bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Utvecklingenhar också lett till en markant stagnation i den ekonomiska tillväxten.Ökningen av bruttonationalprodukten , som så sent som - i denreviderade finansplanen - fömtsågs bli väntas inte komma att uppgåtill mer än 0,5 ä , dvs. mindre än under något av 1960-talets svagakonjunkturår. Prisernahar trots detta fortsatt att stiga. Den senaste 12-månadersperioden harprisökningen varit , varav hänför sig tillhöjningen av mervärdeskatten. Allttyder på att den svaga ekonomiska aktiviteten kommer att bestå under avsevärdtid, om inte ytterligare kraftiga stimulansåtgärder med snabb verkan sätts in.En ytterligare nedgång under nuvarande nivå kan inte heller uteslutas.Efterfrågeutvecklingen inom landet är fortfarande svag och antalet varsel omnya permitteringar visar ingen tendens att avta. Vissa positiva tendenser närdet gäller uppgång i efterfrågan och förbättring av sysselsättningsläget kanväntas från den ökade aktiviteten i den offentliga sektorn och genom denallmänna arbetstidsförkortning som träder i kraft . Inomindustrin och näringslivet i övrigt kan emellertid ännu inga förbättringarskönjas när det gäller orderingång, produktion, investeringar ochsysselsättning. Många företag besväras av stora varulager. Någraimpulser till uppgång i konjunkturen utifrån kan inte heller väntas . Detta hänger bland annat samman med att den förutspåddauppgången i fördröjts och att den expansiva ekonomiska politiken iStorbritannien inte haft avsedd verkan. I , , ochBeneluxländerna har den ekonomiska aktiviteten hållit sig bättre uppeän i vårt land, vilket för vidkommande förklarar den relativtgoda exportutvecklingen. Risk finns emellertid för avmattning i dessa länder.Efterfrågan på svenska exportvaror, bland annat maskiner och andra investeringsvaror,kan därigenom komma att sjunka. Införandet av speciella importavgifter i USAoch har givetvis också betydelse i detta sammanhang. Föratt komma till rätta med svagheterna i den svenska ekonomin krävs åtgärder medbåde kortsiktig och långsiktig verkan. nämndamåste framför allt ta sikte på att lösa den akuta arbetslöshetskrisen ochhindra ytterligare friställningar . I det längre. perspektivetmåste de ekonomisk-politiska, åtgärdema bl. a. syfta till att stimuleranäringslivets investeringar och öka dess. Det är angeläget attockså de åtgärder som har kortlidsverkan utformas så att de kan stödjainvesteringar och kapacitetsutbyggnad i näringslivet. Deåtgärder som efter hand satts in för att möta arbetslösheten har varit av såvälgenerell som selektiv karaktär, dock med stark övervikt för de med selektivverkan. Av de generella åtgärdema kan nämnas uppmjukningen av kreditpolitiken,räntesänkningarna samt införandet av ett särskilt investéringsavdrag påmaskininvesteringar. De selektivt verkande åtgärdema har bl. a. bestått ifrisläpp ur investeringsfonderna, igångsättning av statliga och kommunalabyggnads- och reparationsarbeten samt ökade insatser förarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbeten. Devidtagna åtgärderna har i första hand tagit sikte på. att skaffa nytt arbete åtdem som friställts. I nuvarande läge får man räkna med att det behövsytterligare insatser av denna art. Utskottet vill emellertid betona att det ärminst lika viktigt att sätta in förebyggande generella åtgärder, dels sådanasom direkt ökar motståndskraften och investeringsviljan i näringslivet, delssådana som ger en konsumtionsstimulans och därmed indirekt främjarsysselsättningen. En förutsättning för att få till stånd ökade produktivainvesteringar i näringslivet är också att åtgärder vidtas som är direktinriktade på att dämpa kostnadsutvecklingen och förbättra lönsamheten. Motdenna bakgmnd vill utskottet särskilt betona följande synpunkter beträffandeden ekonomiska politikens allmänna uppläggning . Ytterligareåtgärder måste vidtas för att stimulera näringslivets investeringar ochdärigenom åstadkomma ökad sysselsättning. Till de åtgärder som i