bet · FU01KU17 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 1971 KU1971 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om offentliga utfrågningar i riksdagensutskott. Idetta betänkande behandlas motionerna 1971:86 av () m. fl., dock endast i viss del (hemställan punkt 5); 1971:114 av () m. fl., dock endast i viss del (hemställan punkt 4)samt 1971: 288 av herrarAhlmark (fp) och (). i motionen 1971: 86 i nuaktuell del: »att i skrivelse till Maj:t hemställer,----------- 5.att grundlagberedningen får i uppdrag att under1971 lägga fram ett förslag om offentliga ut-skottsutfrågnLngar i ienlighet med förslaget i motionen»; i motionen 1971: 114 i nuaktuell del: »att i skrivelse till Maj:t måttehemställa att Kungl. Maj:t------- 4. ger grundlagberedningen iuppdrag att påskynda utredningen rörande möjlighet för utskotten att hållaöppna sammanträden»; imotionen 1971: 288: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omatt gmndlagberedningen får i uppdrag att lägga fram förslag omoffentliga utskottsutfrågningar i den svenska ». I motioner vid riksdag begärdes »sådanaåtgärder att den nu arbetande grundlagberedningen kommer att utredafömtsättningarna för regler om rätt till offentliga utskottsförhör ('hearings')i ». Utskottetredogjorde i sitt utlåtande (KU 1967: 17) för gällande rättsläge beträffandeoffentlighet eller lyckta dörrar vid sammanträden med kamrar ochutskott, tidigare överväganden i dessa ämnen, praxis beträffande utomståendesdeltagande vid utskottssammanträden samt utskottens möjligheter att inhämtauppgifter utifrån. Här hänvisas till denna redogörelse. För egen del yttradeutskottet: »Att på sätt i förevarande motioner åsyftas geutskotten möjlighet att även hålla offentliga sammanträden, främst förutfrågning av in- kalladepersoner, skuUe enligt utskottets mening inte medföra några fördelar förriksdagens arbete. Den nuvarande ordningen har visat sig fungera så väl, attnågon ändring ej är påkallad. Utskottet finner inte skäl för en utredning utanhemställer» om avslag på motionerna. Utlåtandetvar enhälligt och godkändes av kamrarna. Motioner med samma syfte väcktes ävenvid i-iksdag. Utskottet uttalade då (KU 1968: 24): »I sitt utlåtande över motioner medsamma syfte som de förevarande förklarade sig utskottet inte finna skäl för enutredning i ämnet. Utskottet kan inte heller nutillstyrka, att något utredningsuppdrag lämnas på sätt motionärerna hemställer.Hinder bör emellertid inte föreligga för grundlagberedningen att, om denskulle finna det motiverat, uppta även denna fråga till övervägande vid denöversyn av arbetsformer med sikte på en ny riksdagsordning som nupågår. Utskottet hemställer att avslår motionerna.» Blank reservation avgavs av en ledamot (s).Motionerna avslogs av . Isamband med behandlingen av proposition med förslag till grundlagsändringaravseende ny utskottsorganisation för behandlade riksdagmotioner om offentlighet i utskotten. Utskottet yttrade i denna del (KU 1970:27): »Motionerna 4) tar upp den av 1967 och1968 behandlade frågan om viss offentlighet i utskottsarbetet.Gmndlagberedningen har uttalat, att denna fråga icke kunnat behandlas i dettasammanhang men att den kommer att prövas under det fortsatta utredningsarbetet.Med hänsyn till vad grundlagberedningen sålunda anfört avstyrker utskottetmotionerna 4).» Fyra ledamöter (alla fp) avgav reservation på dennapunkt. Vidbehandlingen av motioner med samma syfte års riksdag hänvisadeutskottet till grundlagberedningens uttalande att frågan om viss offentlighet iutskottsarbetet skulle komma att prövas under det fortsatta utredningsarbetet.Enligt vad utskottet erfarit avser grundlagberedningen att redovisa sittställningstagande med ett förslag . Utskottet finner därför inte skälatt nu påskynda utredningen. 