bet · FU01SkU18 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:18 betänkande i anledning av motioner omviss översyn av skattesystemet, m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1971:88 av m. fl,, vari hemställs, a. att beslutar att avdraget pä slutskatten (I800 kr,-reduk tionen) skall avtrappas med början vid den inkomstgräns när grundavdra get är borta (,) och med en tiondel av den del av inkomsten som överstiger , b, attskatteutskottet utarbetar erforderlig lagtext; motionen 1971:302 av m, fl,, vari hemställsbl, a, 1, attriksdagen i skrivelse till Kungl, Maj:t hemställer a, om en total översyn av skattesystemet sett bl, a. motbakgrund av gällande system för bostadstillägg och barndaghemsavgifter i enlighet med vad som anges i motionen, b, omutredning angående skydd mot automatiska skattehöjningar, c, att Kungl, Maj;t efter företagen utredning medbeaktande av de i motionen anförda synpunkterna mätte förelägga förslag innebärande dels att förvärvsarbetande föräldrar med minderåriga barnmå kunna erhålla avdrag för styrkta nödiga kostnader för barntillsyn, dels att personer som har vårdnaden om sjuk eller åldrignära anhörig må äga avdragsrätt för nödiga tillsynskostnader, d, att Kungl, Maj:t måtte till innevarande årshöstriksdag framlägga förslag innebärande att makar som båda varit verksamma i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning t, ex, inom jordbruk, handel, hantverk samt fria yrkesutövare skall liksom övriga skattskyldiga erhålla rätt till individuell beskattning avdrag för makelön i enlighet med i motionen angivna synpunkter, 2, att beslutar att den kraftigamarginalskatteeffekten för inkomsttagarna i det lägre mellaninkomstskiktet begränsas i enhghet med vad i motionen anförts och att vederbörande utskott måtte utarbeta här för erforderlig lagtext; motionen 1971:307 av herrar Hedlundoch , vari hemställs att i skrivelse till Kungl, Maj:t anhållerom utredning beträffande rätt till individuell beskattning enligt i motionenangivna grunder i de fall då två äkta makar båda är verksamma i jordbruk,småindustri, hantverk, handel eller annan rörelse; motionen 1971:308 av herrar Hedlundoch , vari hemställs bl, a, att i skrivelse till Kungl, Maj:t anhåller om utredning och förslag till i syfte att införa etthemmamakebidrag i stället för nuvarande avdrag på slutskatten för hemmavarandemake; motionen 1971:309 av herrar Hedlundoch , vari hemställs att i skrivelse till Kungl, Maj:t begärenförutsättningslös utredning om 'indexreglering' av skatteskalor och avdrag isyfte att i enlighet med vad som anförs i motionen hindra attpenningvärdeförändringar medför ändrat skattetryck; motionen 1971:462 av , fl,, vari hemställs att hos Kungl, Maj:t hemställer om snabbutredning och förslag, syftande till att innehavare av enskild firma skall harätt att göra avdrag för lönekostnader även i de fall lönen utbetalats till iföretaget medarbetande make eller maka; motionen 1971:578 av m. fl,, vari hemställs a, att beslutar att loretagare som driver sinverksamhet som fysisk person medges rätt till avdrag för medhjälpande makes lön till den del ersättningen kan anses rimlig i förhållande till arbetsinsatsen, b, attvederbörande utskott utarbetar erforderlig författningstext; motionen 1971:579 av herrarAndersson i och Josefson i Arrie, vari hemställs att beslutaratt 46 § 3 mom, kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse: 3 mom. Ha makar med hemmavarande barn bådahaft A-inkomst enligt 9 § 3 mom, förordningen (1947:576) om statliginkomstskatt, må den make som haft den lägsta inkomsten av sådant slag åtnjutaförvärvsavdrag. Ha makarna haft lika stora A-inkomster, åtnjutes avdrag av denyngsta maken. Avdraget är i fråga om inkomst av jordbruksfastighet och rörelse2 av nettointäkten och i fråga om inkomst av tjänst avinkomsten, i samtliga fall dock högst . Har gift--------- sagdakommun, motionen 1971:588 av herrar Carlshamre och , varihemställs a, att beslutar att 46 § 2 