bet · FU01UbU24 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:24 betänkande i anledning av motioner angåendeut-bädningen av läkare och sjuksköterskor m, fl. I motionen 1971:373 av . (fp) har med hänvisning till vad som anförts i motionen 1971:355 -hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att förslag framläggsom ytterligare differentiering av vårdutbildningen, varvid förslagen ominrättande av en . särskild socialpsykiatrisk linje vid de medicinskahögskolorna beaktas . liksom sjuksköterskornas vidareutbildningsmöjligheter isyfte att överta vissa läkaruppgifter av i motionen 1971:355 exemplifieratslag. I motionen 1971:861 av fruHjelm-Wallén m. fl. (s) har hemställts att som sin mening ger tillkänna att samtalsmetodiken samt de sociala och psykologiska momenten ipsykiatrikerutbildningen måtte förstärkas. fastställdes av statsmakterna . Fr. o. /70 tillämpas vid de medicinska fakulteterna en helt bundenstudieordning, enligt vilken läkares grundutbildning omfattar fem och ett halvtår. Detta innebär att de första studerande efter den nya studieordningenavlägger läkarexamen , 1 arbetet på nya studieplaner har särskildvikt lagts vid mera detaljerade beskrivningar än tidigare av målen för deolika kurserna. har tillsatt en arbetsgrupp föröversyn av , vilka leder till medicine kandidatexamen. Efter grundutbildningen följer vidareutbildning, somomfattar dels en allmäntjänstgöring , dels specialistutbildningeller utbildning för allmän praktik. Allmäntjänstgöringen skall fullgöras somläkare i underordnad ställning. Tiden fördelas så att för varderamedicin, kirurgi och öppen vård avsätts 6 månader och för psykiatri 3 månader. Vid beslutet om genomförande av den nya ordningenför vidareutbildning av läkare fattades även vissa principbeslut beträffandetjänster för dem som genomgår vidareutbildning. Frågan om konstruk-: tionen avläkartjänsterna m. m. krävde emellertid fortsatt utredningsarbete. I början avår 1970 tillkallades , vilken avlämnatbetänkandet "Läkartjänster. Konstruktion, behörighet, tillsättning m.m.". Kapaciteten för läkarutbildningen har mer än fördubblatsunder , och beräknas nytillskottet av läkare utgöra ca 1 000 . Det nya systemet förläkarutbildningen ger samhället större möjligheter att kanaliseraläkarresurserna till de delar av landet och de områden av sjukvården därbehoven är störst. Den plan för fördelningen av de ökande läkarresurserna somhar upprättats i anslutning till läkarutbildningsreformen innebär enprioritering av bl. a. psykiatri och långtidsvärd. har i sin anslagsframställningför /73 anfört att diskussionen om läkarutbildningen inomberörda universitetsorgan, i fackpress m. m. intensifierats,delvis från nya utgångspunkter. Den förs nu som ett viktigt led i debatten omutformningen av den samlade vårdutbildningen. Bakgrunden till diskussionenutgörs bl, a. av de aktuella förändringarna i organisationen m. m. av hälso-och sjukvårdsarbetet i samhället. De framtidsinriktade frågorna gäller i förstahand huvudmålen och därmed grundläggande enskildheter i utformningen, t. ex.graden av specialisering i läkarnas grundutbildning, omfattningen av debeteendevetenskapliga momenten och betydelsen av inslag med inriktning påläkarnas hälsovårdande uppgifter. UKÄ påpekar vidare att frågor av denna artuppmärksammas bl. a. i samband med utbildningsutrednings (U 68)överväganden beträffande vårdutbildningen. Maj:t uppdrog den 6 maj 1970åt universitetskanslersämbetet att i samråd med ,och dåvarande utredafrågan om utbildning i psykoterapi för olika personalkategorier inom hälso-och sjukvården. har därefter i samråd med de nämndamyndigheterna hållit en konferens med företrädare för ett trettiotalintresseorganisationer m. m., och har en arbetsgrupp tillsatts förutredning av frågan om utbildning i psykoterapi. Med hänvisning till det anförda och tidigare uttalande avriksdagen att vederbörande myndigheter uppmärksamt bör studera önskemål om förändringari läkarutbildningen och att utbildnings- och studieplanerna fortlöpande börrevideras med hänsyn till sjukvärdens utveckling och forskningens framstegutgår utskottet från att i motionen 1971'.861 framförda önskemål kommer att ilämplig omfattning beaktas utan något uttalande. I motionen 1971:355 framhålls bl. a. att nya ochintegrerade vårdformer kräver nya personalkategorier och att därför en mer flexibelutbildning på vårdområdet är ett angeläget krav. Det finns sålunda enligtmotionärernas mening t. ex. inom den öppna psykiska vården - behov avläkare som inte nödvändigtvis behöver den breda utbildning som krävs förnuvarande läkarexamen. Vidareutbildningsmöjligheterna för sjuksköterskor börförbättras i syfte bl. a. att få fram en ny personalkategori inom hälso- ochsjukvärden mellan läkare och sjuksköterska. Med anledning av det yrkande som framställts i motionen197 1:373, i vilken beträffande motiveringen hänvisas till nyssnämnda motion1971:355, erinras om att U 68 särskilt har uppmärksammat den eftergym- nasiala utbildningsorganisationen inom vårdområdet.Sålunda tillkallade U 68 en expertgrupp för utbildningssektorn förvårdyrken. 