bet · FU01SoU5 · 1971-12-31 00:00:00 — I motionen 1971:758 yrkas att nämnda bostadstillägg, somär avsett för bamfamiljer med höga bostadskostnader, görs statligt och i sinhelhet finansieras av staten. Ävendenna fråga diskuterades vid riksdag. Därvid uttalade statsutskottet isitt av godkända utlåtande (SU 1968: 101 s. 12) att kommunalainsatser i fråga om ett so;ialt och bostadssocialt stöd inte är någon nyprincip. Vidare anfördes att de betingelser varav hyresnivån beror i mångafall kan påverkas av kommunala beslut och initiativ. avslog av bl.a. angivna skäl motioner av samma innehåll som den nu aktuella. Även vid förraårets riksdag avslogs motioner i ämnet. Enligt socialutskottets meningföreligger inte några omständigheter som motiverar en omprövning av riksdagensställningstagande till frågan om de kommunala bostadstilläggens finansiering.Utskottet avstyrker därför motionen 1971:758. Utskottet har inte någonerinran mot medelsberäkningen. 1. att avslår motionen 1971:748, 2. att avslår motionen 1971:758, 3. att avslår motionen 1971: 770 ochmotionen 1971: 787, 4. att avslår motionen 1971:777, 5. att avslår motionen 1971:779, 6. att avslår motionen 1971:786, 7. att godkänner den i statsrådsprotokolletförordade ändringen i granderna för bostadstillägg för barnfamiljer att gällafr. o. m. , 8. att till Bostadstillägg för barnfamiljer,m. m. för /72 anvisar ett förslagsanslag av . 7.Ersättning för bidragsförskott. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts underpunkten C 4 (s. 38-39) framlagda förslag och hemställer att till Ersättning för bidragsförskott för /72 anvisar ett förslagsanslag av . 8.Omkostnader för statens bosättaingslån. Maj:t har under punkten C 5 (s.39) föreslagit att till Omkostnader för statens bosättningslån /72 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1971:782 av fm Skantz m.fl. hemställsatt i skrivelse till Kungl. Maj:t begär en översyn av reglerna omhandläggningen på det lokala planet av ansökningar om lån från statensbosätl-ningslånefond. I varje kommun skall finnas minst en person meduppgift att såsom ortsombud avgiva yttranden över ansökningar ombosättningslån. Ersättning till ortsombud utgår med i regel . för varjelåneansökan, över vilken ortsombudet yttrat sig. Imotionen 1971: 782 yrkas att skall begära en översyn av reglerna omhandläggningen på det lokala planet av ansökningar om lån från statensbosättningslånefond. Genomatt ortsombudet utöver arvodet för varje ärende inte uppbär särskild ersättningför hyra av expeditionslokal är det, som motionärerna framhåller, uppenbartatt ersättningsreglerna medfört att de lånesökande eller personer somöverväger att söka lån inte på alla orter kan få den service som de bör ha rätttill. Lokalförhållandena torde således ofta vara otillfredsställande. Vidarekan ersättnmgsprinciperna otvivelaktigt vara ägnade att begränsa ettortsombuds benägenhet att i mera väsentlig utsträckning stå tiU förfogande föratt lämna upplysningar till personer som överväger att söka bosättningslån. Detsagda talar för att en sådan översyn som begärs av motionärerna bör komma tillstånd. Utskottet - som erinrar om att familjepolitiska kommittén har i uppdragatt se över reglerna för bosättningslån i syfte att åstadkomma en mindrerestriktiv prövning av långivningen - tillstyrker därför motionen 1971:782. Medelsberäkningenföranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. att med bifall till motionen 1971:782hos !. Maj:t begär en översyn av reglerna om handläggningen på det lokalaplanet av ansökningar om lån från statens bosättningslånefond. 