bet · FU01NU22 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:22 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av proposition angående lån m. m. till jämte motioner. Ipropositionen 1971: 64 har Kungl. 1. tiU Bidrag till på tUläggsstat tiU riksstaten för /71 undertrettonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 2. tUl Lån tiU på tiUäggsstat tiU riksstaten för /71 underfonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av . I anledning av propositionen har väckts tvåmotioner, som redovisas nedan (s. 2). I propositionen redogörs för ett av () utarbetat produktprogram, avseende företagets utveckUng under1970-talet, och därav föranledda investeringsplaner. De utredningar som lågtill grund för det produkt- och investeringsprogram som redovisades ipropositionen 1970: 78 har kompletterats med ytterligare marknads- ochlönsamhetsbedömningar. Råjärnskapaciteten avses bli utökad från ur-spmngligenavsedda till 1 . Produktionen år 1976beräknas fördela sig på valsade produkter (fartygsmaterial,verkstadsmaterial och stålbyggnadsmaterial) samt tackjärn ochämnen. Den reeUa sysselsättningseffekten beräknas till ca 800 personer, vilketinnebär att nuvarande antal anställda, ca 3 400 personer, ökas med 400 istället för att minskas i motsvarande mån. T. o. m. räknas medfortsatta förluster. Sedan det nya programmet slagit igenom bör överskottuppkomma fr. o. m. . Kostnadernaför investeringsprogrammet anges tiU 430 milj. kr. DärtiUkommer ett behov av 125 milj. kr. såsom ytterligare rörelsemedel. Av totalterforderliga 555 milj. kr. har NJA räknat med att få 260 milj. kr. i form avlokaliseringsstöd. Detta har tillstyrkts av , som dockansett ytterUgare anslag erfordras för ändamålet. Enligt propositionen skallsärskilda anslag an- visasför det statliga stödet tiU NJA. Det begärda stödet om 260 milj. kr. föreslåslämnas i sin helhet och bli fördelat på 22 milj. kr. (mot begärda 53 milj.kr.) i bidrag och 238 milj. kr. såsom lån utlämnade enligt samma grunder somlokaliseringslån. Medelsanvisningen uppdelas på tre budgetår. Erforderligamedel i övrigt beräknar NJA kunna anskaffa genom upplåning ochleverantörskrediter. Dei anledning av propositionen väckta motionerna är dels motionen 1971: 1371 avherr m.fl. (fp), vari hemstäUs att skall hos Kungl. Maj:tbegära att en utredning verkställs för att bedöma i vad mån och ivilken omfattning ett »pla-ceringskompenserande» värdetillägg förresultatbedömningen för NJA:s framtida produktion är nödvändigt för att NJAskall kunna noUställas i förhållande tiU andra konkurrerande järnverk med enproduktion av liknande slag och som ej belastas av sådana speciella kostnader,som NJA enligt en sådan utredning kan anses betungas av, delsmotionen 1971: 1372 av i m. fl. (m), vari hemstäUs attriksdagen med avslag på propositionen 1971: 64 skall »anhåUa om nytt förslagtill innevarande års höstriksdag, sedan en grundligare utredning verkställts,rörande bl. a. investeringsprogrammets närmare utformning, marknadsbedömningensamt i synnerhet målsättningen på för denna för såviktiga industri». Det i propositionen redovisade investeringsprogrammetför NJA får, sägs i motionen 1971: 1371, bedömas från densynpunkten attföretagets ledning förutser att rörelsen genom den föreslagna satsningen skallpå bli klart lönsam. Även har anslag till NJA begärts medmotivering att lönsamhet skulle uppnås, något som dock ej blivit fallet. Medbetonande av att stäUningstagande i realitetenavser hela det föreslagna investeringsbeloppet, 555 milj. kr., uttalarmotionärerna att det varit önskvärt att redan nu ha tillgång till en meradetaljerad redogörelse för NJA:s verkliga ekonomiska läge. Närmare upplysningarfömtsätts komma