bet · FU01SoU5 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsbetänkande nr 1971 SoU1971: 5 Socialutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts i statsverkspropositionen gjordaframställningar för /72 inom socialdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Socialdepartementet.Kommittéer m. m. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts i propositionen 1971: 1, bilaga 7, under punkterna A 1 och A 2 (s. 1415) framlagda förslag och hemställer att /72 anvisar 1. tillSocialdepartementet ett förslagsanslag av , 2. till Kommittéer m.m. ett reservationsanslag av . m. Kungl. Maj:t har under punkten A 3 (s. 15-16) föreslagit att till Försöksverksamhet m. m. för bud /72 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1971: 746 av m.fl. hemställsatt hos Kungl. Maj:t måtte anhålla att medel ur anslaget A 3 underfemte huvudtiteln tas i anspråk för försöksverksamhet med klientdemokrati i denöppna socialvården, samt att ger Kungl. Maj:t i uppdrag att itilläggsdirektiv till socialutredningen uppdra åt denna att studera ochanalysera försöksverksamhet med klientdemokrati såväl inom institutionsvård sominom öppen vård samt att föreslå sådana lagändringar som möjliggör ett reelltinflytande för socialvårdens hjälpsökande. I motionen 1971: 774 av herrar ochEnarsson hemställs att vid behandlingen av proposition 1971: I, bil.7, måtte avslå Kungl. Maj:ts begäran om ett reservationsanslag av 2 000 000 kr.till Försöksverksamhet m. m. inom verksamhetsområde. 1 1971.12 saml. Från och med innevarande budgetårhar på socialhuvudtiteln under anslaget Försöksverksamhet m. m. anvisats medelavsedda för undersökningar, utvecklingsarbete och försöksverksamhet inomsocialdepartementets verksamhetsområde. Anslaget uppgår till 2 000 000 kr.Kungl. Maj:t har föreslagit att samma belopp anvisas till ändamålet för nästabudgetår. I motionen 1971:774 yrkas, bl. a.med hänvisning till det statsfinansiella läget, att avslår Kungl.Maj:ts begäran om anslag för detta ändmål. Motionärerna anför därvid att någonnärmare precisering av hur anslaget skall användas inte lämnas. Enligt vad utskottet inhämtat hartill Kungl. Maj:t inkommit flera framställningar om bidrag från anslaget.Sålunda har begärt medel för en rad projekt. På grundval avsocialstyrelsens framställning har anslag beviljats till bl. a. delsplanerings- och utvecklingsarbete beträffande en socialcentral ochfältorganisation i kommunblock och för en undersökning i anslutninghärtill angående sambandet mellan sociala och medicinska förhållanden, dels enundersökning rörande samarbetet mellan föräldrar och personal på daghem. Detkan också nämnas att medel beviljats för en undersökning angående psykolog-och kuratorsmedverkan i barnstugeverksamheten. Vidare är flera projekt föremålför behandling inom den till knutna samarbets-kommittén försocial forskning. Utskottet, som anser det angeläget att medel ställs tillförfogande för försöksverksamhet på det sociala området, biträder Kungl. Maj:tsförslag och avstyrker därmed bifall till motionen 1971: 774. Nödvändigheten av att socialvården söker sig fram till nyametoder för samarbete med de hjälpsökande betonas i motionen 1971: 746. En framtidasocialvård måste, anförs det, utgå från att dess främsta och mest angelägnauppgift är att ge service till de människor, som har behov av de tjänster somtillhandahålls. Till följd härav bör den behandling och vård som erbjuds denenskilde så långt som möjligt utformas i samråd med denne och medhänsynstagande till hans integritet. Ett reellt medinflytande masts åstadkommasför den hjälptagande inom socialvården. I linje med det anförda måste följandeprinciper vara vägledande för framtidens socialvård, nämligen principerna attpersonal och klienter utgår från ett gemensamt mål som de själva harformulerat, att socialvården grundas på frivillighet i största möjligautsträckning samt att relationen personal-hjälpsökande bygger på öppenkommunikation i olika riktningar. Motionärerna yrkar att skallanhålla att medel