bet · FU01SkU72 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971: 72 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag omiindring i lagen (1955: 183) om bankrörelse, m. m., såvitt propositionenhänvisats till skatteutskottet, jämte motioner. I propositionen 1971: 166 har Kungl. Maj:t under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 29 oktober 1971föreslagit 1) att antaga inom upprättatförslag till lag om ändring i lagen (1955: 183) om bankrörelse, 2) alt bemyndiga Kungl. Maj:t att i enlighet med vadsom förordats i propositionen medgiva befrielse från skyldighet att erläggastatlig och inkomstskatt samt utskiftningsskatt i fall, då ettbankaktiebolag överlåter hela sin rörelse till ett annat bankaktiebolag och isamband därmed upplöses. Propositionen har hänvisats till skatteutskottet ivad avser den ovan under punkten 2 upptagna frågan och i övrigt tillnäringsutskottet. I propositionen föreslås att den för Kungl. Maj:tmedgivna rätten att utse högst tre offentliga ledamöter i affärsbanks styrelseutvidgas till att gälla högst fem sådana ledamöter. föreslås att dethögsta medgivna antalet styrelseledamöter ökas från tjugoen till tjugotre. Vidareföreslås att affärsbanks styrelse skall ha rätt att, om förhållandena påkallardet, utse flera verkställande direktörer än f. n. och att välja dem blandstyrelseledamöterna eller styrelsesuppleanterna. Slutligenföreslås att Kungl. Maj:t erhåller bemyndigande att medge viss lindring i beskattningenvid samgående mellan affärsbanker. Medanledning av propositionen har väckts bl. a. följande motioner: motionen 1971: 1601 av i Stockholmm. (vpk), vari hemställs 1.att avslår förslaget i prop. 1971: 166 att Kungl. Maj:t bemyndigasmedge befrielse från skyldighet att eriägga statlig och kom- 1 1971.6 saml. munalinkomstskatt samt utskiftningsskatt i fall, då ett bankaktiebolag överlåterhela sin rörelse till ett annat bankaktiebolag och i samband därmed upplöses, 2.att i skrivelse till Kungl. Maj:t ger till känna, att befrielse intebör ges aktieägarna i Skandinaviska banken och enskilda bank förrealisationsvinst som kan uppkomma när de överlåter sina aktier till resp.bankbolag; motionen 1971: 1602 av iStockholm m. fl. (c), vari hemställs bl. a. att vid behandlingen avprop. 1971: 166 beslutar avslå propositionen i vad den innehåller begäran ombemyndigande för Kungl. Maj:t att medge befrielse från skyldighet att erläggainkomst- och utskiftningsskatt i samband med att ett bankaktiebolag överlåterhela sin rörelse till annat bankaktiebolag och i samband därmed upplöses; motionen 1971: 1603 av m. fl. (fp), varihemställs att avslår prop. 1971: 166. Motionerna 1971: 1601 och 1971: 1602 har hänvisatstill skatteutskottet i ovan angivna delar. Motionen 1971: 1603 har såvitt den innehålleryrkande om avslag på punkten 2 i propositionens hemställan hänvisats tillskatteutskottet och i övrigt till näringsutskottet. Vissa lättnader i beskattningen har ansettspåkallade för att undanröja hinder för fusioner mellan aktiebolag och mellanekonomiska föreningar. De ifrågavarande beskattningslättnaderna, vilkaursprungligen inte avsåg företag som driver penningrörelse, innebär i principatt fusion enligt 174 § 1 mom. aktiebolagslagen (AL), dvs. då ett moderbolagövertar tillgångarna i ett dotterbolag, i vilket moderbolaget äger mer än 9/10av aktierna, inte skall föranleda inkomstbeskattning, om moderbolagetsskattemässiga ingångsvärden för de från dotterbolaget övertagna tillgångarnaöverensstämmer med de värden som i beskattningshänseende gäller hosdotterbolaget vid fusionstillfället. Dold reserv som med obeskattade vinstmedelbildats i detta bolag skall alltså övergå till moderbolaget och skattemässigtbehandlas som om den uppstått hos moderbolaget. Vidare finns bestämmelser avinnebörd att fusionen inte skall föranleda skattepliktig realisationsvinsteller avdragsgill realisationsförlust och att moderbolaget skall ha rätt tillavdrag för dotterbolagets kommunalskatt. Slutligen kan vid fusion enligt 174 § SkU 1971: 72 3 AL moderbolaget erhålla befrielse från skyldighet att erläggautskiftningsskatt eller uppskov med denna skatts erläggande. I sistnämnda fallövertar moderbolaget dotterbolagets