att lämnas vid utskottsbehandlingen av ärendet. Deför driften vid NJA ansvariga måste, anförs vidare i motionen, vara ansvarigaför att verksamhetens framtida resultat kan jämföras med dem som kan uppnås vidmotsvarande icke statsägda företag. Rättvis-ligen måste då tas hänsyn till omNJA har någon ekonomisk nackdel av rörelsens sysselsättningspolitisktmotiverade placering i . Såsomsådana nackdelar nämns högre fraktkostnader för utleveranser och vissainleveranser samt ishinder och därav föranlett behov av onormalt storlagerhållning. Fördelar kan å andra sidan vara närhet till malm-fyndighetersamt låga elkraftspriser. Motionärema anser det angeläget att kostnadseffektenav NJA:s lokalisering till utreds och anger med ett exempel hur ettskisserat »placeringskompenserande» värdetillägg skulle fungera. Avslutningsvisdeklarerar motionärerna att de är positivt instäUda till att NJA får möjlighetatt bedriva en från sysselsättningssynpunkt motiverad fortsatt verksamhet. I motionen 1971: 1372 uttalar motionärema att degärna i rådande svåra läge vill bidraga till att ytterligare aUmänna medelställs till NJA:s förfogande men kräver att erforderliga ytterligareinvesteringar föregås av en grundligare utredning än den som ligger tiU gmndför propositionen. NJA;s enda produktionsfördel vid sidan av tillgången tillrelativt billig elektrisk energi är, framhålls det, närheten till , i första hand gruvan i . Att måste reservera en del avsin produktion för NJA kan medföra olägenhet, menar motionärerna. NJA;splanerade försäljningsökning är enligt deras bedömning icke möjlig attgenomföra utan stöd av mycket goda stålkonjunkturer. Om produktionsprogrammetvarit aUtför optimistiskt' kan komma att ställas inför krav påbetydande tilläggsinvesteringar för att möjliggöra att överskottet av tackjärnoch ämnen förädlas tiU färdiga stålprodukter. Slutligen erinras om den pågåendeutbyggnaden av det statsägda stålverket i Brahestad i Finland.Detta vänder sig, påpekar motionärerna, i stor utsträckning till sammakundkrets som NJA. Uppgifteri anslutning till motionen 1971:1371 För att främja de regionalpolitiska strävandena attutveckla näringslivet i och övriga delar av det aUmänna stödområdethar genom beslut av riksdag (prop. 1970: 84, SU 1970: 105) införts ettregionalt transportstöd i syfte att minska de kostnadsmässiga olägenheter somföljer med långa avstånd inom stödområdet. Transportstödet omfattar järnvägs-och lastbilstransporter från.ort inom stödområdet på sträckor . Avregional- och näringspolitiska skäl har stödet inriktats på helfabrikat ochmera bearbetade halvfabrikat. Varuslag som är undantagna från transportstödetär , metaller, mera obearbetade halvfabrikat inom järn- och stålsektorn,träråvaror och pappersmassa samt oljor och bensin. Fraktnedsättningarnavarierar av erlagd frakt beroende på avsändningsortensbelägenhet inom stödområdet. Stödet utgår i form av årlig restitution ochadministreras av den för ändamålet inrättade fraktbidragsnämnden. Verksamhetenbedrivs på försök . iutgångsläget tiU ca 25 milj. Itr., vUket belopp anvisats för budgetåret1971/72. Vidsin prövning 1970 av förslaget om införande av transportstödet avslog riksdagenett motionsyrkande om en undersökning av möjligheterna att lägga om detföreslagna systemet till att inom en given ekonomisk ram avse en mera genereUform för fraktsubventionering för det berörda området, omfattande ävensjötransporter. I frågan om transportstöd även till sjöfarten erinradestatsutskottet om det stöd åt sjöfarten på Norrlandshamnarna som ligger i attstaten anvisar medel för isbrytningen. Vidare uttalades att sjötransporterna ibetydande utsträckning omfattar mäss- och bulktransporter samt avser