mom,kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse: 1 hemortskommunen---- allmän försäkring; samt 4) för belopp som den skattskyldige enligt vidsjälvdeklarationen fogat intyg från , barnavårdsman ellerkommunal förtroendeman utgivit under beskattning;5äret för underhåll av sådanthans barn som icke varit hemmavarande. Harskattskyldig------- eller underhållsbidraget. Därest-------- nämndatid. Avdrag--------- under18 år," b. att hos Kungl, Maj:t hemställer om särskildutredning och förslag syftande till objektiv behandling av skilsmässoparter; motionen 1971:597 av . fl., vari hemställs att beslutar, att 52 § 1 mom.kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse: 1 mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras var och en för sin inkomst samt mannen därjämte för boetsgemensamma inkomst. Inkomst av jordbruksfastighet och rörelse skall dock alltidtaxeras hos den av makarna, som har svarat för den största arbetsinsatsen iförvärvskällan. Har vid-------- andrakommuner. Underskottå------- samma slag. Avdrag,som------- styckena medgiva. Övriga yrkanden i motionerna1971:302 och 1971:308 behandlar utskottet i annat sammanhang. Gällande bestämmelser m. m. Skatteskala, grundavdrag, skattereduktion riksdag antog nya reglerför inkomstbeskattningen av fysiska personer (prop. 1970:70, BeU 1970:40). Denya bestämmelserna, som skall tillämpas första gången vid taxering,avseende , syftar bl, a, till att åstadkomma höjd levnadsstandardför låginkomsttagare och genomföra en individuell beskattning av arbetsinkomst.De innebär i huvudsak följande. De två tidigare skatteskalorna för den statligainkomstskatten har ersatts med en enda skala för såväl gifta som ogifta. Rättentill avdrag för kommunala utskylder har slopats. Varje skattskyldig blir iprincip berättigad till grundavdrag med , vid såväl den statliga somden kommunala taxeringen. Om den taxerade inkomsten överstiger ,trappas emellertid avdraget av av överskjutande belopp, vilket innebäratt avdraget är helt avtrappat vid en taxerad inkomst på . För att göra övergången till individuell beskattningmjukare för familjer, där endast ene maken förvärvsarbetar, får giftskattskyldig vars make saknar inkomst skattereduktion med . Om makenhar egen taxerad inkomst, avtrappas skattereduktionen därav. Denna ärsåledes helt avtrappad när makens taxerade inkomst uppgår till . Ogiftskattskyldig med hemmavarande barn är berättigad tillskattereduktion med , utan avtrappning. Av övriga ändringar skall här endast nämnas attförvärvsavdraget omkonstruerats och att rätten till avdrag för underhåll tillminderårigt barn utvidgats. Närmare redogörelse härför lämnas nedan. Skattereformen, som kombinerats medvissa socialpolitiska åtgärder, leder jämfört med tidigare regler tilllättnader i den direkta beskattningen för inkomsttagare upp till inkomstnivån40 . inkomsttäckning för reformen erhålls genom en höjning avmervärdeskatten och en skärpning av skatterna på större inkomster, förmögenheteroch arv. På inkomstbeskattningens område tar sig detta uttryck i vissa skärpningarav marginalskatten, när inkomsten överstiger . för ensamstående och . för gift vars make saknar inkomst. Vid en utdebitering på 22kr, uppgår marginalskatten, folkpensionsavgiften inräknad, i inkomstskiktet , till , i skiktet , till ,i skiktet , till och därefter till eller förinkomster , , konstaterade isitt av godkända betänkande 1970:40, att det inom alla de politiskapartierna rådde enighet om att skattebördan borde lindras förlåginkomstgrupperna och barnfamiljerna, och att en individuell beskattning avarbetsinkomster borde genomföras. Även om utskottet hade förståelse för i vissamotioner framförda krav på ytterligare skattelättnader och en mer långtgåendereformering av beskattningsreglerna, var det enligt utskottets uppfattning intemöjligt att binda sig för skattelättnader som gick nämnvärt utöver förslagen iproposition 1970:70, Med anledning av motionsyrkanden som syftade till attsänka marginalskatten i mellaninkomstskikten och att minska