2. att till Omkostnaderför statens bosättningslån för /72 anvisar ett förslagsanslagav . Bidrag till social hemhjälp. Maj:t har underpunkten D 1 (s. 44-45) föreslagit att till Bidrag till socialhemhjälp för /72 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen1971:771 av i m.fl. hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t anhåller om utredning angående förbättrade möjligheter föråldringar och rörelsehindrade att erhålla rörelseträning i enlighet med vad imotionen anförts. I motionen1971: 789 av fm m. fl. hemställs att hos Kungl. Maj:t påtalarvad i motionen anförts om nödvändigheten av att stimulera kommunerna till enmer rationell organisation av hemhjälpsverksamheten, särskilt med avseende påhemhjälpsledarbehovet. Rörelseträning för handikappade ochåldringar. I motionen 1971: 771 begärs en utredning om förbättrade möjligheterför åldringar och rörelsehindrade att erhålla rörelseträning. Motionärernaframhåller att ett stort behov av enklare former av sådan träning finns och attdetta behov i stor utsträckning kan tillgodoses även genom annan personal änlegitimerade sjukgymnaster. Statsmakterna bör vidta åtgärder som innebär enstimulans för utbildning av sådan personal och för verksamhet varigenompersonalen genom kontinuerliga besök hos de aktuella grupperna gerrörelseträning. hade att ta ställning till motionerav samma innehåll som den nu aktuella. Allmänna beredningsutskottet, somremissbe-handlade motionerna, framhöll i sitt av godkända utlåtande(1970: 49) att hithörande frågor ägnades avsevärd uppmärksamhet såväl inomramen för den ökade satsningen på öppen vård och långtidsvård som i andrasammanhang. Utskottet pekade på att utredningsverksamhet, där bl. a. frågor omutbildning av hjälppersonal till sjukgymnasterna tas upp till behandling,pågår inom sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri), inom och inomskolöverstyrelsen. Bland praktiska åtgärder av betydelse i sammanhanget pekadeutskottet på att försök med utbildning av s. k. rörelsesamariter påbörjats.Vidare hänvisades till tillkomsten av s. k. dagcentra. fann att genom den på- gåendeverksamheten goda förutsättningar borde skapas för ett tillgodoseende avmotionärernas önskemål. Mot bakgrund av det anförda föranledde motionerna intenågon åtgärd. Socialutskottetansluter sig till de överväganden som enligt den lämnade redovisningen lågtill grund för ställningstagande . Utskottet avstyrkersåledes motionen 1971:771. Statsbidragsreglerna.Statsbidrag utgår av kommunens nettokostnader för hemvårdarinnor,hemsamariter och därmed jämförlig personal som har till huvudsaklig uppgift atti enskilt hem hjälpa åldringar, handikappade och bamfamiljer. Till kommunensadministrationskostnader utgår inte statsbidrag. Imotionen 1971: 789 framhålls att det med hänsyn till de stora kostnaderna försocial hemhjälp - ca 700 milj. kr. - är angeläget för både stat ochkommun att arbetet organiseras effektivt samt att detta kan ske endast omtillräckligt många hemhjälpsledare är anställda. Att sådana finns är också avbetydelse för att kommunerna skall kunna fullgöra den uppsökande verksamhetsom åligger dem. Motionärema hävdar att eftersom statsbidrag inte utgår tillhemhjälpsledare har många kommuner inte sådana anställda och i de kommuner därhemhjälpsledare finns är de i allmänhet alltför få. I motionen yrkas attriksdagen skall påtala nödvändigheten av att stimulera kommunerna till en merrationell organisation av hemhjälpsverksamheten, särskilt i fråga om hemhjälpsledarbehovet. Somnärmare utvecklats av motionärerna är det naturligtvis av stor betydelse atthemhjälpsverksamheten i kommunerna är välplanerad och har en fast organiseradledning. I detta syfte är i samråd med Svenska kommunförbundetengagerad i utbildningsverksamhet för hemhjälpsledarpersonalen. Överläggningarhar även tagits upp rörande bl. a. lämpligaste organisationsformen samtdimensionsfrågan. Utskottet vill understryka betydelsen av ett väl utvecklatsamarbete i detta avseende mellan styrelsen och företrädarna för huvudmännenför verksamheten. Utskottet är däremot inte berett att biträda förslaget imotionen att utvidga kretsen av den personal till vars löner statsbidrag utgår.Härvid beaktar utskottet bl. a. de avgränsningsproblem som kan uppstå medhänsyn till att ledningen för hemhjälpen ofta även har andra uppgifter inomkommunen. Ienlighet med det anförda bör motionen 1971:789 inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Medelsberäkningen föranlederinte någon erinran från