utskiftningsskatteskuld. Reglernaom skattelättnader vid fusion utsträcktes , såvitt av-' serinkomstbeskattningen, till att omfatta jordbrukets kreditkassor; Fusion mellansparbanker skall enligt beslut vid riksdag inte föranledaskattepliktig realisationsvinst eller avdragsgill realisationsförlust. Enmotsvarande bestämmelse gäller enligt beslut vid riksdag för det fallatt en affärsbank övertar en annan affärsbanks hela bankrörelse. Ipropositionen föreslås bl. a. att Kungl. Maj:t erhåller bemyndigande att efterprövning i varje särskilt fall medge ytterligare lindring i beskattningen vidsamgående mellan affärsbanker. Frågan har aktualiserats genom framställningarfrån Skandinaviska banken och enskilda bank om skattebefrielse medanledning av ett mellan dessa banker träffat avtal om samgående. Bemyndigandetavses omfatta rätt' att medge dispens från skyldighet att erlägga inkomstskatt,när ett bankaktiebolags tillgångar och skulder överlåts till annatbankaktiebolag, och dispens från skyldighet att erlägga utskiftningsskatt.Sistnämnda dispens skall kunna meddelas antingen i form av befrielse från skattskyldigheteller i form av uppskov med skattens erläggande genom attutskiftningsskatteskulden överflyttas på det övertagande bankaktiebolaget. Motionerna1971: 1601, 1971: 1602 och 1971: 1603 innehåller, i vad de hänvisats tillskatteutskottet, yrkande om avslag på försläget om dispensrätt. I motionen1971: 1601 yrkas härjämte att i skrivelse till Kungl. Maj:t skall getill känna att aktieägarna i Skandinaviska banken och Enskilda banken inte börerhålla befrielse från skyldighet att erlägga skatt för realisationsvinst somkan uppkomma när de överlåter sina aktier till Skandinaviska Enskilda banken.I motionen 1971: 1601 uttalas farhågor för den maktkoncentration somtillkomsten av Skandinaviska Enskilda banken innebär och för de negativaeffekter från bl. a. konkurrenssynpunkt detta kan medföra. Motionärerna i motionen1971: 1602 menar att sammanslagningen av Skandinaviska banken och Enskildabanken kommer att öka koncentrationsgraden på kreditmarknaden och att detta isin tur kommer att oförmånligt påverka arbetsmarknaden och den regionalabalansen. I motionen 1971: 1603 slutligen framhålls bl. a. att sammanslagningenkan komma att medföra en ytterligare stegring av tempot i utslagningen avmindre lönsamma företag. En sådan utveckling anser motionärerna olycklig frånsåväl ekonomisk som social och mänsklig synpunkt. Isamband med behandlingen av prop. 1969: 99, vari bl. a. föreslogs att någonskattepliktig realisationsvinst inte skall anses uppkomma då en affärsbankövertar en annan affärsbanks hela bankrörelse, hade be- SkU 1971: 72 4 villningsutskottetatt pröva ett i skrivelse från framställt yrkande ombefrielse från skattskyldighet till utskiftningsskatt eller uppskov med sådanskatts erläggande i samband med affärsbankssammanslagningar. Bankföreningenframhöll i sin skrivelse att banklagen saknade motsvarighet tillaktiebolagslagens bestämmelser om fusion. En sammanslagning av tvåbankaktiebolag gick i praktiken till så att det ena bolaget övertog det andrabolagets rörelse med samtliga tillgångar och skulder, varefter det överlåtandebolaget upplöstes genom likvidation. Om övertagandet skedde till bokfördavärden medförde transaktionen inte någon vinst hos det överlåtande bolaget,och någon inkomstbeskattning av detta bolag behövde därför inte komma i fråga.Däremot måste det överlåtande bolaget erlägga utskiftningsskatt, som kundeuppgå till betydande belopp, och detta var i hög grad ägnat att försvåraönskvärda banksammanslagningar. (BeU 1969:58) ansåg det angeläget att skattereglerna var så utformade att bankinstitutenhade möjlighet att konkurrera på lika villkor. Detta i sin tur innebar enligtutskottets mening att de olika bankinstituten borde ges samma möjligheter tillstrukturrationaliseringar. Utskottet anslöt sig därför till Bankföreningensuppfattning att utskiftningsskatt inte borde utgå vid banksammanslagningar,eftersom motsvarande skattebelastning inte uppkom vid fusioner mellansparbanker och mellan jordbrukets kreditkassor. Kungl.Maj:t har haft bemyndigande att medge dispensfrån den inkomstskatt och utskiftningsskatt som kan uppkomma vidsammanslagningar