1) 1971: 86 såvitt avser hemställan punkt 5.; 2) 1971: 114 såvitt avser hemställan punkt 4.; samt 3) 1971:288. Närvarande: herrar i (s), Larssoni Luttra (c), (). ()*, ()*, herrarJohansson i (s), (), i (m), iEskilstuna (s), ()*. Fiskesjö (c), Schött (m), iÄngelholm (s)*, i (c) och (). 'Ej närvarande vid justeringen. av herrar (), (), iMalmö (m). Fiskesjö (c) och Schött (m), vilka ansett att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse: Manbör på flera sätt söka stärka stäUning. En väg är att ge utskottenrätt att hålla offentliga utfrågningar av statsråd, experter, företrädare förorganisationer m. fl. Det skulle bidra till att driva fram fler informationeroch stimulera den allmänna debatten. Det skulle öka intresset förriksdagens arbete. Det skulle kunna ge utskotten ökade möjligheter att trängain i ärenden och effektivt utöva kontrollfunktioner. Detvore rimligt om en tredjedel av utskottets ledamöter hade rätt att påfordra atten utfrågning hålls, att en viss person inkallas och att utfrågningen skallvara offentlig. De som inkallas bör ha rätt att vägra att infinna sig och rättatt vägra svara på enskilda frågor. Utskottens förhandlingar i övrigt skallliksom nu vara slutna. mening bör gmndlagberedningen så snabbt som möjligt lägga fram ettförslag om offentliga utskottsutfrågningar. Det finns anledning för riksdagenatt genom en viljeyttring nu se till att ett sådant förslag läggs fram under1971. att med anledning av motionerna 1971: 86och 1971: 114 i denna del samt 1971: 288 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställeratt gmndlagberedningen får i uppdrag att lägga fram ett förslag omoffentliga utskottsutfrågningar på sätt som skisseras ovan. betänkande i anledning av motionerom det statliga utredningsväsendet. 1 detta betänkande behandlasmotionerna : 86 av () m. fl. och 1971: 114 av ()m. fl. dock endast i de delar motionerna avser utredningsväsendet (1971: 86punkt 6 och 1971: 114 punkt 5). Hemställanavser i motionen 1971: 86: »att i skrivelse till Kungl.Maj:t hemställer------------------ 6. att Kungl. ennormalinstmktion för de statliga utredningarna och rekommenderar attutredningarnas faktamaterial offentliggörs på ett tidigare stadium än hittillsoch att offentliga utfrågningar bör utgöra en del av utredningarnas arbete»; samt i motionen 1971: 114: »att i skrivelse tillKungl. Maj:t måtte hemställa att Kungl. Maj:t----------------- 5. ger grundlagbe redningen till känna vad i motionen anförts om det statliga utrednings väsendet». Motioner med yrkanden beträffandeutredningsväsendet väcktes vid riksdag och hänvisades till konstitutionsutskottetsamt till allmänna beredningsutskottet. Efter en utförlig recit till vilkenhär hänvisas med redogörelse bl. a. för innehållet i kommittékungörelsen ochför tidigare reformförslag uttalade i sitt utlåtande(KU 1970: 24): »Det svenska utredningsväsendet äratt betrakta som ett led i beredningen av ärenden före regeringens avgörande.Beredningsförfarandet lämnas till större delen oreglerat i gällanderegeringsform. Någon bestämmelse däri om utredningsväsendet finns inte. Gmndlagberedningen har fått i uppdrag att framläggaförslag till en ny författning. Det är ofrånkomligt att gmndlagberedningen somett led i detta arbete måste överväga beredningen av regeringsärendena. I dettasammanhang aktualiseras givetvis även utredningsväsendet. Det kan sålundaenligt utskottets mening förutsättas att gmndlagberedningen kommer att tillprövning uppta väsentliga med utredningsväsendet sammanhängande frågor utanatt något särskilt initiativ därtill behöver tas. Grundlagberedningens prövningi dessa hänseenden bör inte föregripas genom några uttalanden från