bet · FU01KU68 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU1971: 68 Konstitutionsutskottetsbetänkande 1 anledning av motioner om ochexperter i . I detta betänkande behandlas motionen 1971: 86 avherr m. fl. (fp), såvitt avser hemställan under B andra att-satsen, samtmotionen 1971: 543 av i m. fl. (c). imotionen 1971: 86 i aktuell del: "att förvaltningskontorsstyrelse och framlägger förslag om en utveckling avriksdagens upplysningstjänst, så att den också kan tjänstgöra som ett friståendeutredningsinstitut, och att erforderliga medel föreslås härför"; samt imotionen 1971: 543: "att denna motion delges grundlagberedningen förprövning i dess fortsatta arbete". Under rubriken anförsi motionen 1971: 86 att ett väsentligt bidrag att stärka ställningskulle vara att kraftigt bygga ut så att även meromfattande faktautredningar kan verkställas åt uppdragsgivarna. Genom enväsentlig höjning av nuvarande anslag skulle ett fristående utredningsinstitutkunna skapas. Imotionen 1971: 543 upptas frågan om hur skall kunna få tillgång tillteknisk och vetenskaplig sakkunskap och expertis, som kan ge vägledning för denpolitiska beslutsprocessen. Motionärerna uttalar att måste bli istånd att sakligt behandla tekniskt svåra frågor och att tillräckliga resursermåste stå till förfogande för granskning av framlagda förslag.Riksdagen bör därför enligt motionärerna förses med möjligheter att ha tillgångtill egen expertis som skulle bli jämställd med regeringens. Tidigarebehandling av frågan m. m. behandlade motioner om riksdagensinformationsbehov avseende sakkunskap i tekniska och vetenskapliga spörsmålväckta av (), () (1968: I: 96), herrHenningsson (s) och herr () (1968: II: 137). Efter redogörelse förriksdagens upplysningstjänst, 1967 ikraftträddapersonalorganisationen, för Sällskapet och forskare () samt förutskottens möjligheter till remiss till myndigheter anfördekonstitutionsutskottet (KU 1968: 38), att den väckta frågan i hög grad varbetydelsefull. Den bör enligt utskottets mening upptas tillövervägande på sätt motionärerna förordat. Olika vägar är tänkbara för att fåtill stånd denna prövning. Utskottet har funnit det mest ändamålsenligt attgrundlagberedningen upptar frågan under sin nu pågående allmänna översyn avriksdagens arbetsformer. Vissa spörsmål med omedelbar anknytning till den häraktuella problematiken kommer nämligen att behandlas under denna översyn, bl.a. utskottsorganisationen. Attfrågan överlämnas till grundlagberedningen för övervägande får emellertid inteinnebära att den släpps ur sikte inom . Den bör i stället nogauppmärksammas i arbete. Utskottet vill peka på några av demöjligheter som står till buds för att bredda ochfördjupa sakbehandlingen av ärendena. Genom den väsentligt förstärktapersonalorganisation som genomförts har utskotten fått ökade resurserför utredningsarbete och insamlande av informationer. Utskottet har ocksåmöjlighet att engagera specialföredragande med särskild sakkunskap i den måndet erfordras liksom att inkalla experter för att lämna upplysningar ochbesvara frågor. De kan även bereda motionärer tillfälle att infinna sig vidsammanträde och redogöra för material och synpunkter som legat till grund förväckta förslag men av tekniska skäl inte kunnat redovisas i motionerna. Genomremissförfarande kan utskotten inhämta inte bara opinioner utan även sakliginformation. Uppbyggnaden av utgör vidare ettviktigt led i strävandena att tillgodose informationsbehovet inom riksdagen.Ett forum för kontakt med skilda vetenskapliga arbetsfält har tillskapats genomSällskapet och forskare. Vissa institutioner och enskildasammanslutningar, däribland och , har också visat ett intresse för kontakter iinformationssyfte med vilket bör tillvaratas. Det framstår förutskottet som angeläget att dessa olika vägar att tillföra sakbehandlingen avärendena material och synpunkter noga uppmärksammas inom de skildariksdagsorganen. Utskottet hemställde, att måtte anhållahos Kungl. Maj:t om överlämnande av motionerna till grundlagberedningen förövervägande av frågan om informationsbehov. behandling av propositionen med förslag till partiellförfattningsreform uttalade utskottet (KU 1968: 20 s. 49) att utredning avorganisationsfrågorna borde ske under medverkan av även andra organ inomriksdagen än utskottet och hemställde att skulle fatta beslut häromsamt att den nya utredningen borde utses av talmanskonferensen. Talmanskonferensentillsatte en sådan kommitté som antog benämningen 1969 årsorganisationsutredning. Den har avgivit betänkandet Enkammarriksdagensförvaltnings- och personalorganisation. Omupplysningstjänsten, som ursprungligen organiserades inom riksdagsbiblioteketoch som genom beslut av 1966 inordnades som en arbetsenhet inomriksdagens förvaltningskontor, uttalade utredningen följande (s. 45): Utredningen har tidigare uttalat att enligt dessmening upplysningstjänsten även i fortsättningen bör vara inordnad i dencentrala förvaltningsmyndigheten i . Upplysningstjänsten har enligtvad som allmänt omvittnats fungerat utmärkt. Utredningen finner inte skäl attföreslå någon ändring i sak i fråga om upplysningstjänsten. Utredningen villemellertid föreslå att enheten i stället benämnes "Riksdagensinformationstjänst". Betänkandet behandlades av sammansattkonstitutions- och bankoutskott (1970: 1) som förordade att benämningenriksdagens upplysningstjänst skulle bibehållas åtminstone tills vidare och iövrigt inte anförde något om upplysningstjänstens uppgifter eller omfattning. 