varor somansetts böra falla utanför transportstödet. AUmänt angavs gälla att med denstruktur som sjötransporterna har i kostnads-, pris- och vamhänseendeavståndsfaktorn inte spelar samma roll som i fråga om landtranspor-tema. Kungl.Maj:ts förslag till årets riksdag rörande anslaget till regionalt transportstödhar föranlett vissa motioner. , vars betänkande (TU 1971:3)godkändes av , underströk allmänt att en successiv uppföljning ochutvärdering av försöksverksamheten skall ske, något som slagits fast redan i1970 års proposition i ämnet. Utskottet framhöll att det redan under den nulöpande tiUämpningsperioden kan bU nödvändigt att vidta vissa jämkningar ibidragssystemet och i de administrativa mtinerna. Detta uttalande upprepadeutskottet i samband med sitt avstyrkande av en motion vari yrkats attpreciseringen av stöd-berättigade järn- och stålprodukter skulle omprövas såatt stöd kunde utgå tUl fler produkter. Ett motionsyrkande rörandetrafikpolitikens samordning med lokaliseringspolitiken ansågs i väsentlig deltillgodosett genom transportstödets införande och genom vad som aUmänt anförtsom översyn av stödsystemet. I direktiven 1965 tiUkalladehamnutredningen (ordförande: generaldirektör ) ingår att imdersökaoch lägga fram förslag rörande en ändamålsenlig uppläggning av vintersjöfartenpå . Under de tre årtionden som gått sedan () inrättades har vid åtskilliga tillfällen fått taställning till frågor om dess verksamhet och finansiering. Ett betydelsefulltbeslut rörande NJA träffade 1970 (prop. 1970: 78, SU 1970: 104).Statsföretag AB, som vid ingång övertagit det direkta ägaransvaretför NJA, hade funnit en ekonomisk rekonstmktion av NJA nödvändig. I enUghet medStatsföretag uppfattning föreslog Kungl. Maj;t ett kapitaltUlskott på 100milj. till NJA, avsett att täcka dess redovisades Statsföretag AB:s avsikt att nedskriva NJA:saktiekapital från 300 milj. kr. till 200 milj. kr. i syfte att åstadkomma enriktigare värdering av aktiekapitalet i förhåUande tiU NJA:s ekonomiska potentialoch tillgångar. godtog det program som framlades i propositionen. NågonsärskUd motivering för uppfattningen att bör möjliggöra NJA:sfortsatta verksamhet erfordras inte, yttrade statsutskottet i sitt utlåtandeöver propositionen. Företaget har, uttalades det, förts fram tiU en sådanstorlek att det ingår som en betydelsefull, accepterad och erkänd länk inom densvenska järnhanteringen, och det har därtill stor vikt för sysselsättningen iNorrbottens län. underströks att de former som valts för denfinansieUa rekonstmktionen inte fick uppfattas som avsteg från det normaltgällande förräntningskrav som bl. a. slagits fast i samband med riksdagensbeslut om . Ett första etappmål angavs vara att verksamheten skuUekunna drivas utan förlust. NJA:stillverkning, som tiU en början var inriktad på produkter av lågförädlingsgrad, har successivt förändrats. kom merama-nufakturerade produkter, bl. a. fartygsprofiler, att utgöra en större del avtiUverkningsprogrammet. I den nyssnämnda propositionen 1970: 78 redovisades ettav NJA framlagt förslag tUl investeringsprogram som avsåg en fortsatt övergångtill högre förädlingsgrad och därjämte viss volymökning. Chefen förindustridepartementet förklarade emellertid att han i likhet med StatsföretagAB inte var beredd att ta ställning tiU mer än en del avinvesteringsprogrammet innan ytterUgare marknadsundersökningar verkställts.Riksdagen gick på samma linje och avslog sålunda motionsyrkanden om en utvidgningav den i propositionen föreslagna investeringsramen. nu föreliggande propositionen redovisas det produktprogram och däravföranledda investeringsprogram sorh utarbetats inom NJA efter fortsattamarknads- och lönsamhetsbedömningar. Motiv