skattebördan förbarnfamiljer, anförde utskottet bl, a. att grundavdraget genom avtrapp-ningen ide högre inkomstskiki.en kunnat bestämmas till så högt belopp som . förskattskyldiga i de lägre inkomstskikten utan att detta ledde till ett alltförstort skattebortfall för kommunerna. Utskottet framhöll att även om enmildring av marginalskatten i och för sig var önskvärd - en sådan åtgärd iförsta hand var beroende på det statsfinansiella utrymmet härför. Eftersommotionsyrkandena, som bl, a. gick ut på att avtrappningen av grundavdragetskulle påbörjas vid 35 000 i stället för , kunde väntas leda till ettavsevärt skattebortfall, avstyrkte utskottet bifall till motionerna. Medanledning av i vissa motioner uttalade farhågor för att de med reformen avseddaskattelättnaderna helt eller delvis skulle komma att utebli på grund avinflation och befarade höjningar av de kommunala utdebiteringarna, underströkutskottet nödvändigheten av alt kommunerna i största möjliga utsträckninganpassade sin expansion till det ökade skatteunderlag som skapades genom denårliga tillväxten i samhällsekonomin, I fråga om ,-reduktionenframställdes motionsyrkanden av innehåll att denna skulle ersättas av etthemmamakebidrag om , I en annan motion yrkades att reduktionen skulleavtrappas med en femtedel när den skattskyldiges taxerade inkomst översteg . delade i sitt bemötande av dessa yrkanden departementschefensuppfattning att det var nödvändigt att vid övergängen till individuellbeskattning eliminera eller begränsa skattehöjningen för familjer, där endasten av makarna hade inkomst, och för ensamstående med hemmavarande barn. Genom den föreslagna skattereduktionen uppnåddes väsentliga skattelättnader för dessa familjer,som förvärvsarbetande av alla kategorier kunde beskattas efter enenhetlig skatteskala och med i övrigt i stort sett identiska skatteregler.Jämfört med dåvarande förmåner i form av dubbla ortsavdrag och lindrigareskatteskala hade skattereduktionen dessutom den fördelen att skattelättnaden ikronor räknat blev lika stor för alla, oberoende av inkomstens storlek. Beträffande frågan omhemmamakebidrag framhöll utskottet att motionärerna syntes bortse från att enfamilj, i de fall andre makens inkomst inte var tillräcklig för att 1 800kr.-reduktionen skulle kunna utnyttjas helt, var berättigad till socialaförmåner och andra bidrag, som i allmänhet inte beskattades. Eftersomhemmamakebidraget i huvudsak skulle vara konstruerat på samma sätt somreduktionen, och denna enligt departementschefens förslag skulle beaktas redanvid uppbörden av preliminär skatt, borde hemmamakebidraget utbetalas i börianav året eller möjligen på samma sätt som folkpensioner och allmänna barnbidrag.Följden härav skulle bli att bidraget måste återbetalas helt eller delvis, omhemmamaken tagit förvärvsarbete under det år bidrag utgått. Även i övrigtskulle enligt utskottets mening hemmamakebidraget, i jämförelse med 1800-kronorsavdraget, medföra ett administrativt merarbete. Härtill kom att ettsådant bidrag kunde beräknas medföra ökade utgifter för staten meduppskattningsvis 150 milj. kr. Övervägande skäl talade därför enligtutskottets uppfattning för att ett system med reduktion av skatten var attföredra framför någon form av hemmamakebidrag. Utskottet hade däremot viss förståelse för syftet medförslaget om avtrappning av 1 800-kronorsavdraget vid en taxerad inkomst över52 . De föreslagna bestämmelserna torde enligt vad utskottet anförde varalätta att administrera i de fall då endast ene maken har inkomst. Om den andremaken däremot hade en mindre inkomst och avdraget skulle reducerasmed hänsyn härtill var det förenat med betydande svårigheter att utforma förpraktiskt bruk användbara bestämmelser för en sädan avtrappning. På grund häravoch med hänsyn till de höga marginalskatteeffekterna av motionärernas förslagkunde utskottet inte biträda detta yrkande. Fortsatt reformering, indexreglering, negativ skatt 1 samband med skattereformenbehandlade bevillningsutskottet