bet · FU01SkU62 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971: 62 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av skrivelse från ombudsmän angåendeändringar i lagen om allmän folk- och bostadsräkning jämte motion. I skrivelse 1971: 19 från ombudsmänhemställs att ville till övervägande ta upp frågan om vidtagande avsådana ändringar i lagen (1970: 74) om allmän folk- och bostadsräkning att ilagen tydligt anges omfattningen av den uppgiftsskyldighet som lagen ålägger deenskilda, ävensom frågan om vidtagande av åtgärder för att stärka sekretessenunder insamlingsskedet för lämnade uppgifter. Till behandling i detta sammanhang upptar utskottetden vid början väckta motionen 1971: 1183 av m. fl. (fp)vari hemställs 1. att föreläggs en rapport angående 1970års folk- och bostadsräkning, där omfattningen och orsakerna till vägran attmedverka analyseras och förslag till förbättringar av frågeutformning, sekretesskyddoch information vid nästa räkning framlägges, 2. att en rådgivande grupp med parlamentariskförankring på ett tidigt stadium knyts till nästa folk- och bostadsräkning. hölls folkräkning vart tiondeår. Därefter har sådan räkning ägt rum , med undantag för år 1955då folkräkningen inställdes. Vid1910 års folkräkning utfärdades föreskrifter om avlämnande av särskildayrkesuppgifter i samband med mantalsskrivningen. Vid 1920 och 1930 årsfolkräkningar togs mantalsskrivningen i ökad utsträckning i anspråk viduppgiftsinsamlingen. Skyldigheten att lämna skriftliga mantalsuppgifterutsträcktes. Vid folkräkning skedde en omläggning av yrkesstatistiken.I samband därmed effektiviserades den lokala granskningen avmantalsuppgifternas yrkesuppgifter. Sålunda tillskapades särskilda kommunalagranskningsnämnder med uppgift bl. a. att granska de avgivna uppgifterna.Motsvarande föreskrifter utfärdades till 1945 och folkräkningar. Till1960 års folkräkning ålades däremot kom- munens styrelse att svara för granskning och kompletteringav folkräknings- och fastighetsuppgifterna. För detta ändamål skulle styrelsenutse en granskningsledare. Grundmaterialet för folkräkningen erhölls frånfolkräkningsuppgifter som ersatte mantalsuppgifterna. Bostadsräkningar och bostadsundersökningar av olika typeroch omfattning har företagits vid sldlda tillfällen. 1945 årsbostadsräkning var den första som omfattade hela landet. Vid bostadsräkningenår 1960 skedde en begränsning av antalet uppgifter. Senaste aOmännabostadsräkning skedde . Undersökningar av detta slag har betraktats somen viktig gren av den fortlöpande socialstatistiken. Det har även framhållitsatt undersökningarna är särskilt angelägna med hänsyn tiU statens ochkommunernas mycket omfattande åtgärder för att främja bostadsförsörjningen ochen planmässig bebyggelse. Fr. o. m. har bostadsräkningen samordnats medfolkräkningen såväl från organisatorisk synpunkt som med hänsyn tUl behovet avdata om dem som bor i lägenheterna. Fördelama har varit bl. a. att man kunnatgå vit med en gemensam blankett till allmänheten. Vidare har granskning,kodning och bearbetning av material kunnat samordnas. De grundläggande bestämmelserna omfolk- och bostadsräkning har varit intagna i förordningar, vilkaavsett uteslutande de aktuella räkningarna. gäller -efter beslut av riksdag (prop. 1970: 27; 3LU 20) - att de grundläggandebestämmelserna återfinns i en lag av permanent karaktär, nämligen lagen (1970:74) om allmän folk- och pensionsräkning (FoB-lagen). Denna innehålleremellertid inte närmare bestämmelser om vilka uppgifter den uppgiftsskyldigehar att lämna. I lagen anges endast att vederbörande »för tid och vidtidpunkter samt på sätt som bestämmes av Konungen» har att lämnafastighetsuppgift samt bostads- och hushållsuppgift. Av särskildatillämpningsföreskrifter, vilka intagits i kungörelsen (1970: 75) om folk-ochbostadsräkningen 1970 m. m. framgår att skyldigheten att lämna