utskottets sida. 1. att avslår motionen 1971: 771, 2. att avslår motionen 1971: 789, 3. att till Bidrag till social hemhjälp för /72 anvisar ett förslagsanslag av . SoU 1971: 5 15 10.Bidrag till anordnande av barnstugor. Maj:t har under punkten D 2 (s.45-46) föreslagit att till Bidrag till anordnande av barnstugor /72 anvisa ett reservationsanslag av . I motionen 1971: 760 av m. fl. hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om en omedelbar översyn avstatsbidragsbestämmelserna för lokaler inom bamavårdens, skolans ochsocialvårdens område. I motionen 1971: 760 yrkas att skallanhålla om en omedelbar översyn av statsbidragsbestämmelserna för Jokaler inombarnavårdens, skolans och socialvårdens område. Motionen syftar till attbidragsbestämmelserna skall få en sådan utformning att kommunerna får ökadfrihet att utnyttja sina lokaler efter de växlande behov som kan uppstå. Itilläggsdirektiv till barnstugeutredning har utredningen fått iuppdrag att undersöka föratsättningarna för en lokalmässig samordning avbamstugan och lågstadieskolan. Vidare har servicekommittén i sitt för kort tidsedan framlagda betänkande Boendeservice 2 (SOU 1970: 68) bl. a. behandlatfrågan om utformningen av det statliga anläggningsstödet. Detta bör enhgtkommittén på lång sikt utformas så generellt som möjligt för att stimulera så generell utformning och användning av lokalerna som möjligt; sambruk avlokaler som kan användas för undervisning, barntillsyn, öppen ungdomsvård samtfritids- och kulturdistribution bör kunna underlättas härigenom. Servicekommitténföreslår vissa åtgärder som bör genomföras . Bland förslagen månämnas att lån och bidrag som utgått för en speciell lokal och för ettspeciellt ändamål inte automatiskt bör kunna återkrävas när lokalen tas ianspråk för andra ändamål än det ursprungligen avsedda. Avdet anförda framgår att frågor av den karaktär som tas upp i motionen redan ärföremål för uppmärksamhet av statsmaktema. Syftet med motionen får därför ansesvara tillgodosett. Någon åtgärd från sida i anledning av denna ärdärför inte erforderlig. Utskottet avstyrker således motionen. Medelsberäkningenunder anslaget föranleder inte någon erinran från utskottets sida. 1. att avslår motionen 1971:760, 2. att till Bidrag till anordnande avbarnstugor för /72 anvisar ett reservationsanslag av 65 000000kr. SoU1971: 5 16 11, Bidrag till driften av barnstugor. Maj:t harunder punkten D 3 (s. 46-47) föreslagit att till Bidrag tiU driftenav barnstugor för /72 anvisa ett förslagsanslag av 130 000 000kr. I motionen1971:350 av fröken i m.fl. hemställs att måttebesluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om en sådan översyn avbestämmelserna angående beräkning av drift-bidraget till barnstugor somstimulerar kommunerna att i större omfattning än nu bygga daghem för bam . I motionen1971: 358 av i m. fl. hemställs att måttebesluta om en höjning av förslagsanslaget till Bidrag till driften avbarnstugor till , för att komma upp till det belopp som täckerlönekostnaderna. I motionen1971:479 (motivering i motion 1971:486) av m. fl. hemställs attriksdagen måtte i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om åtgärder syftande tillatt bereda alla landets sexåringar tillträde till frivillig förskola, varvidäven andra än de av samhället drivna förskolorna bör ges samhälleligt stöd. I motionen1971: 741 av fröken m.fl. hemställs att i skrivelse tillKungl. Maj:t begär att tilläggsdirektiv ges till barnstugeutredningatt utreda och framlägga förslag om införande av en obligatorisk förskola medpedagogisk anknytning till . I motionen1971:780 av m.fl. hemställs att i skrivelse till Kungl.Majit hemställer om att förslag fram-lägges till sådan ändring avreglerna för bidrag till driften av barnstugor, att ökat stöd ges åtkommunerna, särskilt de som i förhållande till sitt skatteunderlag harspeciellt stort behov av barntillsynsplatser. I motionen1971: 863 av i Skärstad m. fl. hemställs att beslutaratt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla dels om prövning av