första handbör komma i fråga hör ett tillfälligt borttagande av den allmännaarbetsgivaravgiften och en utvidgning av det särskilda avdraget förmaskininvesteringar. Denallmänna arbetsgivaravgiften är egentligen en löneskatt. På lång sikt påverkarden i första hand företagens löneutbetalningsförmåga. Eftersom den inbetalasav företagen får emellertid en tillfällig förändring främst betydelse förföretagens likviditet och lönsamhet. En sådan förändring har därmed också endirekt verkan på företagens investeringar och på deras uthållighet, när detgäller att upprätthålla sysselsättningen under en lågkonjunktur. Utvidgningenav det särskilda investeringsavdraget bör bl. a. ske så att det kommer attomfatta både maskininvesteringar och byggnadsinvesteringar. Utöver denomedelbara sysselsättningseffekten ger också denna åtgärd ett välbehövligtincitament till företagen då det gäller ka- FiU 1971: 47 61 pacitetsutbyggnadför att näringslivet som helhet skall stå bättre rustal vid en kommandehögkonjunktur. Detutrymme på kreditmarknaden som frigjorts under innevarande år har i första handreserverats för industrin. Inte minst på grund av de brister som finns påkreditmarknaden föreligger dock fortfarande svårigheter att skaffaerforderligt kapital för många företag. Detta gäller framför allt mindre ochmedelstora företag. Dekvarstående restriktioner som begränsar kreditgivningen bör nu kunna hävas.Detta skulle bl. a. underlätta för kommunerna att öka sin byggnads- ochanläggningsverksamhet. bör sålunda släppa fram ytterligare långa lånför näringsliv och korrmiuner i syfte att lätta trycket på obligationsmarknaden. Trotsde sänkningar av diskontot som har genomförts ligger ränteläget fortfarande påen - med hänsyn till konjunkturläget - hög nivå. Det är därför angeläget med enytterligare anpassning av den s. k. långa räntan som främst påverkarnäringslivets investeringar. Särskildaåtgärder bör också vidtas för att stödja den privata konsumtionen. Till deåtgärder som här bör komma i fråga hör en tillfällig sänkning avmervärdeskatten och en förstärkning av stödet för de sämst ställda gmppema, iförsta hand barnfamiljer och pensionärer. Ensänkning av mervärdeskatten skulle givetvis ge de konsumtionssvaga gmpperna,till vilka barnfamiljer och pensionärer hör, ett inte oväsentligtstandardtillskott. Indirekt får en sådan åtgärd inverkan på sysselsättning ochefterfrågeutvecklingen på samma sätt som de redan nämnda åtgärderna. Förde enskilda konsumentema spelar också utvecklingen på skatteområdet en viktigroll. Utformningen av det nya skattesystemet innebär bl. a. att även en rentinflationistisk utveckling medför ett reellt sett ökat uttag av skatt. Det ärenligt utskottets mening nödvändigt att skattebetalarna skyddas mot sådanainflationsverkningar genom införande av index-reglerade skatteskalor ochavdrag. Höjningarnaav de kommunala skattesatsema och andra faktorer har dessutom lett till attskattereformen fått även andra negativa konsekvenser, som inte förutsetts viddess genomförande. Utskottet anser därför att en förutsättningslös utredning omen ny reform av skattesystemet bör komma till stånd . Uppdraget, sominte bör avgränsas till att gälla enbart den direkta beskattningen av fysiskapersoner utan också kunna avse andra skatteformer, bör anförtros åt enoffentlig kommitté med företrädare för bl. a. riksdagspartierna. Föratt den akuta arbetslösheten effektivt skall kunna bekämpas foidras också enfortsatt utbyggnad av de arbetsmarknadspolitiska insatserna och fortsattaselektiva insatser av annat slag. a. måste beredskapsarbeten anpassade förkvinnor ägnas särskild uppmärksamhet. Att åstadkomma regional balans måstelikaså fortfarande vara ett centralt mål. FiU 1971: 47 62 Biträdes utskottets förslag om generellaekonomisk-politiska åtgärder kommer emellertid behovet av sådana selektivaåtgärder, som föreslås i proposition nr 140, att minska. Att utskottet ändåinte velat föreslå ändring av i propositionen begärda anslag till selektivaåtgärder