har befunnits föreligga för enkraftig utvidgning av tillverkningskapaciteten, i första hand vad gäUer råjäm.Varmvalsnings- och manufaktureringskapaciteten ökas också väsentligt. Denberäknas bli ytterUgare utbyggd på . I avvaktan härpå kommer försäljningenatt tUl inemot hälften i vUct räknat avse tackjärn och ämnen.Investeringsprogrammet, inklusive erforderUg ökning av rörelsekapitalet,beräknas kosta sammanlagt 555 milj. kr. NJA har räknat med att erhålla 260milj. härav såsom statligt lokäUseringsstöd och i övrigt baserafinansieringen på annan upplåning och på leverantörskrediter. I dettasammanhang noteras att antalet anställda vid , som f. n. är ca 3 400, genomutbyggnaden beräknas öka med ca 400, Utan utbyggnaden skulle företaget fågenomföra en motsvarande minskning av personalen. Arbetsmarknadsstyrelsenhar tillstyrkt NJA:s ansökan om lokaliserings- NU 1971: 22 6 stödunder förutsättning att ytterligare medel stäUs till förfogande för lokaliseringsverksamheten.Kungl. Maj:t har likaledes ställt sig positiv men funnit lämpligast att ettsärskilt anslag anvisas för stöd till NJA. Dét av NJA angivna totalbeloppet förstödet har härvid godtagits. Maj:ts förslag innebär emellertid attbidragsdelen av stödet begränsas från 53 milj. kr., som NJA begärt, tiU 22milj. Återstoden, 238 milj. kr., skall utgå som lån under sammaförutsättningar som gäller för lokaliseringslån. båda motionerna betecknas det i propositionen framlagda utredningsmaterialetsåsom otillräckligt som underlag för bedömning av ärendet. Motionen 1971: 1372 vari uttalas att motionärerna i och för sig är villiga att medverka tiU attytterligare statsmedel stäUs till NJA:s förfogande utmynnar i ett yrkande omavslag på propositionen i avvaktan på ett nytt förslag, baserat på engrundligare utredning. I motionen 1971: 1371 riktas ingen direkt invändningmot Kungl. Motionärerna har emellertid fömtsatt att närmareupplysningar vid riksdagsbehandlingen skuUe lämnas till näringsutskottet. åhar också skett. Utskottet har haft tUlgång till den rapport rörande dettiUtänkta investeringsprogrammet som utarbetats inom NJA och därutöver av NJA:sverkställande direktör och av representanter för Statsföretag AB:s ledning fåttmuntliga informationer. Det krav på utredningsmaterialets omfattning somframförts i motionen 1971: 1372 får anses vara tillgodosett en annan sak äratt detta material inte i sin helhet kan offentliggöras och att därförpropositionen i vissa hänseenden fått bli relativt summarisk. Någon anledningatt, såsom förordas i denna motion, uppskjuta ställningstagandeföreligger enUgt utskottets mening icke. Imotionen 1971: 1371 uttalas att prövning irealiteten gäller hela den avsedda kapitaltillförseln till NJA och inte baradet belopp av 62 milj. kr. som hemställan i propositionen avser. Utskottet villunderstryka att ett bifall till propositionen måste få uppfattas som ettbesked om att , om fömtsättningarna inte ändras på ett avgörande sätt,är beredd att även fortsättningsvis medverka tiU den av NJA planeradeutbyggnaden. Inuvarande läge för NJA står valet, såvitt utskottet vid sin prövning av ärendetkunnat finna, mellan å ena sidan en väsentlig utbyggnad av det slag somföreslås, baserad på en genomgripande sanering och en förbättrad styrning ochkontroll som tar sikte på ökad produktivitet, å andra sidan en negativutveckling som kan komma att resultera i en nedläggning av företaget. Riksdagenhar enhälligt tagit stäUning för en ekonomisk rekonstmktion av NJA.Det föreslagna investeringsprogrammet har vid utskottets granskning inte givitanledning till erinran. Utskottet fiimer det följdriktigt att tarställning för ett genomförande av programmet och tillstyrker