ur anslaget Försöksverksamhet m. m. tas i anspråk förförsöksverksamhet med klientdemokrati i den öppna socialvården. Vidare yrkas imotionen att socialutredningen genom tilläggsdirektiv skall få i uppdrag att studera och analysera försöksverksamhet medklientdemokrati såväl inom institutionsvård som inom öppen vård samt attföreslå sådana lagändringar som möjliggör ett reellt inflytande försocialvårdens hjälpsökande. Utskottet vill framhålla att bidrag från anslagetFörsöksverksamhet m. m. kan utgå för bl. a. prövning och utvärdering av nyametoder inom det sociala området liksom för undersökningar som tar sikte på envidareutveckling av ett visst område, såväl när det gäller mål och metoder somorganisation och resursanvändning (prop. 1970: 1, bil. 7 s. 14-15). Den imotionen 1971:746 förordade försöksverksamheten ligger enligt utskottets meninghelt inom ramen för sådana ändamål till vilka bidrag kan utgå från anslaget.Det bör emellertid ankomma på Kungl. Maj:t att pröva de olika framställningarom bidrag från anslaget som kommer in. Motionen bör därför i denna del inteföranleda någon åtgärd. skall enligt sina direktiv göra enallmän översyn av vårdlagstiftningen. Utredningsarbetet skall förutom enlagteknisk samordning av de tre sociala vårdlagarna omfatta frågan rörandevårdens innehåll och anordningar för att tillgodose vård- och hjälpbehov. Bl.a. bör vård- och behandlingsmetoder, samordning av åtgärder och samarbete mellanolika samhällsorgan och institutioner granskas. Det är enligt utskottetsmening sannolikt att frågor av den karaktär som tas upp i motionen och somalltmer dryftas i den pågående socialvårdsdebatten kommer att aktualiserasunder utredningsarbetet. Hinder föreligger inte heller för socialutredningenatt ta initiativ till försöksverksamhet på visst eller vissa områden. Medhänsyn till det anförda anser utskottet det inte erforderligt med sådanatilläggsdirektiv som förordas i motionen. Denna bör emellertid överlämnas tillutredningen. 1. att i anledningav motionen 1971:746, såvitt avser yrkandet om tilläggsdirektiv till socialutredningen, hos Kungl. Maj:t hemställer att motionen i denna del överlämnas till social utredningen, 2. att riksdagenavslår motionen 1971:746, såvitt avser yrkandet om anslag tillförsöksverksamhet med klientdemokrati, 3. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971:774 tillFörsöksverksamhet m. m. för /72 anvisar ett reservationsanslagav . Maj:t har under punkten A 4 (s.16) föreslagit att till Extra utgifter för /72 anvisaett reservationsanslag av . I motionen1971: 764 av i och i hemställsatt till Bidrag till , ,(nytt anslag) för /72 anvisar ett anslag av . I motionen1971:788 av m.fl. hemställs att måtte till Extra utgifterför /72 under femte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av500 . I motionen 1971:764 yrkas attriksdagen för nästa budgetår under ett nytt anslag skall anvisa . sombidrag till (). I motionen 1971:788 förordas att () erhåller ökat statsbidrag för förbundets allmännabevaknings- och informationsarbete. Mot denna bakgrund yrkas att tillanslaget Extra utgifter under socialhuvudtiteln för nästa budgetår anvisar ettreservationsanslag av . Under en följd av år har ett antal handikapporganisationerför sin allmänna verksamhet tillerkänts bidrag från anslaget Extra utgifterunder femte huvudtiteln. Innevarande budgetår har sammanlagt 14 organisationerfått sådant bidrag med totalt . Bidragen har till flertalet organisationer,däribland FUB, utgått med . HCK har erhållit bidrag med ,vilket utgör en fördubbling av bidraget i förhållande till nästföregående,år.Det kan i detta sammanhang nämnas att FUB erhållit bidrag med . urallmänna arvsfonden för viss informations- och kursverksamhet . Såväl FUB och HCK som andra organisationer utför ettbetydelsefullt arbete för de handikappade. Till fyra av dessa organisationerhar hittintills utgått bidrag under särskilda anslag. Även för nästa budgetårframställer Kungl. Maj:t begäran om sådana anslag (K 10-K 13). Utskottet ärinte