1 direktiven för gruppens arbete framhölls bl. a. att enkartläggning av utbildningsbehovet borde innefatta dels en undersökning av omnuvaran-' de utbildningslinjer är ändamålsenliga för de yrkesfunktioner som defrämst är avsedda för, dels ett klarläggande av om ytterligare utbildningsbehovkan motivera helt nya utbildningslinjer. Vidare framhölls, att kartläggningenborde avse sådana utbildningsbehov, som kan bedömas bli tillgodosedda i enframtida högskola, som kartläggningen i de fall där det är specielltpåkallat, borde kunna ge underlag för eventuella åtgärder redan på kort sikt. U 68:s expertgrupp för utbildningssektorn för vårdyrkenhar i en till utredningen avlämnad rapport redovisat resultatet av sittarbete. Utredningen har beslutat att studierna av utbildningssektorn,för vårdyrken skall fortsättas med en översyn av innehåll i och organisation avdels vissa medellånga utbildningslinjer med inriktning på vård och dels tilldessa anknytande utbildningar. Särskilt skall studeras bl. a. vilkautbildningslinjer som bör förekomma, samordningen mellan kortare och längrevårdutbildningar inklusive frågorna om vidareutbildning samt vilket beteende-och samhällsvetenskapligt innehåll som kan behöva tillföras utbildningarna. Inom U 68 pågår sålunda ett arbete som har en klaranknytning till de synpunkter och förslag om differentiering avvårdutbildningen, som förts fram i ifrågavarande motioner, nämhgen i motionen 1971:355 yrkandena i denna motion är behandlade i socialutskottets betänkande 1971:30- och i den till utbildningsutskottet remitterade följdmotionen 1971:373. Någonskrivelse till Kungl. Maj:t i frågan synes därför knappast erforderlig, varförutskottet avstyrker bifall till yrkandet i motionen 1971:373. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet att 1. avslår motionen1971:861, 2. avslår motionen1971:373. Närvarande: herrar Alemyr (s), (), iStaffanstorp (c), (), i (s), Nordstrandh (m),i (s), Elmstedt (c), i (s), (), (), herrar i Skärstad (c), i (vpk), i (fp) och (). av herrar () och i (fp) somanser ätt dels det stycke i utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Inom U 68" och slutar med "motionen 1971:373" bort haföljande lydelse: "U 68 :s utredningsuppdrag är emellertid i förstahand långsiktigt och av principiell natur. Det tillgänglijgamaterialet präglas av hög abstraktionsgrad och en inriktning främst påprganisatoriska principfrågor. U 68:s promemorior och rapporter är över huvuden svårtillgänglig materia, vilket försvårar för dem som ej deltar iutredningsarbetet att bilda sig en klarare uppfattning om i vilka banor U 68 :stänkande går. Utskottet har emellertid blivit övertygat om att denkonkreta utbildningsfråga som motionen 1971:373 tar upp är en sådanspecialfråga att den inte kan förväntas komma att eller kunna beredaserforderligt utrymme inom U 68 :s arbete. a. torde det ligga utanförutredningens direktiv att mera ingående analysera och utreda motioneris förslagom en särskild socialpsykiatrisk linje vid de medicinska högskolorna och om enny personalkategori inom hälso- och sjukvården mellan läkare och sjuksköterska. Utskottet är ense med motionärerna om angelägenheten av enytterligare differentiering av vårdutbildningen och att förslag härom snarastrnöjligt bör föreläggas . a. är detta viktigt för skolhälsovår-dendär läkarbristen nu är mycket besvärande. 1 fråga om skolhälsovården liksom ifråga om andra uppgifter, t. ex. vissa hälsoundersökningar, vaccinationer ochrutinkontroller, torde med fördel vidareutbildade sjuksköterskor kunna få inteoväsentligt vidgat ansvarsområde varigenom läkarnas insatser kan koncentreraspå andra arbetsuppgifter. Övervägande skäl talar enligt utskottets mening för attden genom ifrågavarande motionsyrkande aktualiserade vårdutbildningsfräganutreds genom särskilt för ändamålet tillkallade sakkunniga. Utskottet föreslår att som sin mening ger dennautskottets uppfattning till känna för Kungl. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse; "2. som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet i anledning av motionen 1971:373 anförtbeträffande utredning av frågan om ytterligare differentiering avvårdutbildningen." , Slhlm 71.572 S