beror på att medlen anvisas som reservationsanslag och sålunda sannoliktblott i begränsad omfattning kommer att behöva tas i anspråk därest föreslagnagenerella åtgärder genomförs. Enunderbalansering av statsbudgeten är givetvis konjunkturpolitiskt motiverad inuvarande läge. Redan de stimulansåtgärder som är genomförda kommer attföranleda ett betydande budgetunderskott. Med den starkare valutaställning somnu har uppnåtts är det också möjligt att ur valutasynpunkt acceptera detbudgetunderskott som följer med de åtgärder utskottet förordat och som ärnödvändiga för att få upp aktiviteten i näringslivet och för att kunnabemästra arbetslösheten. att i anledning av vad istatsrådsprotokollet anförts om den allmänna uppläggningen av den ekonomiskapolitiken som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört.» 2)vid punkten 8 (Särskilt statligt bostadstillägg för barnfamiljer, m. a) av herrar i (c), (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med »har»och slutar med »allmänna barnbidragen» bort ha följande lydelse: »Finansutskottethar uppfattningen att en samlad familjepolitisk reform bör komma till ståndinom en nära framtid. Stödet till barnfamiljerna har inte stärkts i takt medden allmänna standardhöjningen Många barnfamiljer har stora svårigheter attklara ekonomin. Resultatet blir i många fall att socialhjälp måste tillgripas.Ett förbättrat stöd till barnfamiljerna är sålunda socialt ochjämlikhetspolitiskt angeläget. Utskottet delar uppfattningen att om enförbättring genomförs nu får den en aktiv konjunkturpolitisk effekt.Mittenpartierna har tidigare i krävt att barnbidragen skallinflationsskyddas. Den senaste barnbidragshöjningen har knapptkompenserat barnfamiljerna för inträffade prisökningar . Nyaprisökningar har hårt drabbat just barnfamiljerna. En höjning av barnbidragennu är därför särskilt motiverad av förhållandet att en önskvärd indexsäkringför att göra barnstödet värdebeständigt inte kommit till stånd. I detta syftebiträder utskottet yrkandet i motion 1971: 1490 om höjning av de allmännabarnbidragen med , per barn och år. Höjningen skall gälla från den 1januari 1972. Härigenom blir yrkandena om höjning av de allmänna barnbidragen imotionerna 1971: 1495 och 1971: 1528 i huvudsak tillgodosedda. Som framhålles i motionen 1971:1490 är det viktigt att stödet till barnfamiljerna formas, så att det bättreanpassas efter behovet med hänsyn till inkomstförhållanden och barnantal.Nuvarande bostadstill-lägg är härvidlag otillräckliga. I proposition 1971: 156,som behandlas av socialutskottet, läggs fram förslag om kraftigt höjdabostadstillägg från . Förslaget syftar framför allt tillstärkt stöd till barnfamiljer med låga inkomster. Särskilt gäller dettafamiljer med flera barn och familjer med höga boendekostnader. Propositionensinriktning står i dessa avseenden i överensstämmelse med utskottetsuppfattning. Utskottet biträder förslaget i propositionen 1971: 140 om attinnan de höjda bostadstilläggen börjar utgå en särskild utbetalning görs tillbarnfamiljer som är berättigade att uppbära statligt bostadstillägg för december1971. Utbetalningen bör göras . Utskottet avstyrkersåledes motionen 1971: 1528 såvitt här är i fråga.» delsutskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med avslag påmotionen 1971: 1528, såvitt nu är i fråga, 1. godkänner de istatsrådsprotokollet förordade grunderna för särskilt statligt bostadstilläggför barnfamiljer, 2. till Särskiltstatligt bostadstillägg för barnfamiljer på till-läggsstat I till riksstatenför /72 anvisar ett förslagsanslag av , B. attriksdagen med bifall till motionen 1971: 1529 som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört om rätt till särskilt statligt bostadstilläggdå grundförmånen beviljats retroaktivt, C. att beträffande höjningav de allmänna barnbidragen 1. med bifall till motionen 1971: 1490 delsbeslutar att 1 § lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag skall från den 1januari 1972 ha följande såsom utskottets förslag betecknade lydelse Nuvarande lydelse Utskottets förslag För barn, som är svensk medbor- För barn, som är svensk medbor gare och bosatt i riket, skall av all- gareoch bosatt i riket, skall av manna medel såsom bidrag till bar- allmännamedel såsom bidrag till nets uppehälle och uppfostran utgå barnetsuppehälle och uppfostran allmänt barnbidrag med / 200 kro- utgåallmänt barnbidrag med 1 400 nor i enlighet med vad kronor omåret i enlighet med vad nedan närmare stadgas.