berett att tillstyrka att nya anslag av detta slag uppförs underhuvudtiteln. Härvid beaktar utskottet att handikapputredningen i sittbetänkande »Bättre socialtjänst för handikappade» (SOU 1970:64) föreslagit attde särskilda bidragsanslagen skall ersättas av ett gemensamt anslag och attfördelningen mellan handikapporganisationerna av det totala anslagsbeloppetför organisationernas allmänna verksamhet skall beslutas av Kungl. Maj:t efterförslag av . I enlighet med det anförda avstyrker utskottetförslaget i motionen 1971:764 att ett nytt anslag till bidrag till HCK uppföresunder huvudtiteln. Bidrag till HCK och till FUB bör liksom utgå efteren avvägning i förhållande till de önskemål och behov oom föreligger hos andra handikapporganisationer.Fördelningen av det totala bidragsbeloppet som kan ställas tiU organisationemasförfogande från anslaget Extra utgifter bör även för nästa budgetår ankomma påKungl. Utskottet anser sig inte kunna biträda yrkandet i motionen 1971:788 om en höjning av det av Kungl. Maj:t föreslagna anslagsbeloppet. 1. att riksdagenavslår motionen 1971: 764, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971:788 tillExtra utgifter för /72 anvisar ett reservationsanslag av 350 000kr. Ekonomiskt stöd åt barnfamiljer m. m. Maj:t har under punkten C 1(s. 35-36) föreslagit att till Allmänna barnbidrag för budgetåret1971/72 anvisa ett förslagsanslag av 2 . I motionen1971: 185 av herrar och hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t anhåller om utarbetande av en samlad plan för barnstödetsutbyggnad i enlighet med vad i motionen anförts och i takt med vad resursernamedger. I motionen1971:360 av i m.fl. hem-stiills att måttebesluta om indexreglering av de allmänna barnbidragen att gälla fr. o. m. den 1juli 1971. Efter beslut av förra årets riksdag(prop. 1970: 65, 2LU 40, SU 100) höjdes det allmänna barnbidraget från och medden med . för barn och år. I motionen 1971: 360 yrkas att skall besluta omindexreglering av barnbidragen från kommande halvårsskifte. I motionen 1971: 185 hemställs om utarbetande av en samladplan för barnstödets utbyggnad i enlighet med vad som anförts i motionen och itakt med vad resurserna medger. I en sådan plan bör enligt motionärernasmening ingå en ytterligare höjning av barabidragen med hänsyn till såvälpenningvärdeförsämringen som önskemålet att tillförsiikra barnfamiljerna enstandardhöjning. För att ge barnfamiljerna kompensation förlevnadskostnadsstegringen bör någon form av indexreglering av barnstödet ingå iplanen. Det särskilda stödet till familjer med låga inkomster bör ses över.Motionärerna vill också att införande av vård- nadsbidrag, som så långt möjligt kan ge föräldrarnavalfrihet mellan hemarbete och förvärvsarbete, övervägs. Frågan om värde- och standardbeständighet av defamiljepolitiska förmånerna kommer att tas upp till behandling avfamiljepolitiska kommittén. har med hänvisning härtill under enföljd av år avslagit motionsyrkanden om indexreglering av barnbidragen. Därvidhar framhållit att dessa tills vidare bör höjas genom särskildabeslut. Det firms enligt utskottets mening inte anledning att nu inta annanståndpukt i denna fråga. Utskottet avstyrker därför yrkandet i motionen 1971:360 om indexreglering av barnbidragen . Vad därefter gäller yrkandet i motionen 1971: 185 villutskottet framhålla att familjepolitiska kommittén har ett mycket omfattandeuppdrag. Med utgångspunkt från att de allmänna barnbidragen alltjämt skallbilda stommen i konsumtionsstödet åt barnfamiljerna skall kommittén övervägasamhällets totala stöd åt barnfamiljerna. Huvuduppgiften för kommittén skalldärvid vara att undeisöka effektiviteten av olika stödformer och pröva derasinbördes sammansättning och avvägning inom ramen för vissa alternativ församhällets totala stöd till barnfamiljerna. Det anges i kommitténs direktiv attde familjepolitiska insatserna bör differentieras så att stödet sätter in näroch där behovet är störst. Kommittén skall i sitt arbete beakta det direktasamband som råder mellan stödet till barnfamiljerna och skattesystemetsutformning. Jämsides med familjepolitiska kommittén arbetar andra utredningarmed uppgifter som har särskild betydelse för barnfamiljerna. Av dessa utredningarkan särskilt nämnas servicekommittén och barnstugeutredning. Medhänsyn till det omfattande utredningsarbete som således pågår avstyrkerutskottet yrkandet i motionen 1971: 185 om en plan för barnstödets utbyggnad. Utskottettillstyrker den begärda medelsanvisningen. 