåning utomlands kommatUl stånd. Härvid finns det enligt motionärerna ingen anledning att som finansplanenantyder Investeringsbanken skulle särskUt favoriseras utan affärsbankernamåste få samma möjligheter som denna tUl utländsk upplåning. Ilikhet med departementschefen anser utskottet att den yttre balansbristen iförsta hand måste hävas genom en inriktning av den allmänna ekonomiskapolitiken som underlättar den produktionsökning och resursfördelning som krävsi sammanhanget. FinanspoUtikens åtstramning och den selektiva lättnaden för iförsta hand industrins kreditförsörjning måste, som framgått av det föregående,vara huvudmedlen. Därutöver kan emeUertid enligt utskottets mening merspecifika åtgärder också vara påkaUade. Utskottetdelar sålunda departementschefens uppfattning att en viss kapitaUmport i merorgaiuserade former bör komma tUl stånd, en kapitaUmport som kommer denindustrieUa utbyggnaden tUl godo. Utskottet viU emeUertid starkt understrykadepartementschefens påpekande att storleken av upplåningen utomlands vid varjetiUfäUe måste bedömas med hänsyn tiU tUlgången på reala resurser ochsamhällsekonomiskt utrymme. Risk kan annars föreUgga att nya överhettningstendenseruppstår. Beträffande formerna för denna industrieUa upplåning anser utskottetatt Investeringsbanken och vissa industriföretag med från valutasynpunktangelägna investeringsplaner bör ifrågakomma som låntagare. Enannan specifik åtgärd mot den yttre balansbristen, som föreslagits i denaUmänna debatten, är någon form av beskattning på turistresor. Denna frågaberörs i motionen nr 562, där man pekar på den preliminära nationalbudgetenskonstaterande att turistbyråer och charterflyg i hade en dåUg säsong1970 trots att underskottet i turistbalansen detta år ökade kraftigt. Liksomdepartementschefen anser motionärerna att denna ökning i huvudsak måsteförklaras av andra faktorer, bl. a. den ökade invandringen tiU ochimmigranternas överförande av medel tiU sina hemländer. Motionärerna drar däravslutsatsen att en skatt på turistresor även om en sådan kunde göras effektiv sannolikt blott i begränsad utsträckning skulle förmå avsakta ökningen i»turistunderskottet». Ioch för sig kan enligt utskottet skäl anföras för att utlandsturism belastas medskatter och avgifter i samma omfattning som övrig - även helt oundgängUg konsumtion. Denna synpunkt har fått ökad tyngd efter mervärdeskattens höjningtUl från årssldftet. är utskottet medvetet om de mycket storasvårigheter som möter när man i praktiken skaU skapa en effektiv kontroll av enskatt på utlandsturismen. En sådan beskattning torde också förutsätta engemensam överenskommelse meUan de nordiska länderna om en enhetUg utformning.Dessa frågor har tidigare behandlats i bevUlrungsutskottets betänkande 1970:15, där motioner i ärendet avstyrkts. Även i årförekommer sädana motioner. Dessa har remitterats tUl skatteutskottet, vUketenligt vad finansutskottet inhämtat har för avsikt att behandla dem underriksdagens höstsession. En annan post som fått och som kommer att få successivtökad betydelse i betalningsbalanssammanhang är det offentliga biståndet tiUu-länderna. har här antagit en plan enligt vUken detta /75 skaU uppgå tiU av bruttonationalprodukten. Utskottetnoterar med tiUfredsställelse att i Unje med denna plan i åretsstatsverksproposition har föreslagits en ökning av anslagen för interna-tioneUtutvecklingsbistånd med 200 milj. kr. Enligt utskottets mening ärdetta förenligt med strävandena att förbättra den svenska betalningsbalansen.Den nödvändiga förbättringen av vår yttre balans bör som departementschefenframhåller åstadkommas på varusidan genom ökad export. m. m. 1fråga om mer aUmänna och långsiktiga synpunkter på resursfördelningen isamhället har i motionen nr 562 begärts dels att en parlamentarisk utredningtUlsätts med uppgift att genomgå det aUmännas utgiftsprogram samt föreslååtgärder i syfte att begränsa den offentUga sektorns expansion och öka desseffektivitet, dels att Kungl. Maj :t måtte inbjuda representanter för regering,demokratiska oppositionspartier och arbetsmarknadens parter tUl överläggningarom den ekonomiska politiken. I motionen nr 565 beklagar motionärerna att enstabiliseringspolitisk