av försäkringsbolag. Denna dispensrätt har anlitats vidåtskilliga bolagsfusioner inom försäkringsvärlden under 1950- och 1960-talen.Av propositionen framgår att skattebefrielse regelmässigt medgivits underförutsättning att skattskyldighet inte föranletts av att i samband medgenomförandet av sammanslagningen uppskrivning skett av värdehandlingar eller eljestframtagits dolda reserver som tillskapats av obeskattade vinstmedel. mening bör ett samgående av affärsbanker frånbeskattningssynpunkt rimligtvis inte behandlas på annat sätt än en sammanslagningav försäkringsbolag eller en fusion mellan sparbanker eller mellan ekonomiskaföreningar i jordbrukskasserörelsen. Om man vill motverkakoncentrationstendenser inom det enskilda näringslivet bör detta enligtutskottets mening ske i annan ordning än genom att ge beskattningen verkningarsom diskriminerar vissa typer av företag. Utskottet finner de i motionerna1971: 1602 och 1971: 1603 uttalade farhågorna för de negativa konsekvenser iskilda hänseenden som kan bli följden av tillkomsten av Skandinaviska Enskildabanken överdrivna; Syftet med samgåendet mellan Skandinaviska banken ochEnskilda banken är att skapa en mer rationell bankenhet som bättre än de bådaban-i kerna var för sig kan möta ökade krav på finansiella tjänsterinom och utom landet. Om detta syfte tillgodoses finns det enligt utskottets meningskäl anta att samgåendet mellan bankerna kan verksamt bidra till denindustriella expansionen i . De uttalanden som görs i propositionen innebär såvittutskottet kan bedöma en garanti för att skattelättnader i de aktuella fallenkommer att medges endast då sådana lättnader verkligen framstår som motiverade. Med det anförda och då ett bifall till motionerna enligtutskottets mening skulle innebära att gjorde ett omotiverat avstegfrån beskattningsprinciper, som den tidigare godtagit, anser utskottet sig böratillstyrka bifall till propositionen i vad den hänvisats till utskottet. Detanförda innebär att utskottet avstyrker samtliga här behandlade motionsyrkanden. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet A. att med avslag påmotionerna 1971: 1601, 1971: 1602 och 1971: 1603, i vad däri yrkas avslag på förslaget i propositionen 1971: 166 om bemyndigande för Kungl. Maj:t att medge dispens från skyldighet att erlägga statlig och kom munal inkomstskatt samt utskiftningsskatt, och med bifall till propositionen, i vad densamma hänvisats till skatteutskottet bemyndigar Kungl. Maj:t att i fall då ett bankaktiebolag överlåter hela sin rörelse till ett annat bankaktiebolag och i samband därmed upplöses i enlighet med vad som föror das i propositionen medge befrielse från skyldighet att er lägga statlig och inkomstskatt samt utskiftnings skatt eller uppskov med att erlägga utskiftningsskatt; B. att avslår motionen1971: 1601, i vad den innehål ler yrkande av innebörd, att aktieägare i ban ken och enskilda bank inte bör erhålla befrielse från skyldighet att erlägga skatt för realisationsvinst som kan uppkomma när de överlåter sina aktier till resp. bankbolag. Närvarande: herrar (), i * (m),(), * (s), herrar (), (), Larssoni (fp), Carlstein (s), i Trobro (m), (), Stadling (s),i (c), (). * (fp) och i (c). Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1971: 72 av herrar i (c), ()och i (c), vilka ansett delsatt den mening i utskottets yttrande som ingår i andra stycket på s. 4 ochbörjar med "Utskottet anslöt" och slutar med "jordbrukets kreditkassor"bort ha följande lydelse: "Utskottetanslöt sig därför i princip till uppfattning attutskiftningsskatt inte borde utgå vid banksammanslagningar, eftersommotsvarande skattebelastning inte uppkom vid fusioner mellan sparbanker ochmellan jordbrukets kreditkassor." dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 4 med "Enligt skatteutskottets" och slutar på s. 5 med"behandlade motionsyrkanden" bort ha följande lydelse: "Affärsbankernahar väsentliga uppgifter inte minst som exekutiva organ för statens politik.Det gäller bl. a. inom ramen för valutaregleringen, kontrollen avobligationsemissioner och kreditgivningen för bostadsbyggandet. påverkar dessutom direkt och indirekt produktion ochsysselsättning, struktur- och branschutveckling