riksdagenssida. Utskottet kan därför inte tillstyrkabifall vare sig till motionerna I: 544 och II: 642, där det begärs attutredningsväsendet skall regleras i gmndlag, eller till motionerna I: 445 och II; 492 i förevarande del, där det hemställs att till Kungl.Maj:t ger till känna vad som anförts i motionerna om reformer inom detstatliga utredningsväsendet.» Mot utlåtandet reserverade sig tio ledamöter (m, fpoch c). Ävende till allmänna beredningsutskottet hänvisade motionerna om offentligautfrågningar i statliga utredningar avstyrktes av utskottet (1970: 18) ochavslogs av . Såsom utskottet uttalade i sitt utlåtande övermotioner med samma syfte vid riksdag kan det förutsättas attgrundlagberedningen kommer att pröva väsentliga med utredningsväsendetsammanhängande frågor utan särskilt initiativ från . Utskottet finnerej heller nu att grundlagberedningens prövning bör föregripas genom några uttalandenfrån sida och kan därför inte tillstyrka bifall till motionerna. 1) 1971: 86 såvitt avser hemställan punkt 6. samt 2) 1971: 114 såvitt avser hemställan punkt 5. Stockholmden 23 febmari 1971 Närvarande: herrar i (s), Larssoni Luttra (c), (). ()*, ()*, herrarJohansson i (s), (), i (m), iEskilstuna (s), ()*. Fiskesjö (c), Schött (m), iÄngelholm (s)*, i (c) och (). Ejnärvarande vid justeringen. av herrar i Luttra (c), (),(), i (m). Fiskesjö (c), Schött (m) och iSundsvall (c), vilka ansett att utskottets yttrande och hemställan bort haföljande lydelse: Detsvenska utredningsväsendet har av gammalt en omfattning och betydelse som i fåandra länder. Det utgör ett viktigt element i vårt Det kan inte undvaras. Därför är det viktigt att man inteurholkar utredningsväsendets betydelse genom att ofta låta principiellt viktigafrågor beredas endast internt inom departementet. Parlamentariskt sammansattautredningar bör vara det naturliga i sådana fall. Likaviktigt är att statliga utredningar inte i onödan hemlighåller material underlång tid. Det bör därför i varje särskilt fall noga övervägas om intematerialinsamlingsskedet i utredningen bör avslutas med en offentligredovisning. Det bör i vissa fall även vara möjligt att redan före utredningensställningstaganden på ett likvärdigt sätt redovisa tänkbara alternativ tillfrågans lösning. Det kan stimulera den offentliga debatten, och därmed kanutredningens fortsatta överväganden och ställningstaganden påverkas av dendiskussion som förts. Mankan också tänka sig att statliga utredningar ibland håller offentligautfrågningar med experter, företrädare för organisationer och andra. Det ökarallmänhetens insyn redan under faktainsamlandet, och den senare debatten kanvitalisera utredningens eget arbete. Utredningarnabör själva i stor utsträckning få bestämma sina arbetsformer. Men ärdet viktigt att statsmakterna stimulerar offentlighet och insyn. Det bördärför övervägas om bl. a. rekommendationerna ovan kan införas i något slag avnormalinstruktion för statliga utredningar. Sådana rekommendationer skallsjälvfallet inte vara bindande, utan utredningar som har goda skäl att frångådem skall kunna göra det. Men principen bör mer än nu vara att det ärsekretessen och inte offentligheten som behöver en motivering. Detär inte troligt att en öppen redovisning av insamlat material får till följdatt utredningarnas arbete försenas. Tvärtom kan ett tidigare offentliggörandeav viktigt material skynda på beslut från utredningens sida. Det är viktigt attstatliga utredningar arbetar snabbare än vad de ofta gör annars kanunder alltför reformer försenas och debatten dämpas i avvaktan påutredningen. att med anledning av motionerna 1971: 86och 1971: 114, i den del som behandlats i detta betänkande, som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört.