bet · FU01JoU55 · 1971-12-31 00:00:00 — Denföreslagna forskningsinstitutionen beräknas få väsentUga arbetsuppgifter inomett flertal ämnesområden, aUt syftande tUl att reducera mUjöförstöringen ochöka återvinningsmöjligheterna. Vid forskningen behöver bl. a. kemiska,ingenjörstekniska, parasitologiska, bakteriologiska och virologiska aspekterbeaktas. En tvärvetenskapUg uppbyggnad är därför nödvändig, därvid framföraUtde hygienisk-biologiska ämnesområdena bör tiUgodoses. Att den tUltänktainstitutionen förläggs till kan befinnas välbetänkt bl. a.med hänsynstagande tUl den planerade samförläggningen och i viss utsträckningsamordningen med och , vUket möjliggör bistånd av denexpertis som är tUlfinnandes vid dessa institutioner. Sådan expertis bör äventas i anspråk för utredningsarbetet. Motion1971:76, punkt 11 Centralauppsamlingsanläggningar för industri- och hustiåUsavfall samt gift- ochläkemedelsrester finns eUer håUer f. n. på att växa fram på oUka platser. samt: lämpUg upprustning av teknisk utveckUng, administration ochdetaljreglering torde behöva bU föremål för översyn vid den statiiga utredning,om vars företagande enhgt ovan bör göra framstäUning. Vad gäUer forskningför att möjliggöra återvinning av därtUl lämpUgt material och destruktion avgifter o. d. kommer sådan närmast att bli en angelägenhet för bl. a. den imotion 1971:413 föreslagna forskningsinstitutionen. Motion1971:77 "Välståndsavfallet är ett hot mot naturen" a. att välstån dsavfaUet måste tas om hand och så långt möjligtinlemmas i en ny näringskedja. Vidare erinras om att kravet på effektivitet harökat användningen av kemiska preparat i jordbmket för ogräs-, insekts- ochsjukdomsbekämpning, att användningen av dyhka gifter måste begränsas och imöjligaste utsträckning ersättas med metoder som är mer naturvänUga. ÄvenframhåUes att forskning och försöksverksamhet bör inriktas på att underlättaen rationeU användning som gödselmedel av rötslam och annat avfaU, varvidsärskUd hänsyn måste tas tUl innehållet av olja, tungmetaUer, klorerade kolväten m.m. Med anslutning tiU dessa önskemål viU SVA, som vid sin praktisk-vetenskapU-gaforskning bl. a. medverkar med utredningar över möjligt utnyttjande av rötslami jordbraket, betona den stora betydelsen av oUka samhälleUga åtgärder i frågaom samspelet mellan jordbruk, natur och miljö. Härvid behöver specielluppmärksamhet ägnas restförekomstema i oUka avfallsprodukter av mUjögiftersåsom tungmetaUer, klorkolväten etc. (även hittiUs ej upptäckta sådana gifter).Även bör kloakreningen göras mera effektiv, och det gäUer här ej endast attinföra den biologiska och kemiska reningen utan även att i avsevärd gradeffektivisera det s. k. första steget att således få tUl stånd en förbättradsedimentation. Från reningsverken strömmar aUtför stora kvantiteterslampartiklar inklusive parasitägg ut i vattendragen. Motion 1971:28, under rubriken De under denna rubrik behandlade frågorna avseende bl. a.att i möjlig utsträckning inordna avfaUet i det så att säga naturUgakretsloppet samt att specialutbilda personal för handhavande avavfaUshantering, behöver beaktas vid planläggning av det fortsattamiljöpohtiska arbetet. (26,4,1971) framhåUer att det förehgger ett behov avsamordning av forskningen på avfallshanteringens område, attforskningen på detta område måste bedrivas tvärvetenskapligt, att en i sin stab underalla omständigheter bör ha företrädare för humanmedicin, veterinärmedicin,teknik och agrarvetenskap, att en sådan institution därför ej bör knytas tUl endasten av dessa specialiteter men att en gemensam ochlantbmkshögskoloma och med företrädare i institutionens stab för teknik ochhumanmedicin skulle kunna fyUa de krav på tvärvetenskapUg-het, som måsteuppfyUas, att därför en statUg utredning bör tUlsättas med uppgiftatt utreda dessa frågor och att till en sådan statUg utredning bör knytashumanmedicinsk, veterinärmedicinsk, teknisk och agrarvetenskapUg expertis. Beträffandede olika motionerna anför . Om eninstitution för avfaUsforskning vid lantbmkshögskolan. En institution för forskning beträffande avfaUshanteringsom skulle ansvara för kontinuerUg vetenskapUg utbUdning och forskning påområdet och därmed öka möjligheterna tiU biologisk helhetssyn påavfallsproblemet torde innebära vissa fördelar jämfört med nuvarandeförhållanden, där punktinsatser sker vid flera ohka institutioner.