1. att riksdagenavslår motionen 1971: 185, 2. att riksdagenavslår motionen 1971: 360, 3. att riksdagentill Allmänna barnbidrag för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning till postverket för utbetalning av allmännabarnbidrag. Maj:ts under punkten C 2 (s. 36) framlagda förslag ochhemställer att till Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag för /72anvisar ett förslagsanslag av . Bostadstillägg för barnfamiljer, m. m. Kungl. Maj:t harunder punkten C 3 (s. 36-38) föreslagit att 1) godkänna den istatsrådsprotokollet förordade ändringen i grunderna för bostadstillägg förbamfamiljer att gälla fr. o. m. , 2) tillBostadstillägg för barnfamiljer, m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen1971:748 (motivering i motionen 1971: 1157) av m. fl. hemställs attriksdagen måtte uttala att en utvidgning av de bostadssociala stödåtgärdernatill att omfatta alla lägre inkomsttagare bör prövas. I motionen1971: 758 av i öskevik m. fl. hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t måtte anhålla om förslag till sådan ändring av gällandebestämmelser att det särskilda bostadstill-lägget för bamfamiljer med högabostadskostnader göres statligt och i sin helhet finansieras av staten. I motionen1971:770 av i m.fl. hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t anhåller om förslag till sådan ändring av gällande bestämmelseratt vid inkomstprövning för bostadstillägg för bamfamiljer den fastställdabeskattningsbara inkomsten skall ökas av den behållna förmögenhet somöverstiger »30 000» kr. I motionen1971:777 av i hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställer om förslag till beräkning av bostadstillägg, så attbostadstillägg till vuxenstuderande utgår efter andra beräkningsgrunder än denu rådande, samt att dessa beräkningsgrunder tar hänsyn till den aktuellainkomsten. I motionen1971:779 av herrar i och hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj;t begär att förslag fram-lägges för tillsådan ändring av Kungl. Maj:ts kungörelser 1968: 425 om statliga bostadstilläggtill barnfamiljer och 1968: 426 om statsbidrag till kommunala bostadstilläggtill barnfamiljer, att de i motionen berörda möjligheterna till missbruk kanundanröjas. I motionen1971:786 av m.fl. föreslås att hemställer hos Kungl.Maj:t om utfärdande av tilläggsdirektiv till familjepolitiska kommittén sommöjliggör prövning om de nuvarande bestämmelserna för utbetalning avbostadstillägg för bamfamiljer är ändamålsenliga. I motionen1971:787 av hemställs att ville besluta att hos Kungl.Maj:t hemställa om utredning och förslag i syfte att åstadkomma mera rättvisande bestämmelser vidberäkning av reducering av statligt bostadstillägg till barnfamiljer på grundav familjens förmögenhet. Med hänsyn tillbarnfamiljema i låginkomst-gruppema har Kungl. Maj:t förordat attinkomstgränsen för oreducerat bostadstillägg, vilken gräns vid det höjdes med , fr. o. m. höjs medytterligare . Förslaget innebär att oreducerat bostadstillägg kommeratt utgå upp till en beskattningsbar inkomst på , vilket motsvararen årsinkomst av ca . Utskottet biträder förslaget. Till grund för inkomstprövningen avbostadstillägget läggs enligt huvudregeln den beskattningsbara inkomsten vidden senaste taxeringen; inkomstprövningen för bostadstillägg skersåledes f.n. på grundval av inkomster. För att familjer vilkasinkomster minskat väsentligt - enligt anvisningar med entredjedel - inte skall behöva vänta på en bidragshöjning, finns enundantagsbestämmelse som gör det möjligt att beräkna bostadstillägget