bostads- ochhushållsuppgift omfattar skyldighet för envar att lämna synnerligen ingåendeuppgifter om bl. a. sina arbetsförhållanden och om sin skol- ochyrkesutbildning. Vissa av de spörsmål somaktualiserats i skrivelsen och i motionen är f. n. föremål för övervägandeninom flera utredningar. Andra frågor kan förväntas bli prövade före nästa folk-och bostadsräkning. Offentlighet och sekretesslagstiftningsutredningen - -(Ju 1970: 49) har enligt sina direktiv i uppdrag att inom ramen för en allmänöversyn av lagstiftningen om offentlighet och sekretess behandla frågan om offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-lagratinformationsmaterial. Utredningen har bl. a. till uppgift att överväga närADB-lagrade uppgifter skall betraktas som offentlig handling och vilkaförändringar av sekretesslagstiftningen som kan behövas för att skydda denenskilde eller det allmänna mot skadliga verkningar genom att sammanställningarav uppgifter offentliggörs. - väntas avge ettbetänkande rörande offentlig och privat hantering av personorienteratADB-material. (Ju 1970: 50) skall enligtsina direktiv verkställa utredning om kreditupplysningsverksamhetens former ochframtida organisation och därvid ta särskild hänsyn till att garantier skapasför att ADB-tekniken inte används på ett sätt som åsidosätter skälig hänsyn tillden personliga integriteten. - Utredningen väntas enligt uppgift avge sittbetänkande . Även på andra områden bedrivs f. n. utredningsarbete somkan väntas få väsentlig betydelse för kontrollen över utvecklingen pådataområdet. Samarbetsorganet för ADB inom rättsväsendet har sålunda att beredafrågan om omläggning av rutinen inom rättsväsendet för automatisk databehandlingoch därmed sammanhängande frågor, medan dataarkiverings-kommittén (U 1968: 48)enligt sina direktiv skall utreda bl. a. arkivfrågorna för den modernainformationsbehandlingens databärare. Hemvistsakkunniga (Fi 1971: 57) har till uppgift attöverse de grundläggande bestämmelserna om kyrkobokföring och mantalsskrivning.Utredningen har för avsikt att avge sitt betänkande under första halvåret1973. Enligt utdrag urstatsrådsprotokollet har Kungl. Maj:t bemyndigat chefen förfinansdepartementet att tillkalla ett antal sakkunniga med uppdrag att svaraför utredning av frågor rörande samordning och kontroll av databanker, m. m. Idirektiven för denna utredning framhåller föredragande departementschefen bl.a. att som den tekniska utvecklingen på ADB-området öppnatmöjligheter för helt nya, ofta fantasieggande uppgifter, den också ställersamhället inför nya krav och problem. Departementschefen konstaterar, att utredningsverksamhetennu har fått en sådan omfattning, att det framstår som angeläget att få tillstånd en samordning av det utredningsarbete som pågår, i första hand inom denstatliga sektorn men även i viss utsträckning mellan den statliga sektorn, åena sidan, och den kommunala och enskilda sektorn å den andra. Detta är enligtdepartementschefen motiverat redan av det skälet att tillgänglig expertis inomhär avsedda områden är knapp. Men framför allt är det nödvändigt för att kunnafånga upp utredningsresultat, initiera kompletterande utredningar och få ettsamlat underlag för den politiska styrningen av utvecklingen inom ADB-området. Dengrundläggande uppgiften för organet, som bör konstitueras i S. 6, rad 21. Står: 1973. Rättat till: 1975 SkU 1971: 62 4 kommittéform,bör vara att mot bakgrund av dagens situation i fråga om etablerade ellerplanerade databanker och med hänsyn till den överblickbara tekniskautvecklingen belysa vilken samordning - främst inom den offentliga sektorn menäven i övrigt - som är möjlig och önskvärd inom olika tidsperspektiv. Statistiskacentralbyrån har i sin anslagsframställning för /73 framhållitbl. måste ställnmg tas till om en ny folk-och bostadsräkning (FoB) skall genomföras 1975 och vilken inriktning ochomfattning den