Ävfalls-hanteringsproblemet berör ett stort antal ärrmesområden. Urmiljövårds-såväl som totalekonomisk synpunkt torde emellertid de hygienisk-biolo- giska ämnesområdena vara de viktigaste. Medel för tekniskforskning utgår ofta direkt från industrin. För att tillvaratagasamhäUsintressena måste emellertid en hygienisk-biologisk forskning bedrivasoch den får liU största delen styras och bekostas med slatUga medel. Detta ärväsentUgt för var den föreslagna institutionen skall placeras. Med hänsyn tillatt avfallshantering i sig berör ett stort antal ämnesområden är det emeUertidsynnerUgen angeläget att den får en så tvärvetenskaplig uppbyggnad som möjligt.Jag vill därför tiUstyrka tiUskapande av institutionen men för alt tillgodosekravet på tvärvetenskapUg uppbyggnad bör den inrättas som en , varigenom såväl dehygieniska som biologiska aspekterna på avfaUshanteringens problem bättretillgodoses. Arbetet vid en sådan institution kan ej bedrivas utan t, ex, närakontakt med bakteriologisk, parasitologisk och husdjurshygienisk expertis, somfinns vid , Det förtjänar omnämnas att ett av de störreforskningsprojekt inom avfaUshanteringen, som f, n. bedrivs i vårt land"Gödselhantering för bättre miljö", bedrivs som ett gemensamt projektmeUan KungUga , ,och AB Alfa . Vid institutioner förhusdjurshygien, bakteriologi och parasitologi är 3 1/2 forskare jämte tekn,biträden engagerade för av i intimt samarbete med StatensVeterinärmedicinska Anstalt och vid institution förmarkvetenskap 1 forskare jämte tekn. biträde samt vid 1 forskare jämte biträde. Härtill kommer att veterinärmedicinskexpertis deltar i forskning på rötslamområdet. Punkt 11 i det program som angivits i motionen om ettmiljöpohtiskt handlingsprogram. I motionen framhåUs: "Ett av samhäUet organiseratuppsamUngssystem för industri- och hushåUsavfaU samt gift- ochläkemedelsrester bör inrättas. Forskning för att möjUggöra återvinning avdärtUl lämpligt material och destruktion av gifter o. d. bör komma tUlstånd". Ett organiserat uppsamUngssystem för industri- ochhushållsavfall torde vara nödvändigt för att imdvika de negativa konsekvenserfrån avfaUet i oUka avseenden, som är ett problem ur omgivningshygienisksynpunkt. Forskning för att möjliggöra återvinning bedrivs redan på oUkaområden. En samordning av sådan forskning torde vara av värde underförutsättning att en sådan samordning ej medför isolering tUl specieUaproblemställningar, vilket är en risk med förläggning av sådan forskning tUlläroanstalt, som företräder endast en vetenskap, t. ex. agrarvetenskap ellerteknik. Den del som återfinns under mbriken "VälståndsavfaUetär ett hot mot naturen" jämte med anknytiung härtUl i motionen framfördaönskemål. Vad som i motionen säges under ovanstående rubrik ärkorrekt. Några konkreta förslag framföres ej i motionen under denna rubrik menväl under mbriken "Användning av gifter måste begränsas", där fleraur veterinärmedicinsk synpunkt intressanta förslag framläggs. Ett par av dessaär: Kravet på begränsning av uppbyggnaden av stora enheter för animaUeproduktioni de faU tilhäckligt arealunderlag för gödsel- och annan avfaUshanteringsaknas. Kravet på att forskningen bör inriktas på att underlätta en rationeUhantering av rötslam och annat avfaU. veterinärmedicinen är såväl de här exempUfierade som deövriga i motionen påtalade olägenheterna vardagsproblem såväl för praktik somforskning. Angelägenheten av att den begärda ytterUgare forskningen på området,kanske särskilt sådan av hygienisk art, kommer liU stånd, kan vitsordas.Beträffande veterinärmedicinens roll och ansvar härvidlag hänvisas till vad somsägs i yttrandet över motion 1971:413. Om en planför