huruvidaförskolan skall vara obligatorisk, dels om utredning av frågan om valfriförskola med kristet alternativ. Efter beslutav förra årets riksdag skedde en väsentlig höjning avstatsbidragen till driften av barastugor. Driftbidraget per plats i daghemeller gemensam bam-stugeavdelning höjdes därvid från . till 2 800 kr.per år, medan driftbidraget per plats i fritidshem höjdes från . I flera motioner framställs yrkanden som syftar till attytterligare stimulera utbyggnaden av barnstugeverksamheten. yrkas sålunda att anslaget för bidrag till driften avbarnstugor skall höjas till . så att kommunernas lönekostnader,vilka uppgår till av den totala kostnaden för verksamheten, helt kantäckas genom statsbidrag. I motionen 1971: 350 framhålls att det fastställdaantalet daghemsplatser på avdelningar för barn är mindre än påavdelningar för äldre bam men att kostnaderna för avdelningarna inte uppvisarnågra större skillnader. Eftersom statsbidraget beräknas per plats och inteper avdelning medför detta, uttalar motionärerna, att kommunerna i regel ärobenägna att bygga daghemsavdelningar för barn . I motionen yrkasen översyn av bidragsbestämmelserna som leder till att kommunerna stimulerasatt i större omfattning än nu bygga daghem för bam . Effekten av den genomförda bidragshöjningenhar, såsom föredragande statsrådet framhållit i statsverkspropositionen, redankunnat utläsas i kommunernas planer för utbyggnaden av barntillsynen. Utskottetär mot denna bakgmnd och med beaktande av det arbete som pågår inom 1968 årsbarnstugeutredning inte berett att förorda en ytterligare höjning avstatsbidragen. Utskottet avstyrker motionen 1971: 358. Det i motionen 1971: 350 framställda förslaget anslutersig till förslag som framförts i anslagsframställning. Vid1970 års riksdag behandlades en motion i vilken krävde;? att formema för ochkonstruktionen av statens driftbidrag skulle utredas jämsides med utredningenom barntillsynens framtida organisation. framhöll i sitt avriksdagen godkända utlåtande att borde få tillfälle att taställning till såväl den framtida utformningen av barnstugornas verksamhet somde därmed förenade finansieringsfrågorna. Föredragande statsrådet har dessutomi årets statsverksproposition förklarat sig inte vara beredd att tillstyrkasocialstyrelsens förslag till ändring av bidragsbestämmelserna bl. a. medhänsyn till barnstugeutredningens arbete beträffande barnstugeverksamhetensframtida organisation m. m. Utskottet ansluter sig till denna bedömning ochtill det ställningstagande som gjorde föregående år och avstyrker motionen. Även i motionen 1971: 780 behandlas statsbidragsreglerna.Motionärerna vill att förslag skall framläggas om ändring av reglernaså att ökat stöd ges åt kommunerna och särskilt till kommuner som i förhållandetill sitt skatteunderlag har speciellt stort behov av barntillsynsplatser. I den mån motionens yrkande syftar till en generellförbättring av driftbidraget avstyrker utskottet yrkandet under hänvisning tillvad som anförts i det föregående. Som stöd för yrkandet om särskilt förmånliga bidragsreglerför vissa kommuner anför motionärerna att kostnaderna för driften av barnstugorär särskilt kännbara för inflyttningskommuner med ung befolkning. tionärerna nämner vidare kommuner med anstalter för högreutbildning. Motioner med i princip samma yrkande som det nu framställda har behandlatsav och . har därvid avslagit motionernaunder hänvisning bl. a. till att barntillsynen är en uppgift, vartillstatligt stimulansstöd utgår, och att några särskilda högre statsbidrag intebör utgå för anordnande av daghemsplatser som utnyttjas av studerande.Utskottet anser inte att det föreligger skäl frångå detta ställningstagande.Uskottet avstyrker därför motionen även i denna del. Frivillig eller obligatorisk förskola. Frågan omomfattningen och utformningen av den framtida förskolan tas upp i fleramotioner. I motionen 1971: 479 yrkas sålunda att skall anhålla hosKungl. Maj:t om åtgärder som syftar till att bereda alla sexåringar tillträdetill frivillig förskola, varvid även