konferens inte inkaUats tidigare. konstaterasatt en sådan konferens i nuvarande skede av avtalsförhandlingarna inte medframgång kan fyUa sitt syfte. I stäUet anhåller samma motionärer i motionen nr566 om en utredning beträffande inrättande av ett ekonomiskt-socialt råd medföreträdare för regering och opposition, arbetsmarknadens parter ochnäringsUvets organisationer samt ekonomisk expertis med uppgift att belysa desamhäUsekonomiska problemen samt att förbereda stabUiseringspoUtiskakonferenser. I motionen nr 566 hemstäUs vidare att en parlamentariskutredning tUlsätts med uppgift att utarbeta riktlinjer för en ekonomiskplanering. Planeringen skaU enUgt motionärerna innefatta väl underbyggda prognoser,klarlägga olika handUngsalternativ samt främja en samordning av oUka offentUgaåtgärder respektive av den statUga och icke-statUga sektorns handlande. Somviktiga inslag i planeringen nämns rambudget, arbetskraftsbudget, utbyggdregionalplanering och alternativ planering. I motionen begärs vidare enparlamentarisk utredning för översyn av statens uppgifter i syfte att främjakostnadsbesparingar. I fråga omkravet i motionen nr 562 på överläggningar i särskUd Ordning om den ekonomiska politiken respektive anhållan imotionen nr 566 om utredning rörande inrättande av ett ekonomiskt-socialt rådför att förbereda stabiUseringspolitiska konferenser finner utskottet att detknappast saknas möjUgheter att aktuaUsera stabUiseringspoUtiska frågeställningarinom ramen för de institutioner som redan finns. Det ekonomiska planeringsrådetär ett sådant forum. egen behandUng i utskott och kammare av finansplanoch reviderad finansplan ger också möjUgheter tUl dryftande av destabiUseringspolitiska problemen. En särskUt grundUg genomlysning av dessafrågestäUningar torde erbjudas i samband med årets kompletteringsproposition,vilken väntas ge en samlad bedömning av långtidsutredning ochremissyttrandena häröver. Som nämnts yrkar inte heUer förslagsstäUarna imotionerna m- 565 och nr 566 pä stabUiseringspolitisk konferens . Motdenna bakgrund finner utskottet att motionärernas krav i dessa punkter böravslås. De i motionerna aktuaUserade kraven på en parlamentariskbesparings-och rationaUseringsutredning för den offentUga sektorn respektive enparlamentarisk utredning för att utarbeta riktlinjer för den ekonomiskaplaneringen avser utskottet att behandla senare under sessionen. Som betonats idet tidigare avsnittet om konjunkturbedömningen rymmer utsikterna för denfortsatta konjunkturutveckUngen många ovissa drag. I finansplanen framhållsatt en hög beredskap kommer att upprätthåUas för att möta de påfrestningar somskuUe kunna uppstå om den internationeUa konjunkturen utvecklas svagare än somförutsatts i finansplanen. En poUtik syftande tUl en genereUefterfrågeexpansion är härvid inte tUlrådlig utan vi bör i stället arbeta med itid och rum avgränsade insatser. Kapacitet föreUgger för en betydande expansionav de sysselsättningspolitiska insatserna. I motionen nr 565 påtalas den branschvis ochnäringsgeografiskt spUttrade konjunkturbUden. Nuvarande aUmänna ekonomiska lägeanses motivera vissa ytterUgare stimulanser av investeringar ochsysselsättning. Dessa har berörts i det föregående. Ytterligareställningstaganden bör anstå tiU kompletteringspropositionen. Motionärernabetonar vikten av en skärpt konjunkturberedskap. OUka åtgärder måste planerasför att snabbt kunna vidtas i skUda lägen. EnUgt utskottets mening bör genereUa stimulansåtgärderundvikas tUls klara indikationer föreUgger på att ett realekonomiskt utrymmeföreUgger för en expansion och att detta utrymme inte är tiUfälUgt. Motbakgrunden av föreUggande utsikter för den internationeUa konjunkturen måstedärför selektiva och avgränsade insatser som inte binder det långsiktigahandlandet få förtur. Den arbetsmarknadspoUtiska planeringen bör intensifierasmed tonvikt på snabb aktion om en sådan bUr UtveckUngen på arbetsmarknaden bör följas medstörsta uppmärksamhet. I finansplanen sägsklart ifrån att den gynnsamma prognos för produktion och sysselsättning somlagts fram för står och faUer med förutsättningen att de nu pågåendelönerörelserna resulterar i en uppgörelse som är förenlig med