miljövårdsarbetet m. m. Motionen efterlyser en helhetssyn på avfallsproblemet,eventuellt utbildning av speciell personal för att handha avfallshanteringen. Behovet av helhetssyn är angeläget likaså behovet avsamlad forskning på området med tonvikt på hygienisk-biologiska problemen iavfaUshanteringen. Inom veterinärmedicinen har detta aktuahserats på mångaoUka sätt, t. ex via biocidförgiftade fåglar, via foderförskämning frånflytgöds-lade vaUar och via spridning av sjukdomar, t. ex salmonella viaflytgödsel eller rötslam. Såltmda konfronteras institution förhusdjurshygien med de sistnämnda frågeställningama i anslutning tiUmodern animaUeproduktion. Ökade forskningsresurser är därför ett önskemål,varvid samarbete mellan oUka änmesområden är en nödvändighet för att godaresultat skaU uppnås. () (26.4.1971) Motion 1971:413 om en vidlantbrukshögskolan. SBL firmer ej anledning att yttra sig över den i dennamotion föreslagna verksamheten då en dyUk endast föga korresponderar med SBL:suppgifter inom humanmedicinens mikrobiologiska och epidemiologiska områden.Det må dock framhåUas, att utveckUng och forskning på detta område ärmotiverade med hänsyn tUl områdets stora betydelse. Förslaget bör därförnärmare utredas. Motion 1971:76, punkt IL - I den nya kommunala renhållningslagen, som träder i kraftden sägs, att "kommunen är skyldig att till aUmänavstjälpningsplats eUer aUmän destmktionsanläggning forsla orenUghet, somhärrör från hushåll samt hushåUsavfaU och därmed jämförligt avfaU. I lokalhälsovårdsordning kan föreskrivas, alt vid bebyggelse förekommande annanorenlighet och annat avfall än som avses i första stycket skaU forslas bortgenom kommunens försorg". I och med tiUkomsten av denna lag har samhäUetgivits möjligheten att på ett annat sätt än tidigare kontrolleraavfallshanteringen. Denna styrning underlättar i hög grad den i punkten 11nämnda organisationen. SBL vUl i detta sammanhang förorda en kompostering avdärtill lämpUgt avfaU tillsammans med rötslam från reningsverken. Detta skallgivetvis endast ske under betryggande former, så att smittspridning ellerliknande ej uppstår. Beträffande gift- och läkemedelsrester bör dessa givetvisdestmeras i särskilda anläggningar. Motion 1971:77, "Välståndsavfallet är ett hot motnaturen" Av synnerUg betydelse i detta sammanhang är attvattenhygienen får den prioritering, som frågan måste anses vara värd, främstmed tanke på att människan är helt beroende av en rikUg tillgång på etthygieniskt klanderfritt vatten. De stora vattenburna epidemiema i vårt land, t.ex. i (mer än 3 000 salmoneUafaU 1947 och "ostronhepatiten"med 600 fall 1956) visar med tydhg skärpa, hur viktig denna fråga är, då flerahar betecknats som rent katastrofartade. Beträffande luftföroreningar sker ingen smittspridninggenom värmeanläggningarnas avgaser utan problemet får betecknas som renttoxikologiskt. 1 samband med den aUmänna nedskräpningen av naturen finnsett sällan aktuaUserat problem. Genom avsaknaden av ett tiUräckligt antalklosetter längs våra vägar sker nämligen en förorening av naturen, då specielltkring P-platserna, genom faskalier, papper och liknande. Det säger sig självt,att en sådan nedskräpning ej kan accepteras med tanke på smittspridning,osundhet o. dy!. Motion 1971:28"Nedskräpning" Anses besvarad av tidigare sagda. ()anför. Av samhäUet organiseratuppsamUngssystem för avfaU av oUka slag fitms redan i stor utsträckning inomvåra kommuner. HärtUl kommer att den kommunala renhåUningslagen som träder ikraft fr. o. m. i den del som behandlar kommunaltrenhåUningsmonopol medför obUgatorisk skyldighet för kommunen att hämtahushåUsavfaU och därmed jämförUgt avfaU. Andra åtgärder i mUjövårdande syftehar även företagits såsom ändringar i naturvårdslagen och förbud att användavissa gifter för besprutning av vegetation. Behov av forskning inom oUka renhållningsområden förehggeremellertid. Endast därigenom kan ett säkrare underlag erhåUas för ändamålsenligaåtgärder vid i varje faU avfaUets slutliga omhändertagande. Vad