andra än de av samhället drivnaförskolorna bör ges samhälleligt stöd. Enligt motionen 1971:741 bör 1968 årsbarnstugeutredning genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda och framläggaförslag om införande av en obligatorisk förskola med pedagogisk anknytningtill . I en tredje motion, 1971: 863, begärs prövning av frågan omförskolan skall vara obligatorisk. Motionärerna vill också att frågan om envalfri förskola med kristet alternativ skall utredas. barnstugeutredning skall enligtutredningsdirektiven bl. a. pröva formerna för och omfattningen av enförskoleverksamhet som kan komma alla bam till del närmastföre inträdet i . Utredningen skall också diskutera hur en allmänförskoleverksamhet lämpligen bör samordnas med övrig barnstugeverksamhet.Utredningen, som i dagama lägger fram en diskussionspromemoria om förskolanspedagogiska målsättning, kommer att presentera sitthuvudbetänkande. Med hänsyn tiU innehållet i utredningsdirektiven finns detenligt utskottets mening inte skäl att i anledning av motionsyrkandena vidtanågon åtgärd. Utredningsresultatet bör avvaktas innan ställning tastill frågan om den framtida förskolans utformning. Motionerna avstyrks såledesav utskottet. 1. att riksdagenavslår motionen 1971: 350, 2. att riksdagenavslår motionen 1971: 741, 3. att riksdagenavslår motionen 1971: 479 och motionen 1971: 863, 4. att riksdagenavslår motionen 1971: 780, 5. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 358 tillBidrag till driften av barnstugor för /72 anvisar ett förslagsanslagav . Bidrag till kommunala familjedaghem. Maj:t harunder punkten D 4 (s. 47-48) föreslagit att till Bidrag till kommunalafamiljedaghem för /72 anvisa ett förslagsanslag av 25 000 000kr. I motionen1971: 186 av herrar och hemställs att beslutar att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om förslag till sådana ändrade bestämmelserför statsbidrag till familjedaghemsverksamhet, att nu gällandekvotregel och balansregel slopas i syfte att stimulera tillkomsten avbarntillsynsplatser. I motionen1971: 791 av hemställs att hos Kungl. Maj:t hemställerom slopande av begränsningsreglerna för utgivande av statsbidrag till kommunalfamiljedaghemsverksamhet. Statsbidrag utgår till kostnaderför kommunala familjedaghem då den organiserade barntillsynen i en kommun fåtten viss omfattning. För det första 10 000-talet invånare krävs minst en platsper 200 invånare och för invånarantal över 10 000 minst en plats per 100invånare. Enligt den s. k. kvotregeln utgår bidrag för defamiljedaghemsplatser, som överstiger en på nämnda sätt beräknad gräns. Förkommuner med över 10 000 invånare gäller dessutom enligt den s. k.balansregeln, att antalet familjedaghemsplatser vid beräkningen avstatsbidraget inte får överstiga antalet statsbidragsberättigadebamstugeplatser. Statsbidrag utgår av kommunens nettokostnader fördagbarnvårdare. I två motioner, 1971: 186 och 1971: 791, framförs yrkandensom syftar till att stimulera den kommunala familjedaghemsverksamheten. Bådamotionsyrkandena går ut på att såväl kvotregeln som balansregeln skall slopas. har ända sedan statsbidrag till familjedagheminfördes haft att pröva motionsyrkanden om slopande eller uppmjukningav de nämnda begränsningsreglerna. Yrkandena har avslagits av riksdagen.Utskottet har inte funnit skäl förorda någon ändring av tidigareställningstagande. Utskottet avstyrker därför motionerna 1971: 186 och 1971:791. Medelsberäkningenföranleder inte någon erinran. 1. att riksdagenavslår motionen 1971: 186 och motionen 1971: 791, 2. att riksdagentill Bidrag till kommunala familjedaghem för /72 anvisar ettförslagsanslag av . 