medhänsyn till den aktuella inkomsten. I två motioner framställes yrkanden som avser ändringar inämnda inkomstprövningsregler. I motionen 1971: 779 erinras om att i fall därinkomsten väsentligt ökat det icke finns någon motsvarighet till ovan nämndaundantagsregel, som avser väsentligt minskade inkomster. Avsaknaden av ensådan regel är enligt motionärerna otillfredsställande framför allt med hänsyntill att det förekommer att mycket högavlönade personer tar ledigt frånförvärvsarbete och därigenom kan få bostadstillägg. Motionärema hävdarvidare att anvisningar för beräkningen av bostadskostnadendå den bidragssökande bor i egen fastighet kan missbrukas. I motionen yrkas attriksdagen skall begära förslag om sådan ändring i bidragskungörelserna att denämnda möjlighetema till missbruk kan undanröjas. I motionen 1971: 777 hävdasatt en studerande som varit förvärvsarbetande drabbas särskilt hårt avinkomstprövningsreglerna, eftersom dessa anknyter till den taxerade och intetill den aktuella inkomsten. Motionären framhåller vidare att vuxenstuderande,som ofta har högre inkomster under ferierna än andra studerande, med hänsyntill reduceringsreglerna inom studiemedelssystemet får mindre studiemedel änandra studerande. För vuxenstuderande som studerar på annan plats än hemortenvore det därför rimligt, menar motionären, att bostadstillägg kunde utgå ochatt tillägget beräknades på de aktuella inkomsterna. I motionen yrkas attriksdagen skall hemställa om förslag till beräkning av bostadstillägg så attsådant tillägg till vuxenstuderande utgår efter andra beräknings- granderän de nuvarande och att dessa grunder anknyter till den aktuella inkomsten. Utskottetvill framhålla att, om enligt vad som föreslagits i motionen 1971: 779 enalternativ inkomstberäkningsgrund skulle införas även då det gäller familjersom fått väsendigt ökade inkomster, detta skulle medföra att man fick tillämpaen generell dubblering av inkomstprövningen. Med hänsyn till att omkring 400000 bamfamiljer nu uppbär bostadstillägg skulle införandet av en regel avangivna slag uppenbarligen föranleda betydande administrativt merarbete. Detsagda hindrar dock inte att det kan finnas anledning att se över bestämmelsernaom bostadstillägg mot bakgrund av de hittillsvarande erfarenheterna av bidrags-givningen.På begäran av förra årets riksdag (SU 5, rskr. 5) har familjepolitiskakommittén fått tilläggsdirektiv som innefattar ett sådant uppdrag. Utskottetdelar de i motionen 1971:779 framförda synpunkterna men eftersombestämmelserna för bostadstillägg kommer att ses över bör motionen inteföranleda någon åtgärd. Ianledning av vad som anförs i motionen 1971: 777 finner utskottet det angelägetunderstryka att det inte kan komma i fråga att skapa särskilt förmånliga reglerför familjer som tillhör viss gmpp; de ekonomiska problem som finns för devuxenstuderande måste bedömas helt som en studiesocial fråga. Med hänsyn tilluppgifterna i motionen måste också erinras om att den undantagsregel, som finnsför familjer som får väsentUgt minskade inkomster och som innebär att inkomstprövningenkan grundas på den aktuella inkomsten, kan fungera tillfredsställande förvuxenstuderande med familj. Rätt till bostadstillägg kan nämligen grundas understudietiden på den då aktuella inkomsten och under tid därefter på den taxeradeinkomsten . I enlighet med det anförda har utskottet intekunnat finna att vad som anförs i motionen motiverar ändring avberäkningsreglema för bostadstill-lägg. Genom motionen aktualiseras emellertidfrågan huruvida handlägg-ningsrutinema i kommunerna i ärenden rörandebostadstillägg är sådana att frågan om tillämpning av den här aktuellaundantagsregeln kan bli föremål för prövning utan dröjsmål. Det är självfalletangeläget att bostadstillägget kan börja utgå möjligt efter det denaktuella inkomsten sjunkit väsentligt. Utskottet utgår från att denna fråga kommeratt prövas av familjepolitiska kommittén under den ovan angivna översynen.Någon åtgärd i anledning av motionen är inte