avser destruktion av gifter bör här närrmas attåtgärder i viss mån vidtagits genom skapandet av det halvstatUga bolaget ,som undersöker möjUgheterna att omhänderta oljerester, kemikaUer och gifter.Tyvärr har någon plan ännu inte redovisats, vUket medfört att avfallsprodukterav detta slag på många håU lagras på sätt som inte är tiUfredsstäUande. har inom flertalet län genomförtsutredningar om regionalt organiserad renhållning. Så gott som samtUga följerett givet mönster, som endast i allmänna ordalag behandlar avfallshanteringen.Vid en närmare granskning av hithörande frågor finner man att många aUvarUgarenhållningsproblem inte är tUlräckhgt utredda. Sålunda vet man till exempelotUhäckUgt om följande frågor: Kan eller börhushåUsavfaU och industriavfaU omhändertas i gemensam täcktipp? Kan avloppsslamlUlföras täcktippar och på så sätt påskynda nedbrytningen och hur bör dettalämpUgen ske? Hur bör barkoch sågspån omhändertas? Kan bark itäcktipp varvas med avloppsslam? Hur skernedbrytningen i en täcktipp där tung arbetsmaskin används (compactor)? Vilka erfarenheter har vi av avfaUshanteringen inom jämförbara regioner utomlands? ökar avfaUsmängderna ioförminskad takt med skyldigheten för kommunerna att omhänderta detsamma. Föratt detta skaU kunna ske på ett hygieniskt och ekonomiskt lämpUgt sätterfordras rådgivning, som är grundad på djupare insikt om renhåUningsproblemenän vad som är möjligt. är sålunda av denuppfattningen att en samlad avfallsforskning är erforderUg. Som framhålUts av motionärerna är industrins avfaUsprobleminte tillräckUgt beaktade i dagens renhåUningsdebatt. Bland annat har man underhand kunnat konstatera att avfaUsmängderna avsevärt överstiger de hittUls inomflertalet län genomförda beräkningarna. Enbart detta förhåUande är en aUvarUgfråga vid den fortsatta bedömningen av renhållningsresursema. Av svenskakommunförbundet planerad inventering av industriavfaUet torde komma att belysabehovet av omfattande åtgärder för att komma tillrätta med industrinsavfaUsproblem. Det är här fråga om inte enbart destmktionen av avfaUet utanäven om transporterna. Dessa problem har inte tUlräckhgt beaktats. Såsom motionärerna framhåUer saknas en fast planbeträffande frågan om nedskräpning i naturen. En sådan plan är erforderUg ochbör ses i ett större sammanhang och utgöra en integrerad del i ett vidaremUjövårds-program. Skogshögskolan (20.10,1971) Skogshögskolan understryker starkt behovet av ökaderesurser för samordning och intensifiering av forskningen på avfallsområdet.EnUgt högskolans mening bör viss del av denna forskning lämpUgen kunna bedrivasvid lantbmkshögskolan som andra befintUga institutioner tiUdelaserforderUga materieUa och personella resurser för lösande av de många ohkaspecieUa problem som är förenade med den verksamhet som åsyftas i motionema.Högskolan är emellertid icke beredd att nu ta närmare ställning tiU frågan huravfallsforskningen i detalj bör vara organiserad. förordar att frågan omavfallsforskning ytterUgare utreds. Utredningen bör erUigt styrelsens mening hatUl uppgift att definiera och katalogisera olika typer av avfall samt attkartlägga inom vUka områden som forskning behövs och vilka institutioner sombör bedriva forskningen. De i motionerna behandlade frågornaberör väsentliga problem beträffande inverkan av avfall i vid bemärkelse påmodern mUjövård, hushållande med naturresurser och uppkomst avmedicinsk-hygieniska effekter på människor. Institutets beröring med deomfattande problem, som avfallshantering, nedskräpning osv. innebär, hänför sighuvudsakhgen tiU de hälsorisker som förekommer vid hanteringen av avfaUet eUerkomponenter därav samt till medicinsk-hygieniska effekter vid utnyttjande avavfaUsprodukterna. Frågor rörande avfaU, specieUtnedsmutsning i naturen, har behandlats av naturresursutredning ochredovisats i utredningen (SOU 1967:43).Samordningen av forsknings- och utvecklingsarbete inom de områden som omfattasav utredningen inberäknat avfaUsproblematiken omhändertas till störstadelen av i