motionsyrkanden angående en allmän översyn avbeskattningssystemet i syfte bl, a, att dämpa progressiviteten och lämnakompensation åt barnfamiljerna, att indexreglera skatteskalan och olika avdragsamt införa s, k. negativ skatt. avstyrkte motionerna ochuttalade beträffande frågan om en allmän översyn att ändringar av reglerna omden direkta beskattningen övervägdes inom bl. a, utredningen om definitivkällskatt och kapitalskatteberedningen, att andra utredningar hade till uppgiftatt överse mera begränsade områden inom beskattningsrätten och att särskildasakkunniga skulle tillkallas för en 1*-1971. utredning om företagsbeskattningen (en sådan utredning ärnumera tillsatt, Fi 1970:77). Enligt utskottets mening borde resultatet avpågående utredningsarbete avvaktas och närmare erfarenheter av skattereformensverkningar i praktiken vinnas, innan beslut fattades om nya utredningar. Beträffande frågan om indexregleringav skattesystemet anslöt utskottet sig till den av chefen förfinansdepartementet i prop. 1967:153 uttalade uppfattningen att ettindexförfarande stred mot dittills tillämpade principer vid beskattningen menatt metodens användning vid realisationsvinstbeskattningen kunde motiveras medde speciella hänsynstaganden som måste göras vid en vinstbeskattning avfastighet. Att utvidga metoden till andra områden, t. ex. ortsavdrag ochskatteskalor, var enligt utskottets uppfattning däremot mera komplicerat. Detvar, menade utskottet, förenat med stora praktiska svårigheter, främst på grundav källskattesystemet, att finna en godtagbar metod för att beaktapenningvärdeförändringen vid beskattningen. Utskottet ansåg att beskattningenliksom dittills tid efter annan borde omprövas och avvägas med hänsyn inteendast till penningvärdeförändringen utan också till ändrade förutsättningar avannat slag. Ett system med s, k, negativinkomstskatt, som ursprungligen aktualiserats i , innebär att alla under enviss inkomstnivå är fritagna från inkomstskatt och tillförsäkrade ett kontantbidrag, som efter prövning i samband med inkomsttaxeringen utgår med maximaltbelopp till den, som saknar egen inkomst, och med reducerat belopp till den,vars inkomst understiger den för alla fastställda inkomstnivån, - Bevillningsutskottetframhöll (BeU 1969:50) att frågan om negativ skatt inte i första handvar en skattefråga, och att det kunde ifrågasättas om en garanteradminimiinkomst borde göras inkomstprövad. Om man ville garantera en sådaninkomst i form av negativ skatt, kunde detta enligt utskottets mening inte skeutan en omprövning av hela socialpolitiken. Systemet var uppenbarligen förenatmed betydande svårigheter, och det individuella behovet av andra samhälleligaåtgärder än kontanta bidrag kunde, om en sådan reform genomfördes, likvälkvarstå. Från beskattningssynpunkt kunde vidare invändas att förslaget omnegativ skatt krävde en fullständig omprövning av det skatterättsligainkomstbegreppet. En sådan skatt skulle dessutom medföra i det närmasteoöverstigliga kontrolltekniska och administrativa svårigheter. Kravet på engaranterad minimiinkomst kunde enligt utskottets mening enklare och bättretillgodoses inom ramen för den nuvarande social- och skattepolitiken än genomett system med negativ skatt. - bevillningsutskott fann inte anledningfrånträda denna ståndpunkt och avstyrkte därför bifall till då ifrågavarandemotioner i denna fråga. 1 fråga om förvärvsavdragen innebärde nya reglerna följande. Har makar med hemmavarande barn båda haftarbetsinkomst A-inkomst har den make, som haft den lägsta inkomsten,eller, om makarna haft lika stora inkomster, den yngste maken rätt tillförvärvsavdrag. Avdraget utgör vid inkomst av rörelse av nettointäktenoch vid inkomst av tjänst av inkomsten, i båda fallen dock högst 2 000kr., vilket innebär en minskning av tidigare gällande maximibelopp med 1 000kr. Vid inkomst av jordbruksfastighet är avdraget oförändrat . Giftskattskyldig med hemmavarande barn har vid faktisk sambeskattning,dvs, om maken utfört arbete i jordbruk eller