i så fall skall ha. Såväl i som i den internationelladebatten diskuteras f. n. från flera utgångspunkter folk- ochbostadsräkningarnas framtida utformning. Vilken roll kommer de olika register -administrativa och andra - som byggs upp att få för möjligheterna att tafram erforderlig statistisk information utan mycket omfattande räkningar? Denlivliga debatten om sekretess- och databanksproblemen i anslutning rill FoB 70understryker ytterligare vikten av att utformningen av framtida FoB ägnas storuppmärksamhet i SCB:s planering. Ennoggrann utvärdering av FoB 70 såväl innehållsmässigt som organisatorisktmåste utgöra en viktig utgångspunkt i detta planeringsarbete. Denna utvärderingbör,enligt SCB:s uppfattning ges en förutsättningslös inriktning så attalternativa metoder prövas att ge information om de samhällsföreteelser som FoBbeskriver. a. bör undersökas om en enklare FoB kan kompletteras med enutbyggd löpande statistikproduktion baserad på register eller särskiltinhämtade material, om vissa variabler kan beskrivas med hjälp avintermittenta eller löpande urvalsundersökningar etc. Därvid skall ocksåbeaktas den av statsvetenskapliga institutionen vid universitetgenomförda undersökningen om behandlingen av FoB 70 i 78 svenska dagstidningarsamt den av SCB genomförda undersökningen av allmänhetens inställning till FoB70. SCBavser att tillsätta en särskild arbetsgrupp med uppdrag att utvärderaerfarenheterna av FoB 70 och påbörja ett utredningsarbete om den framtidautformningen av FoB. Detta arbete, som /72 i avsaknad av särskildamedel endast kan bedrivas i begränsad omfattning, kommer in i ett intensivtskede /73 och måste leda fram till en plan för denfortsatta verksamheten på detta område, vilken kan ingå i SCB:sanslagsskrivelse /75. har för utredningsarbeteunder /73 begärt ett anslag av . Genombeslut av riksdag har de grundläggande bestämmelserna om allmän folk-och bostadsräkning meddelats i en lag som är avsedd att bli av permanentkaraktär (FoB-lagen 1971: 74). Närmare föreskrifter om folk- ochbostadsräkningen, avseende bl. a. vilka år sådan räkning skall äga rum, vilkentid folk- och bostadsräkningsuppgifter skall avse och vad de skall innehålla,skall däremot i fråga om varje räkning meddelas i särskildatillämpningsföreskrifter, som utfärdas av Kungl. Maj:t.Sådana föreskrifter har i fråga om 1970 års FoB-räkning intagits i kungörelsen(1970: 75) om folk- och bostadsräkningen 1970 m. m. Iskrivelsen från ombudsmän påpekas att FoB-lagen inte innehållernärmare bestämmelser om vilka uppgifter den uppgiftsskyldige har att lämna. Ilagen anges endast att vederbörande är skyldig att för tid och vid tidpunktersamt på sätt som bestämmes av Konungen avge fastighetsuppgift eller hushålls-och bostadsuppgift. Av tillämpningskungörelsen framgår att skyldigheten ättavge hushålls- och bostadsuppgift innefattar skyldighet för envar att lämnasynnerligen ingående uppgifter om sina arbetsförhållanden och om sin skol- ochyrkesutbildning. Sådana uppgifter kan - framhålls det - inte sägas gälla dentillfrågades bostads-och hushållsförhållanden. I skrivelsen ifrågasätts därförom inte bör komplettera FoB-Iagen så, att av denna kan utläsas vaduppgiftsskyldigheten omfattar. Även i andra hänseenden föreslås ändringar i lagen.Dessa syftar till att förebygga eller i vart fall försvåra obehörig insyn ihyresgästers och andra inneboendes privatliv uppgiftsmaterialetinsamlas. Utskottetkan ansluta sig till den i skrivelsen uttalade uppfattningen att vissainvändningar Med det anförda harskatteutskottet velat ge uttryck åt den uppfatt- ningen att det skulle vara till fördel 9m man i FoB-lagenklarare kunde ange de allmänna riktlinjerna för uppgiftslämnandet. I vart fallbör -enligt skatteutskottets uppfattning - av FoB-lagen, framgå att närmarebestämmelser om uppgiftsskyldigheten och dess omfattning meddelas i av Kungl.Maj:t utfärdade