-------- nedan närmare stadgas. Allmänt barnbidrag--------------- i riket. FiU1971: 47 64 delsbeslutar att till Allmänna barnbidrag på tilläggsstat I till riksstaten /72 anvisa ett förslagsanslag av , 2. beslutaratt motionen 1971: 1495 och motionen 1971: 1528, i den mån de ej kan ansesbesvarade med utskottets hemställan under C. 1 icke föranleder någon riksdagensåtgärd.» b)av herrar () och () som anser att delsdet avsnitt av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med »Finansutskottetansluter» och på s. 25 slutar med »för ändamålet» bort ha följande lydelse: »Ävenom, som socialutskottet anfört, utbyggnaden av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljer främst bör inriktas på familjer med låga inkomster och/eller flerabarn lämpar sig det befintliga systemet för bostadstillägg till barnfamiljerinte för en engångsinsats av det slag som förordas i propositionen. Denuvarande reglerna för bostadstillägg innebär, som framhålles i motionen 1971:1528, orättvisor som skulle förstärkas vid en utbetalning enligt ipropositionen förordade grunder. Med hänsyn härtill anser utskottet detriktigast att engångsinsatsen göres på de allmänna barnbidragen. Ipropositionen 1971: 156, som remitterats till socialutskottet, har föreslagitsen mer permanent omläggning och kraftig förstärkning av bostadstilläggen tillbarnfamiljer. Utskottet delar den uppfattning som framförts i motionen 1971:1557 att en sådan reform bör anstå tills beslut kan fattas om en allsidigfamiljepolitisk reform på grundval av familjepolitiska kommitténs till börjanav aviserade slutbetänkande. Det kan emellertid då befinnas önskvärtmed en ytterligare provisorisk förstärkning av familjestödet i avvaktan på attett sådant beslut skall hinna träda i kraft. En provisorisk höjning av deallmänna barnbidragen enligt förslaget i motionen 1971: 1528 öppnar enligtutskottets mening en naturlig väg för fortsatt tillfällig förstärkning underförsta delen av /73. Härigenomtillgodoses också i huvudsak önskemålet i motionen 1971: 1490 om höjning av deallmänna barnbidragen med . per barn och år, dock att beslutet nubegränsas till att gälla återstående del av innevarande budgetår. 1 motionen1971: 1495 föreslås en tillfällig höjning av barnbidragen. Som framgått av detanförda delar finansutskottet uppfattningen att en tillfälligbarnbidragshöjning är den bästa formen för omedelbar förstärkning avfamiljestödet, dock att - med hänsyn till övriga kostnadskrävandekonjunkturpolitiska åtgärder - beloppet inte bör sättas högre än till 50kronor per barn och utbetalnings-tillfäUe. Motionen1971: 1529 om viss ändring av reglerna för. de i propositionen 1971: 140föreslagna särskilda bostadstilläggen är efter finansutskottets här redovisadeställningstagande inte längre aktuell.» FiU 1971: 47 65 delsutskottets hemställan bort ha följande lydelse: »att med bifall till motionen 1971: 1528och med anledning av motionerna 1971: 1490 såvitt nu är i fråga och 1971: 1495 1. avslår propositionen 1971: 140 såvitt gällersärskilt statligt bostadstillägg för barnfamiljer, 2. avslår motionen 1971: 1529, 3. antager följande Härigenomförordnas som följer. Extrabarnbidrag skall av allmänna medel utgå för första och förbarn beträffande vilket allmänt barnbidrag enligt lagen (1947: 529) om allmännabambidrag utgår. Extrabarnbidrag utgår med i kvartalet. Extra barnbidrag utbetalas kvartalsvis utan ansökangenom vederbörande försorg. Utbetalningen sker till den somäger uppbära allmänt bambidrag för barnet. Angående sättet och tiden förutbetalningen meddelar Konungen närmare bestämmelser. Bestämmelserna i 2-7 §§, 11 § andra stycket och12-17 §§ lagen (1947: 529) om allmänna barnbidrag äger motsvarande tillämpningpå extra barnbidrag. Dennalag träder i kraft . 