rörelse, rätt till förvärvsavdragmed belopp motsvarande värdet av makens arbetsinsats, dock högst 1 000 kr.Vidare får ogift man eller kvinna med hemmavarande barn under 16 ärförvärvsavdrag av nettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse ochmed av inkomst av tjänst, i samtliga fall dock högst med . Vid riksdagsbehandlingen av de nya bestämmelserna väcktesmotioner med yrkande att förvärvsavdrag alltid skulle medges med högst 2 000kr., när ene maken har inkomst av jordbruksfastighet och andre maken inkomst avrörelse eller tjänst, 1 en annan motion yrkades utredning i syfte att införarätt till avdrag för av förvärvsarbete föranledda faktiska kostnader förtillsyn av barn och för kostnader för vård av sjuk eller åldrig nära anhörig. konstaterade att förvärvsavdraget,som avser att kompensera barnfamiljerna för merkostnader för barntillsyn,egentligen inte hör hemma i ett system med individuell beskattning av arbetsinkomster.På grund av de ogynnsamma verkningar för förvärvsarbetande makar medminderåriga barn, som ett avskaffande av avdraget skulle innebära, ansågutskottet det emellertid ofrånkomligt att bibehålla avdraget till desssamhällets åtgärder för barntillsyn och barnservice hunnit utbyggas ochförbättras. Utskottet hade dock inte något att invända mot att avdragetsmaximibelopp sänktes. Om makarna har hemmavarande minderåriga barn, erhåller somtidigare nämnts gift kvinna med inkomst av jordbruksfastighet och gift man vidfaktisk sambeskattning enligt nuvarande bestämmelser förvärvsavdrag med högst1 . Det låga beloppet har motiverats med att barntillsynskostnaderna idessa fall är lägre än om båda makarna förvärvsarbetar utanför hemmet.Bevillningsutskottet framhöll i denna fråga att det inte fanns anledning attändra detta maximibelopp. Inte heller ansåg utskottet sig med hänsyn till sinprincipiella inställning till förvärvsavdraget i det nya skattesystemet kunnabiträda yrkandet om avdrag för faktiska kostnader för barntillsyn. Mot ettbifall till detta yrkande talade för övrigt också det med ett sådant avdragförenade skattebortfallet för stat och kommun, drygt 50 milj. kr. Kostnader för vårdnaden av sjuka eller åldriga nära anhöriga var enligtutskottets uppfattning av den karaktären, att samhället borde lämnakompensation härför på annat sätt än genom avdrag vid beskattningen. Enligt gällande bestämmelser ifråga om beskattning av makar skall envar av makarna taxeras för sin inkomstoch mannen därjämte för boets gemensamma inkomst. Avdrag får inte göras för löntill make, och för övrigt ej heller för lön till hemmavarande barn under 16 åreller - om barnet inte kan anses tillhöra arbetspersonalen under . Omden ene maken arbetar i den andres jordbruksfastighet eller rörelse uppkommerpå grund härav s. k. faktisk sambeskattning. års skattereform saknade frågan om avdrag förlön till make - vilket framgår bl, a, av tidigare riksdagsbehandling av frågan,bl. a. BeU 1968:18 - väsentlig betydelse för makarna, åtminstone frän beskattningssynpunkt.Detta kan utgöra en förklaring till att det ännu inte kan anses fullt klart hurbestämmelserna i alla avseenden bör tolkas. 1 något sammanhang har det med stödav ett inte helt klart rättsfall (RÄ 1966 ref. 30) hävdats att mannen skallbeskattas för hela inkomsten av en förvärvskälla, som makarna äger gemensamt,även om nya är tillämplig beträffande egendomsfördelningenmellan makarna. Flera omständigheter talar i själva verket för en motsatttolkning av bestämmelserna, I sammanhanget kan nämnas att hinder inte synesföreligga mot att den ene maken, med verkan även i beskattningshänseende,arrenderar en förvärvskälla av den andre eller ingår ett bolagsavtal i syfteatt uppnå en inkomstfördelning som svarar mot vars och ens arbets-ochkapitalinsats. Genom principen om en individuell beskattning har fråganom avdrag för lön till make kommit i ett annorlunda läge. Som exempel härpå kannämnas att en tudelning av en arbetsinkomst på . kan medföra attmakarna sammanlagt får en . fördelaktigare