tillämpningsföreskrifter. Av den inledningsvis lämnade redogörelsen framgår att degrundläggande bestämmelserna om kyrkobokföring och mantalsskrivning f. n. ärföremål för översyn av hemvistsakkunniga och att betänkande i ämnet kan emotsesunder . Enligt skatteutskottels mening finns det anledninganta att utredningens överväganden kan ko.mma att aktualisera ändringar iFoB-lagen inför nästa folk- och bostadsräkning. Även på flera andra områdenpågår eller kommer att igångsättas utredningsarbete av betydelse för kommandesådana räkningar. Utskottet tänker härvidlag särskilt på offenUighets- ochsekretesslagstiftningskommittén, som väntas avgeett betänkande rörande offentlig och privat hantering av personorienteratADB-material, sa.mt på den särskilda arbetsgrupp inom statistiska centralbyrånsom skall utvärdera erfarenheterna av folk- och bostadsräkningen 1970 ochutreda den framtida utformningen av sädana räkningar. På grund av det anförda och då nästa folk- ochbostadsräkning kan väntas ske anser utskottet att skrivelsen frånriksdagens ombudsmän inte bör föranleda några omedelbara lagstiftningsåtgärder. Vad utskottet anfört i detföregående innebär enligt utskottets mening också ett bemötande av yrkandet imotionen 1971: 1183. I denna motion yrkas dels att föreläggs rapportangående folk- ocb. bostadsräkning och förslag till förbättringar avfrågeutformning, .sekretesskydd och information, dels att en rådgivande gruppmed parlamentarisk förankring på ett tidigt stadium knyts till nästa folk- ochbostcids-räkning. Enligt skatteutskottets mening får det förutsättas att detarbete som i regi bedrivs för att utvärderaerfarenheterna av den senaste folk- och bostadsräkningen och för att planeraden framtida utformningen av sådana räkningar kommer att leda tillförbättringar av de kommande räkningarna. Motionen kan således sägas redan vara i viss måntillgodosedd. Frågan huruvida en rådgivande grupp med parlamentariskförankring bör knytas till nästa folk- och bostadsräkning finner utskottet förtidigt väckt. Enligt utskottets mening bör resultatet av arbetet såväl inom statistiskacentralbyrån som inom övriga nu pågående utredningar i frågan avvaktas innanställning tas till detta spörsmål. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att skrivelsen 1971: 19 från ombudsmänicke för- anleder någon åtgärd; 2. att riksdagenavslår motionen 1971: 1183. Närvarande:herr (), (), herrar * (s). Josefson i Arrie(c), * (s), i fp), Carlstein* (s), i Trobro (m),(), (). i (s), (). ().Björk i (c) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. avherrar i (fp) och (), vilka ansett dels att det avsnitt avutskottets yttrande som på s. 6 börjar med »Vad utskottet» och slutar med»detta spörsmål» bort ha följande lydelse: »Vad utskottet anfört i detföregående innebär enligt utskottets mening ett bemötande också av motionen1971: 1183 i vad denna innehåller yrkande om en rapport angående FoBoch om förbättringar av frågeutformning, sekretesskydd och information. Detfår nämligen förutsättas att resultatet av det arbete som i statistiskacentralbyråns regi bedrivs för att utvärdera erfarenheterna av den senastefolk-och bostadsräkningen och för att planera den framtida utformningen avsådana räkningar kommer att offentliggöras och leda tiU förbättringar avkommande räkningar. Utskottet anser sig därför inte böra förorda någrasärskilda åtgärder med anledning av punkten 1 i motionens hemställan. Utskottetdelar däremot den i motionen framförda uppfattningen att en rådgivande gruppmed parlamentarisk förankring på ett tidigt stadium bör knytas tiU nästa folk-och bostadsräkning.» delsatt utskottet under punkten 2 bort hemställa »att med anledning av morionen 1971: 1183i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att en rådgivande grupp med parlamentarisksammansättning knyts till nästa folk- och bostadsräkning». ESSELTETRYCK, 1971 712226