4. till Extra barnbidrag på tilläggsstat I tillriksstaten för /72 anvisar ett förslagsanslag av 180 000 000kr.» 3) vid punkten 9 (Motion om åtgärder för bättrearbetsmiljöer inom industrin) av herrar (), iHarplinge (c), (), (), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: »Utskottetvill erinra om att motionsyrkanden med liknande innebörd som det nuföreliggande behandlats av socialutskottet under vårriks- FiU 1971: 47 66 dagen.I den till socialutskottets betänkande 1971:7 fogade reservationen nr 2hemställdes därvid, att skulle ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört om åtgärder för att ekonomiskt stimulera industrin attförbättra arbetsmiljön. Yrkandet avslogs emellertid av . Finansutskottetvill med anledning av den nu föreliggande motionen understryka att det ärvärdefullt att den tillsatta arbetsmiljöutredningen fått till uppgiftatt behandla arbetsmiljöproblemen i ett större sammanhang, dvs. där man beaktarde arbetandes hela hälsosituation. Det är emellertid väsentligt attdet redan nu kan ske ökade insatser för att få till stånd bättre arbetsmiljöer.Utskottet tillstyrker därför förslaget i motionen 1971: 1532 att statligt stödtill åtgärder för bättre arbetsmiljöer i fråga om arbetslokaler, maskiner ochandra arbetsanordningar skall få utgå efter samma grunder som gäller i frågaom vatten- och luftvårdande åtgärder. Sådant stöd bör dock inte få utnyttjasdå annat stöd utgår, såsom t. ex. medgivande att ta i anspråk investeringsfond.Det får ankomma på Kungl. Maj:t att utfärda erforderligatillämpningsföreskrifter. att med bifall till motionen 1971: 1532som sin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört om stöd tillåtgärder för bättre arbetsmiljö.» 4) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. beträffande särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten avherrar (), i (c), (),(), Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande som på s. 34 börjar med »I sin» och på s. 35slutar med »för byggnadsinvesteringar» bort ha följande lydelse: »Utskottetanser det befogat att utvidga det särskilda investerings-avdraget till attockså omfatta vissa byggnadsinvesteringar. Utöver den omedelbarasysselsättningseffekt som en sådan åtgärd får både inom byggnadsbranschen ochinom andra näringar ger den företagen ett välbehövligt incitament tillkapacitetsutbyggnad, varigenom näringslivet som helhet skulle stå bättre rustatvid en kommande högkonjunktur. Utskottet tillstyrker sålunda motionerna 1971:1489-1491 såvitt nu är i fråga.» dels utskottets hemställanunder A 2 bort ha följande lydelse: »att i anledning av motionerna 1971:1489, 1971: 1490 och 1971: 1491 samtliga såvitt nu är i fråga antar följande FiU 1971: 47 67 Förordning om särskiltinvesteringsavdrag för vissa byggnadsarbeten vidtaxering till statlig inkomstskatt Härigenomförordnas som följer. Fysisk eller juridisk person, som driver rörelse,jordbmk eller skogsbmk och för vars räkning byggnadsarbete avsett förverksamheten igångsätts , fårvid taxering till statlig inkomstskatt åtnjuta särskilt investeringsavdrag vidinkomstberäkningen för den förvärvskälla vari verksamheten ingår. Särskilt investeringsavdrag utgör avden del av byggnads-kostnaden, som nedlagts imder tiden 31 mars 1973 och som belöper på beskattningsåret. Särskiltinvesteringsavdrag åtnjutes icke för byggnadsarbeten som helt eller tiUhuvudsaklig del avser bensinstation,reparationsverkstad för motorfordon, parkeringshus eller sådanparkeringsanläggning som ej inrättas i anslutning till ny bostadsbebyggelse, butiks-, kontors- ellerbanklokaler, kyrkliga eller andrasamlingslokaler eller nöjeslokaler, sporthall eller annanidrottsanläggning, Särskiltinvesteringsavdrag enligt denna förordning åtnjutes ej heller