samarbete med berörda organ. Som exempel påsådan samarbete kan nämnas de speciella arbetsgmpper som har att belysaomgivningshygieniska synpunkter på rötslam. Styrelsen finner det angeläget att behovet av utökadeforskningsinsatser och av särskUda institutioner för forskning rörandeavfallsproblem bedöms mot bakgrunden av dels de aktiviteter, som pågår inomområdet, dels möjligheterna för befintUga institutioner att utvidga sinaåtaganden. Det kan i detta sammanhang framhåUas, att inom numera finns en mindre enhet för avfaUsforskning. () (26.4.1971) instämmer i motionernas yrkanden om ökat stöd åtforsknings- och ulveckUngsarbete inom avfallsområdet. Ökade resurser behövs,både till den biologisk-ekologiska forskningen och till de alternativametoderna för att vi skall kunna bemästra avfaUsproblemen och dra nytta av destora investeringar som är nödvändiga för avfallshanteringen. instämmer i de uttalandensom görs i motionerna om att den ökande mängden avfaU kräver åtgärder. Dessabör, vilket framhålles, i största möjliga utsträckning inriktas pååtervinningsprincipen. För att kunna utnyttja avfallet för framställning av nyaprodukter krävs ökat stöd åt forsknings- och utvecklingsarbete på detta område.Med tanke på att avfall kan vara av helt skUda slag, såsom hushållsavfall,skrotbilar och olika typer av industriavfall, kan de återvinningsprocesser somkrävs vara mycket varierande. Vad gäller hushållsavfall, vilket i sig är mycket komplextsammansatt, finns det t. ex. flera tänkbara möjligheter att utnyttja detta. Motionerna nr 1971:413 och 1971:28 förordar komposteringav avfaUet och forskning och ulveckUngsarbete inom detta område. I den senareär detta uttryckt på så sätt, att man talar om avfallets användning somjordförbättringsmedel. Ingen av motionerna har däremot tagit hänsyn tUl atthushållsavfallet kan ses som en råvarukälla för framstäUning av kemiskaprodukter. Inom detta område bedrivs för nänarande forsknings- ochutvecklingsarbete t. ex. på vid Kungl.Tekniska högskolan. Båda dessa alternativ kräver ytterhgare undersökningarinnan något ställningstagande om den ena eUer andra eUer kanske båda Unjerna iframtiden kan bh motiverade från ekonomisk och mUjövårdande synpunkt.HushållsavfaUet bör ses som en råvarutUlgång som på bästa möjUga sätt börexploateras. anser det därför olämpligt att redan nu inriktaforskningen på enbart den biologiska hantering som komposteringen innebär ochsom sannoUkt bUr resultatet om avfaUsforskningen koncentreras tUl eninstitution vid , vUket föreslagits i motion nr 1971:413. Den föreslagnainstitutionen skuUe förutom forskningsverksamhet även "ha tUl uppgift att svara för helhetssyn,kontinuitet och vetenskapUg utbildning". Dessa uppgifter är mycketviktiga men bör för att förhindra en för tidig styrning av resurserna handhasav en neutral instans, där aUa berörda ämnen är företrädda, dvs. tekniker avoUka slag, kemister, ekologer och biologer ingår. Som sådan instans kan eventuellt fungera densamarbetsgrupp med representanter för och Styrelsen förteknisk utveckhng, som är under bUdande för att handlägga frågor om avfaUsforskningoch -hantering. Denna grupp bör även kunna svara för en bedömning av deresultat som kommer fram. För exploatering av resultaten kan utnyttjassakkunskap inom Styrelsen för teknisk utveckUng, vilken har en särskild enhetför sådana uppgifter. Forsknings- och ulveckUngsarbete inom delta område böremeUertid inle enbart inriktas på hushållsavfallet. Det är också nödvändigt atttiUvarata och söka recirkulera avfall som industriavfaU, skrotbilar, spillolja,läkemedelsrester m. m. Detta sker redan i en hel del faU.Recirkula-tionstänkandet bör på ett tidigt stadium komma in iproduktionskedjan. Forskning gäUande produkter och konstruktioner där råvarornapå ett lättare sätt än vad som är faUet kan tillvaratas ochåteranvändas, bör stödjas. I motion nr 1971:76, punkt nr 11, uttalas att "Ett avsamhäUet organiserat uppsamUngssystem för industri- och hushållsavfall samtgift-och läkemedelsrester bör