stabilsamhäUsekonomi. Utskottet delar denna bedömning och vUl för sin delkonstatera att en förbättring av balansen i våra utrikesbetalningar är enallmänt accepterad målsättning som ligger tUl grund för den ekonomiskapoUtikens utformning . Förbättringen kan endast åstadkommas genomatt utveckUngen av den inhemska efterfrågan håUs under kontroU, somkostnaderna utvecklas inom sådana gränser att en fortsatt kraftig exportökningkan komma tUl stånd. Skuldsättning i utlandet kan endast ge tillfälUg lindring.På måste bytesbalansen varaktigt förbättras för att ge utrymme förönskad handUngsfrihet i den ekonomiska poUtiken. är som följd av sin stora utrikeshandel i relationtUl den totala produktionen med nödvändighet starkt beroende av politik ochekonomi i andra länder. De ambitiösa mål för bl. a. sysselsättning ochinkomstutjämning som vi satt upp för oss kan i sig innebära tendenser tiUtUlfälUga spänningar i ekonomin i det kortsiktiga perspektivet. Desto viktigareär det då med en ekonomisk poUtik som långsiktigt skapar utrymme för ensjälvständig avvägning av de ekonomisk-politiska medlen. Som konstaterats i det föregående innebär den ipropositionen föreslagna finanspolitiken en betydande åtstramning av statensegen efterfrågan i vad avser den statUga konsumtionen. DärtUl kommer att denStatUga efterfrågeökningen i första hand kan härledas tUl områden, främstarbetsmarknadspoUtiken som är en oundgängUg del av en resursskapande poUtik.Den betydande ökningen av statens investeringar avser i första hand att öka affärsverkensproduktion av elkraft och kommunikationstjänster, vUket är en avförutsättningarna för näringsUvets utveckling. Såsom tidigare framhålUts kan budgetunderskottet /72 väntas öka inte obetydUgt som följd av höjdastatstjänarlöner. Därutöver tillkommer regelmässigt på tiUäggsstat vissautgifter. Detta inskärper nödvändigheten av att utgiftspröviung skerunder beaktande av behovet av en stram finanspolitik och mot bakgrunden av dekrav på den ekonomiska politiken, som ett återställande av utrikesbalansenstäUer. Om det Ukväl vid en samlad bedömning av riksdagensbehandling av riksstatsförslaget visar sig att besluten innebär en försvagningav finanspoUtiken, som inte är ett övervägt led i en samhällsekonomiskavvägning, måste detta enUgt utskottet föranleda kompenserande åtgärder, somvidmakthåUer stramheten i statsbudgeten. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att a. beträffande utredning ominrättande av ett ekonomiskt- socialt råd med uppgift att belysa de samhäUsekonomiska problemen avslår motionen nr 566 såvitt nu är i fråga, b. beträffande överläggningarrörande den ekonomiska poUti ken och StabUiseringspoUtiska konferenser avslår motionerna nr 562, 565 och 566, samtUga såvitt nu är i fråga, 2. beträffande enöversyn av systemet med emissionskontroU och i övrigt metoderna för styrning avkreditmarknaden i konjunk-turpoUtiskt syfte att avslår motionen nr562 såvitt nu är i fråga, 3. beträffandeuttalande av om omedelbara åtgärder för att åstadkomma en lättnad påkreditmarknaden att avslår motionerna nr 562 och 565, båda såvitt nuär i fråga, 4. beträffandeSveriges verksamhet att med bifall tUl Kungl.Maj:ts förslag och med avslag å motionen nr 562 såvitt nu är i fråga godkännervad i statsrådsprotokollet anförts, 5. beträffande deallmänna riktlinjerna för den ekonomiska poUtiken och för statsregleringen attriksdagen med godkännande av vad i statsrådsprotokollet förordats och medavslag å motionerna nr 562 och 565, båda såvitt nu är i fråga, som sin meningger Kungl. Majl; tiU känna vad utskottet anfört. Närvarande: herrar (), (), (s), (), (). (), iKarlskoga (s), i (c), (), i (s), i (s), Asling (c), (), herrar () och (). av herrar (), FäUdin (c). (),i HarpUnge (c), Äsling (c), () och (), vilkaansett att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: "Den internationeUautvecklingen. . . (utskottets text s. 2 s. 6 andrastycket) ... av industriinvesteringarna. Jämförelser mellan 1969 och 1970som enbart baseras på nationalbudgetens årssiffror ger enligt utskottetsuppfattning inte någon tillfredsställande bUd av den omsvängning i den svenskaekonomiska utveckUngen som inträffade under loppet av 1970.