1969års organisationsutredning erinrade i sitt betänkande omutskottens personalorganisation om att den skulle återkomma till frågan ombehovet av och förutsättningarna för ökad information om och dessverksamhet. Efter övervägande fann utredningen i skrivelse tilltalmanskonferensen att förslag i ämnet inte lämpligen borde utarbetas då utanatt om något eller borde föranstalta om en störreundersökning av informationsfrågorna. Sedandet ifrågasatts att inrätta ytterligare tjänster inom upplysningstjänstenbeslöt förvaltningsstyrelse att tillsätta enparlamentariskt saminansatt utredning med fem ledamöter för att göra enförutsättningslös undersökning av upplysningstjänstens verksamhet. Mot dettabeslut reserverade sig en ledamot (fp) som ansåg att förvaltningsstyrelsenborde avvakta ställningstagande till motionen 1971: 86 i vad denavser , innan styrelsen tog några egnautredningsinitiativ. Ävenandra utredningar inom sysslar med informationsfrågoroch därtill anknytande problem. En arbetsgrupp, ADB-utredning, harbl. a. i uppdrag att undersöka hur med hjälp av datateknik och påannat sätt skall kunna tillför-skaffa sig erforderlig sakkunskap särskilt itekniska och vetenskapliga spörsmål. Vidare har låtit tillkalla enutredning rörande i vars uppdrag ingår att övervägabibliotekets ställning inom riksdagsförvaltningen. Isamband med genomgången av arbetsformer behandlargrundlagberedningen även frågor om informationsbehov. Härvid kommeräven frågan om och dess ställning att övervägas.Grundlagberedningen avser enligt vad utskottet inhämtat att avge förslag underförsta . I motionerna hemställs om utbyggnad av riksdagensupplysnings-tjänst samt om ökad tillgång till teknisk och vetenskapligsakkunskap och expertis för . Sedanmotionerna väcktes har förvaltningsstyrelse tillsatt enparlamentariskt sammansatt utredning med fem ledamöter med uppgift att göra enförutsättningslös undersökning av upplysningstjänstens verksamhet. Fråganom förbättring av tillgång till teknisk och vetenskapliginformation övervägs av grundlagberedningen i samband med dess översyn avriksdagens arbetsformer. Enligt vad utskottet inhämtat avsergrundlagberedningen att framlägga förslag . Dei motionerna aktualiserade frågorna är sålunda föremål för överväganden såvälav grundlagberedningen som av den av förvaltningsstyrelsen tillsattautredningen om upplysningstjänstens verksamhet. Med hänsyn härtill börmotionerna nu inte föranleda någon åtgärd från sida. 1971: 86, såvitt avserhemställan under B andra att-satsen, Närvarande:herrar i (s), (). * (s), *(s), herrar (), i (s), i (c),i (m), i (s), (), iMalung* (s). i Äkersberga (fp), Schött (m), i (c) ochWictorsson (s). *Ej närvarande vid justeringen. avherrar () och i Äkersberga (fp), vilka ansett att utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: 1motionerna------- (= utskottet)------ upplysningstjänstens Imotionen 1971: 86 föreslås bl. a. att skall byggasut kraftigt och utvecklas till ett i praktiken fristående ut- KU 1971: 68 5 redningsinstitut,som skulle kunna biträda enskilda riksdagsledamöter, riksdagsgrupper ocheventuellt även utskott med mer omfattande faktautredningar.Därigenom skulle också i viss utsträckning det underläge reduceras, i vilketoppositionen befinner sig i förhållande till den sittande regeringen när detgäller utredningsresurser. Utskottetkan inte finna att den av förvaltningsstyrelsen tillsatta utredningen syftartill en utvidgning av upplysningstjänstens verksamhet. Den tillgodoser alltsåpå intet sätt motionskraven, varför motionen bör bifallas av . Frågan om-------- (=utskottet)------ 1972. 1971: 543 aktualiseradefrågan är sålunda föremål för behandling. Med hänsyn härtill bör motionen nuinte föranleda någon åtgärd från sida. 1. att med bifall tillmotionen 1971:86, såvitt avser hemställan under B andra att-satsen, hemställeratt förvaltningsstyrelse och konstitutionsutskott framlägger förslagom en utveckling av , så att den också kan fungerasom ett fristående utredningsinstitut, och att erforderliga medel föreslåshärför, samt 2. att avslår motionen1971: 543.