erforderlig. Inkomstprövningsreglernainnehåller - i likhet med vad som är fallet med motsvarande regler förinkomstprövat tillägg erUigt studiehjälpsreglementet - en bestämmelse om attden inkomst, som skall läggas till grund för reduktionen av bostadstillägget,skall ökas av den behållna förmögenhet som överstiger . I motionen 1971:770 och1971:787 framställs yrkanden som syftar till en uppmjukning av denna regel. I motionen 1971: 770yrkas sålunda att ökningsfaktom skall sänkas från till . I motionen1971: 787 framhålls att för personer, som gjort kapitalkrävande investeringar iett eget företag, ger den nuvarande regeln om hänsynstagande till förmögenheteninte ett rättvisande resultat, eftersom de i företaget bundna medlen intedirekt kan göras tillgängliga för familjens konsumtion. Motionärema vill ha enutredning som syftar till att åstadkomma mer rättvisande bestämmelser i dettaavseende. Mot bakgrund av de höjda fastighetstaxeringsvärdena vid1970 års allmänna fastighetstaxering beslöt förra årets riksdag att höjaförmögenhetsgränsen när det gäller bostadstillägg från . till 50 000kr. Utskottet är inte berett att nu förorda någon sänkning av den reduktionsfaktorsom skall tillämpas beträffande förmögenheter som överstiger . mening finns det inte heller anledning att frångå regeln om attfamiljens hela förmögenhet skall läggas till grund för beräkningen avbostadstillägg. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet motionerna1971:770 och 1971:787. Bostadstillägg till andra än barnfamiljer. Bostadstilläggeni deras nuvarande utformning syftar till att bereda bamfamiljer med lägreinkomster och familjer med flera barn ett förstärkt ekonomiskt stöd så utformatatt de medverkar till att höja familjemas bostadsstandard. I motionen 1971:748föreslås att skall uttala att en utvidgning av de bostadssocialastödåtgärderna till att omfatta alla lägre inkomsttagare bör prövas. Föregående års riksdag (SU 5, rskr. 5) hemställde om enöversyn av bestämmelserna om bostadstillägg innefattande en prövning av möjligheternaatt utvidga bidragssystemet till låginkomstgmpper utan bam under . Kungl.Maj:t har uppdragit åt familjepolitiska kommittén att verkställa den begärdaöversynen. Eftersom motionäremas önskemål således är tillgodosett, påkallarmotionen 1971: 748 inte någon åtgärd. Bostadstillägget betalas ut direkt tillbarnfamiljerna. I motionen 1971:786 erinras om att familjepolitiska kommitténhar att pröva förslag som innebär en inte oväsentlig utvidgning avbidragsområdet. Det måste mot denna bakgrund, anförs det, vara lämpligt attinnan förslagen genomförs söka utröna om de nuvarande utbetalningsbestämmelsernabör bibehållas eller om bidragen bör utbetalas till bostadsfön'altningarna.Motionärema föreslår att skall begära tilläggsdirektiv tillfamiljepolitiska kommittén, som möjliggör prövning av om de nuvarandebestämmelserna för utbetalning av bostadstillägg är ändamålsenliga. Då fattade beslut om det familjestöd,som bostadstillägget utgör, erinrade statsutskottet bl. a. om att tilläggetalltid innehåller ett grundbelopp som är oberoende av bostadsvillkor och i ett stortantal fall utgår utan någon bostadsanknytning. Utskottet pekade på att ettgenomförande av ett då väckt motionsförslag om att införa sammautbetalningsregler som för familjebostadsbidraget - vilket i regel utbetaladestill fastighetsägaren - skulle leda till en utbetalningsordning där fleraolika utbetalningssystem skulle fungera vid sidan av varandra. Detta skullekomplicera admmistrationen. Utskottet biträdde förslaget i propositionen attutbetalningen skulle göras direkt till familjen. biföll förslaget.EnUgt socialutskottets mening är de motiv som anfördes för enutbetalning av bidragen direkt till familjen fortfarande giltiga. Utskottet ärdärför inte berett att förorda sådana tilläggsdirektiv till familjepolitiskakommittén, som begärs i motionen 1971: 786. Utskottet avstyrker såledesmotionen. Finansieringav kommunala bostadstillägg. Statsbidrag utgår till kommunala bostadstilläggmed av kostnaden.