inrättas. Forskning för att möjliggöra återvinningav därtiU lämpUgt material och destruktion av gifter och dyUkt bör komma tUlstånd." anser det vara tUlfedsställande att möjlighet ges tiUcentralt omhändertagande av avfall. Detta får emellertid inte innebära attföretagens möjligheter att utveckla egna alternativ på något sätt beskärs, eUeratt möjUgheterna tiU differentierad hantering försvåras. Vid tUlvara tågan deav spiUolja har det t. ex. visat sig att ett privat företag. , på ettför oljeförbrukaren mera ekonomiskt tiUfredsstäUande sätt kunnat ta hand omdenna än vad kan erbjuda. Omhändertagandet avspUloljan är visserUgen bara en Uten dellösning av det stora komplexet;deUösningar är emellertid en viktig förutsättning för att vi skaUkunna ta itu med hela problemet. I motion nr 1971:28 föreslås att möjligheterna att användaavgifter som ett mUjöpoUtiskt medel mätte beaktas. bedömer deteventueUt vara möjUgt alt även avgifter kan användas som ett miljöpolitisktmedel för alt påverka teknikens, produktionens och konsumtionens inriktning ochdärmed också miljön. Avgifterna bör inte användas för finansiering avstatsbudgeten utan bör ge ökade medel att medelst forsknings- ochutvecklingsarbete lösa miljövårdens problem. Avgiftsmetoderna bör ej hellertillämpas generellt. Man bör t. ex. kunna vara säker på alt avgiftsbestämningeninte förutsätter noggrannare miljökostnadsberäkningar än vad som är möjligtatt göra, vilket är ett nödvändigt krav för avgiftsmetodens användbarhet. Nationalekonomiska institutionenvid (29.4.1971) Institutionen anför. Vi instämmer i huvudsak med de argument som här framförsför inrättandet av en vid Lantbmkshögskolan.Behovet av sådan forskning är närmast självklart och torde inte på effektivtsätt kunna täckas genom "import" av utländska forskningsresultat. Utformningen av uppgifterna för en forskningsinstitutionav nämnt slag är däremot mer problematiskt. Motionen uttrycker något av vad viskuUe vilja kaUa en övertro på a.vi\hbehandling som väg att lösa berördamiljövårdsproblem. Man talar om avfaU "som en tUlgång attexploatera", som "en ofta förslösad naturresurs" osv. För ensamhällsekonomiskt riktig behandhng av avfaUsproblemet fordras inteavfallsforskning i isolering utan en sådan forskning i nära kontakt med demUjöpoUtiska altemativen (1) ändrade produktionsprocesser hosavfaUsproducerande företag, kommuner, hushåU m. m., (2) ändrad"råvarubas" hos dessa, (3) kvittblivning av traditionellt eUer nyttslag osv. Risken är annars att avfaUsforskningen leder tUl lösningar som innebäratt man rör sig från en ur samhäUets synvinkel inoptimal situation tUl en annaninoptimal situation. Dessutom måste den här diskuterade forskningen utformasmed hänsyn till mUjövårdsproblemet i dess helhet i den meningen att utvärderingav oUka former för avfaUsbehandUng även beaktar att avfallsbehandUng kan geupphov tiU nya eUer andra former av mUjöför-störing. Det finns som bekant fleraexempel på hur man avskaffat eUer utnyttjat en form av avfaU eller utsläpp medmetoder som inneburit att man skaffat sig andra typer av föroreningar.Luftföroreningar genom förbränning av sopor är ett vanUgt Ulustrativt faU (semotion 1971:28 s. 12). För att arbetet vid den föreslagnaforskningsinstitutionen skaU få den från samhällsekonomisk mUjövårdssynpunktlämpUga utformningen och användningen finner vi följande tre organisatoriskaåtgärder vara påkallade: Institutionen får tUlgång tiU samhällsekonomiskexpertis på mUjö- vårdsområdet så att ovannämnda hänsyn tiU samhäUsekonomiska kostna der och alternativa lösningar kan påverka forskningsarbetets inriktning. Vi kan tUlägga att institutionens förläggning till lantbmkshögskolan såsom föreslagits i motionen förefaUer lämpUg även i detta avseende med tanke på att viss ekonomisk expertis redan finns där. Institutionen får nära kontakt med de centralamyndigheterna för mUjövården i samhäUet så att forskningsimpulser därifrån lätt kan förmedlas och så att väsentUga forskningsresultat snabbt kan beaktas av dessa myndigheter.