samt regionala förhållanden.Denna nyckelroll för näringslivets utveckling förstärks ytterligare genombefintliga ägandesamband mellan banker och övrigt näringsliv, gemensammastyrelseledamöter, personalunioner i övrigt och naturligtviskoncentrationsgraden inom affärsbanksväsendet och näringslivet i dess helhet.Koncentrationsutredningen har i betänkandet "Kreditmarknadens strukturoch funktionsrätt" (SOU 1968: 3) kartlagt situationen på kreditmarknadenur dessa och andra aspekter. Motbakgrund av utredningens kartläggning och den fortsatta koncentrationsutvecklingeniriom näringslivet också framstår ett samgående mellan två avlandets allra största banker, Skandinaviska banken och enskildabank, som en fråga av stor vikt. Motivet för samgåendet sägs vara att skapa enmera rationell bankenhet, som bättre än de båda bankerna var för sig kan mötaökade krav på finansiella tjänster inom och utom landet. Erfarenheterna visar,att stora banker i sin kreditgivning främst inriktar sig på de stora ochattraktiva kunderna bland företagen. En ytterligare koncentration inomaffärsbanksväsendet kommer enligt utskottets mening att ytterligare skärpasvårigheterna på kreditmarknaden för de mindre och medelstora företagen ochdärmed stimulera till snabbare strukturomvandling och koncentration inäringslivet. Det finns också påtagliga risker för att en koncentration inomaffärsbankssektorn drar med sig, ytterligare fusioner i konkurrensen om denattraktivaste delen av kreditmarknaden. För den enskilde innebär fortsattkoncentration inom bankväsendetnackdelar genom en minskad konkurrens. Samgåendet i det aktuella fallet kanenligt utskottet inte heller motiveras enbart med utlandskonkurrensens krav,eftersom samverkan mellan olika banker i större finansieringsprojekt redan nuförekommer och står öppen även fortsättningsvis. Utskottetanser för sin del, att en fortsatt koncentration inom affärsbanksväsendet harövervägande negativa konsekvenser och även ökar riskerna för ytterligareförstärkt koncentrationsutveckling. Den industriella expansionen i ärberoende bl. a. av en väl fungerande kreditmarknad, som betjänar allastorleksgrupper inom företagssektorn. Den föreslagna fusionen skulle begränsade mindre företagens utrymme på kreditområdet. uttalade sig för en likabehandling ibeskattningshänseende av bl. a. affärsbanker, sparbanker och ekonomiskaföreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen så var detta en följd avriksdagens beslut angående samordnad banklagstiftning. I det sammanhangetuttalade utskottet sin mening i principfrågan och hade inte att ta ställningtill något konkret fusionsfall. I brist på en näringspolitik för bankväsendetmåste skatteutskottet nu ta ställning till om skatteinstrumentet bör användasför att om möjligt påverka strukturen inom branschen, dvs. pröva det konkretafusionsfallet. Enligt utskottets uppfattning står en sådan prövning i detenskilda fallet val i samklang med den av bevillningsutskottet uttaladeprincipuppfattningen . Denna kan inte innebära ett avståndstagande ialla tänkbara fall från användning av skatteinstrumentet i näringspolitisktsyfte och således inte heller i detta sammanhang. Däremot är det naturligtvisen fördel om koncentrationsutredningens fortsatta analyser kan leda fram tillförslag också om andra medel och deraR användning på inom bankväsendet. Iavvaktan på koncentrationsutredningens slutbetänkande bör enligt utskottetsmening skatteinstrumentet användas på ett sådant sätt, att den nu aktuellafusionen om möjligt förhindras. I konsekvens härmed bör Kungl. Maj:t ejutnyttja den dispensmöjlighet som föreligger för befrielse frånrealisationsvinstbeskattning. Utskottet tillstyrker således bifall tillmotionen 1971: 1602 i vad denna hänvisats till skatteutskottet. Utskottetsställningstagande innebär bifall även till motionerna 1971: 1601 och 1971: 1603i vad dessa innehåller yrkande om avslag på förslaget om dispensrätt." ochdels att utskottet under punkten A bort hemställa "att med bifall till motionen 1971:1602 och med anledning av motionerna 1971: 1601 och 1971: 1603, i vad motionernahänvisats till skatteutskottet, avslår Kungl. Maj:ts proposition 1971: 166, ivad denna hänvisats till skatteutskottet".