förbyggnadsarbete, för vilket investeringsfond enligt förordningen (1955: 256) ominvesteringsfonder för konjunkturutjämning eller motsvarande äldre författningtagits i anspråk enligt beslut av Kungl. Byggnadsarbeteanses igångsatt när det påbörjats på byggnadsplatsen. Med nedlagdbyggnadskostnad avses kostnad för utfört byggnadsarbete under den i 2 § förstastycket angivna tiden. Särskilt investeringsavdrag åtnjutes endast om denskattskyldige framställer yrkande om sådant avdrag i allmän självdeklarationoch företer tillfredsställande utredning om den byggnadskostnad på vilkenavdrag skall beräknas. Avdrag åtnjutes endast om sådan kostnad i förvärvskällanuppgått till under beskattningsåret. FiU1971: 47 68 Närmare bestämmelser för tillämpningen av dennaförordning meddelas av Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer. Denna förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. 5) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. beträffande investeringsbidrag av herrar (),i (c), (), (), Åsling (c), Fågelsbo (c)och () som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande på s. 36 som börjar med »Av skatteutskottets»och slutar med »motionen 1971: 1543» bort ha följande lydelse: »Utskottetär medvetet om att många, särskilt mindre och medelstora, företag till följd avdels den strama kreditpolitiken , dels den svagaefterfrågeutvecklingen under innevarande år kommit i ett pressatlönsamhetsläge. Den redovisade vinsten är i det läget ett dåligt mått påföretagens framtidsutsikter. Det är därför inte heller rimligt att förekomstenav en tillräckligt stor redovisad vinst skall vara avgörande för företagensmöjligheter att komma i åtnjutande av det investeringsstöd, som det ipropositionen föreslagna investeringsavdraget är avsett att utgöra. Utskottetfinner det därför skäligt att investeringsavdraget kompletteras med ettinvesteringsbidrag. Utskottet delar den i motionerna 1971: 1537 och 1971: 1543framförda uppfattningen att stödet storleksmässigt bör motsvara denskattevinst, som ett företag uppnår genom att utnyttja det 20-procentigainvesteringsavdraget. För företag som delvis kan utnyttja investeringsavdragetbör investeringsbidrag kunna utgå på den del av investeringsbeloppet på vilkenavdrag ej kunnat åtnjutas, dvs. investeringsbeloppet minskat med fem gångerdet avdragna beloppet. Utskottetfinner det svårt att utan närmare utredning precisera hur investeringsstödettekniskt bör utgå. Utskottet vill därför förorda att man i princip beslutar omett investeringsstöd av det slag, varom här är fråga, samt att riksdagenhemställer hos Kungl. Maj:t om ett förslag om stödets praktiskautformning. Tidsmässigt bör stödet avse investeringar som görs under sammaperiod som det särskilda investeringsavdraget avser.» dels utskottets hemställanunder B bort ha följande lydelse: »att beträffande införande av investeringsbidrag i anledning av motionerna 1971: 1537 och 1971: 1543 1. beslutar i princip att det särskilda investeringsavdraget skaUkompletteras med ett investeringsbidrag i enlighet med vad utskottet anfört,samt 2. hemställer att Kungl. Maj:t måtte utarbeta och föreläggariksdagen förslag om utformningen av ett sådant investeringsstöd,» 6) vid punkten 16 (Skatte- och kreditpolitiskaåtgärder m. beträffande mervärdeskatt och arbetsgivaravgift av herrarBurenstam (), i (c), (). (),Åsling (c), Fågelsbo (c) och () som anser att delsdet avsnitt i utskottets yttrande som på s. 33 börjar med »Skatteutskottethar» och på s. 34 slutar med »och 1971: 1494» bort ha följande lydelse: »Denallvarliga arbetslösheten och stagnationen i den ekonomiska tillväxten visarklart att de lättnader som vidtagits i den ekonomiska politiken ärklart otillräckliga. Det är enligt utskottets rnening därför nödvändigt att nuutan ytterligare dröjsmål sätta in snabbt verkande stimulansåtgärder. Åtgärdernamåste givetvis i stor utsträckning ha formen av arbetsmarknadspolitiskainsatser och ta sikte på att ge nytt arbete åt dem som friställts.