alltså Kungl.Maj:ts förslag. I motionen 1971: 1371 anförs att NJA i jämförelsemed konkurrerande järnverk obestridligen har ekonomisk nackdel genom högrefraktkostnader för utleveranser och även vissa inleveranser. a. på vad ishinder för sjötransporter betyder. Motionärerna önskar ensärskild utredning av vad de antydda nackdelarna har för kostnadseffekt. Som enmetod att underlätta en rättvisande bedömning av NJA:s rörelseresultat nämnerde att företaget skulle kunna tillgodoräknas ett »placeringskompenserande»värdetillägg på sina produktpriser. Motionärernafäster enligt utskottets mening uppmärksamheten på ett viktigt problem. Dettaär dock icke specifikt för NJA i annan mån än att NJA är det enda järnverket iövre . I allt väsentligt måste de berörda transportproblemen betraktassom genereUa för näringslivet i denna del av landet. Med hänsyn härtill harockså statsmakterna beslutat införa det regionala transportstöd som nuförsöksvis tillämpas. Såsom framgår av den ovan lämnade redogörelsen förtransportstödet är detta emellertid utformat så att det inte kan m.edföra någonväsentlig lättnad vad beträffar NJA:s fraktkostnader. Genom sitt beroende avsjötransporter har NJA också stor nackdel av att inte vara förlagt vid en isfrihamn. Företaget belastas med merkostnader för ökad lagerhållning och förlandtransport av en del varor tiU sydligare hamn eller ända tillbestämmelseorten. Riksdagenhar tagit ställning tUl motioner rörande transportstödet. Därvid harframhållits att jämkningar i bidragssystemet kan visa sig nödvändiga redanunder försöksperioden. Utskottet tar fasta på detta uttalande och förutsätteratt Kungl. Maj;t ägnar fortlöpande uppmärksamhet åt transportstödetsutformning med beaktande av de svårigheter av i motionen angiven art som NJAoch andra företag i övre är drabbade av. Möjlighetatt upprätthålla vintersjöfart på kan skapas genom ökad isbrytarinsats ikombination med användande av isförstärkt tonnage; så har varit fallet underden nu gångna vintem. eftersträvar att i mån av resursermedverka till att denna möjlighet tillvaratas. En betydande resursförstärkningerhålls när en beställd isbrytare med väsentligt större kapacitet ände nu befintliga levereras . Förutsättningarna för vintersjöfart påövre behandlas av hamnutredningen, som beräknas framläggaförslag om mål för den statliga politiken i detta hänseende. Utskottet räknarmed att härigenom skall framkomma ytterligare bidrag till lösningen av de imotionen berörda transportproblemen. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet 1. att med bifall till propositionen1971: 64 och med avslag på motionen 1971: 1372 a) till Bidrag till påtilläggsstat tUl riksstaten för /71 under trettondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , b)till Lån till på tilläggsstat till riksstaten /71 under fonden för låneunderstöd anvisar ettinvesteringsanslag av , 2. att avslår motionen 1971:1371. Närvarande:herrar (), RegnéU (m), i (s), iGlömminge (c), i (fp), (), i (s),i (c). (), i (fp), (),i (vpk), i (s) och Clarkson (m). av herrar i (fp) och iÅtvidaberg (fp), som anfört: Det regionala transportstödet kan förväntas bli avstor betydelse för att utjämna skiUnadema i konkurrensvillkor meUan företag iNorrland och företag i landets övriga delar. Det är emeUertid tveksamt i vadmån detta stöd är tUlräckUgt för att i konkurrensavseende jämställa med järnverken i landets södra delar. För en framtida bedömning avden företagsekonomiska lönsamheten av NJA:s verksamhet är det angeläget attfrågan om eventuella ekonomiska nackdelar för NJA på grund av dess frånsysselsättningssynpunkt motiverade förläggning tUl Nortbotten har blivitföremål för utredning. TRYCKERIBOLAGET ,tGGSTROM AB.