beskattning än omden ena maken själv skulle beskattas för inkomsten. Familjeskatteberedningen föreslog isitt betänkande Individuell beskattning (Fi 1969:4) att avdrag för lön tillmake, som varit behjälplig i den andres jordbruksfastighet eller rörelse minst300 arbetstimmar, skulle medges med hela beloppet. Vid en mindre arbetsinsatsskulle avdrag medges enligt schablon med högst ,, vilket belopp inteskulle beskattas hos den medhjälpande maken, 1970:70 innehöll inte något förslag i fräga omavdrag för lön till make m. m. Frågan aktualiserades emellertid på nytt vidriksdagsbehandlingen av propositionen. anförde attfamiljeskatteberedningen uppskattat antalet familjer, där ena maken drevjordbruk eller rörelse med biträde av andre maken, till omkring 250 000,Utskottet konstaterade att det i dessa fall inte fanns någon objektiv grund förhur inkomsten skulle fördelas mellan makarna, och möjligheterna att effektivtkontrollera obehöriga inkomstöverföringar var enligt utskottets uppfattningmycket begränsade. 1 sammanhanget kunde inte bortses från att jordbruks- ochrörelseinkomster till viss del utgjorde avkastning på det i verksamheten investeradekapitalet, vilken avkastning i princip borde sambeskattas. Härtill kom att en uppdelning av inkomsten mellan makarna i många fall skulle leda till försämringar i ATP-och sjukförsäkringshänseende. Enligt utskottets mening hade skälig hänsyntagits till de faktiskt sambeskattades speciella situation genom skatte-"reduceringen, bortfallet av ene makens sjukförsäkringsavgift och förvärvsavdraget.Med det anförda avstyrkte utskottet bifall till motioner om avdrag för lön tillmedhjälpande make. Samma skäl åberopades för att avstyrka en motion som gick utpå att inkomst av jordbruksfastighet och rörelse skulle beskattas hos den avmakarna som svarat för den största arbetsinsatsen. I samband med skattereformen höjdesbeloppsgränsen för avdrag för underhåll av ej hemmavarande barn från 1 000 tillI , per barn och år. Avdrag får numera göras även om barnet fyllt 16 menej . Med anledning av motionsyrkanden om avdrag för faktiskt utgivetunderhållsbidrag och om utredning i syfte att åstadkomma en objektivbehandling av skilsmässoparter, anförde bevillningsutskottet bl. a. att ettslopande av beloppsgränsen skulle innebära ett ytterligare frångående av denvid beskattningen tillämpade principen att avdrag inte medges för vad somutgetts till annans undervisning eller uppfostran. Utskottet framhöll också attde i motionerna aktualiserade frågorna torde komma att beaktas av utredningenangående den familjerättsliga lagstiftningen och .skatteutredningen omperiodiskt understöd. Utskottet avstyrkte således bifall till motionerna. De motioner utskottet behandlar idetta betänkande tar alla upp frågor som har samband med den av beslutade reformen av inkomstskatten för fysiska personer (prop,1970:70, BeU 1970:40), Vid riksdagsbehandlingen av den nya lagstiftningenavstyrkte bevillningsutskottet motionsyrkanden av samma innebörd som isamtliga de nu aktuella motionerna och biföll utskottets hemställan. Som skäl för yrkandet i motionen1971:302 om en allmän översyn av skattesystemet anför motionärerna att vissabalansrubbningar i den svenska ekonomin är en följd av den fördaskattepolitiken. De även i lägre inkomstskikt höga marginalskatterna ledernämligen till inflationsdrivande lönekrav och nya skattehöjningar. Vidöversynen, som syftar till en betydande sänkning av marginalskatterna framförallt i mellaninkomstlägena, bör enligt motionärernas mening bl, a, beaktas attbostadstilläggen till barnfamiljer och barndaghemsavgifterna påverkas avinkomsten. Vidare bör frågan om s, k, negativ skatt och skydd mot automatiskaskattehöjningar genom indexreglering utredas. Motionärerna yrkar också enomedelbar sänkning med av marginalskat- terna i inkomstskiktet , taxerad inkomstgenom en ändring av reglerna för avtrappningen av grundavdraget. Även imotionen 1971:309 yrkas utredfiing av frågan om indexreglering avbeskattningen.