13.Bidrag till ferievistelse för barn. Bidrag till semesterhem m. m. Utskottettillstyrker Kungl. Maj:ts under punkterna D 5 och D 6 (s. 48-50) framlagdaförslag och hemställer att /72 anvisar 1. till Bidrag till ferievistelse för barn ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till semesterhem m. m. ett förslagsanslag av . Myndigheterinom hälso- och sjukvård, socialvård m. m. Maj:t har under punkten E 1 (s. 52-57) föreslagitriksdagen att till för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1971: 794 av m.fl.hemställs att för /72 under punkt E 1. Socialstyrelseni bilaga 7 till statsverkspropositionen måtte besluta anslå . För /71 har under anslaget tillsocialstyrelsen anvisats . för ett planerat organ inom styrelsen förviss undersökningsverksamhet och information om lekmateriel och barnmiljöfrågor.För detta organs verksamhet under /72 har beräknats . Imotionen 1971: 794 framhålls att behovet av ett statligt organ på området kanstarkt ifrågasättas. Motionärerna föreslår att medel inte skall anvisas tillverksamheten och att det begärda anslaget till därför börräknas ned med . promemoria om »Lek och lekmiljö» (stencil S 1971: 1) utarbetad av enarbetsgrupp inom har föreslagits att ett statligtlekmiljöråd skapas. Rådet skall, mot bakgrunden av lekmiljöns ochlekmaterielens betydelse för barnets utveckling, bl. a. främja undersökningarav utformningen av barnets lekmiljö samt bedriva upplysningsverksamhet omlekmateriel, m. m. I fråga oiii medelsförvaltning m. m. skall rådet få replierapå . Utskottet,som inte anser att det finns anledning att ompröva frågan om inrättandet av ettstatligt lekmiljöråd, tillstyrker att medel beräknas för ändamålet. Motionen1971: 794 avstyrks således. Ejheller i övrigt föranleder medelsberäkningen någon erinran från utskottetssida. att med bifall till Kungl. Maj:ts förslagoch med avslag på motionen 1971: 794 till för /72 anvisar ett förslagsanslag av . Maj:t har under punkten E 2 (s. 57-58) föreslagitriksdagen att bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en tjänst vid giftnämnden sombyråchef i Ce 1 samt att till för /72 anvisa ettförslagsanslag av . I motionen 1971:752 av m.fl.hemställs att riks dagen i skrivelse till regeringen måtte kräva inrättande av ett toxikolo giskt laboratorium som kan tillgodose följande tre funktioner: a) service tiU arbetarskyddet i vad gäller att tillgodose ökade krav på itoxikologiskt hänseende säkra arbetsplatser, b) servicetill naturvårdande myndigheter i vad gäller kontroll av gifter i den yttremiljön, c) service till landets sjukvård i vad gäller klinisk toxlkologi. I motionen 1971: 756 av herrar i ochLarsson i hemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:tmåtte hemställa om skyndsam utredning och framläggande av förslag om inrättandeav en informationsenhet vid giftnämnden. I motionen 1971: 768 av herrar Nisser och Enarssonhemställs att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om attgiftnämnden måtte utökas med två ledamöter vilka bör företräda vetenskapernaekologi och genetik. , som har att följa utvecklingen ifrågor om hälsofarliga varor och bekämpningsmedel samt har tillsyn överefterlevnaden av giftförordningen och bekämpningsmedelsförordningen m. m., bestårav ordförande och tio andra ledamöter. Vid nämndens tillkomst betonades attnämnden borde få en så allsidig sammansättning som möjligt. I nämnden ingår förnärvarande som ledamöter eller suppleanter bl. a. företrädare förapoteksväsendet och medicinalväsendet, företrädare för födoämneshygien ochomgivningshygien samt företrädare för veterinärmedicin, viltskydd ochväxtskydd. Imotionen 1971: 768 föreslås att giftnämnden skall utökas med två ledamöterföreträdande områdena ekologi och genetik. mening kan behovet av sådan expertis som inte är företrädd inom nämnden liksom tillgodoses genom anlitande Medel för detta ändamål har beräknats under anslaget. Medhänsyn härtill - och med beaktande av att den tillsattamiljökontrollutredningen bl. a. har i uppdrag att ta upp frågor beträffande denadministrativa samordningen av kontrollen av miljö- och hälsofarliga produkter- avstyrker utskottet motionen 1971:768. Motionen1971: 756 syftar till en utökning av giftnämndens kansli med eninformationsenhet. har fömtom vissa tidigare nämndauppgifter även att utreda organisationen av ett informationssystem dels påmiljövårdsområdet, dels i fråga om gifter och andra preparat som kan varaskadliga från hälso- och miljösynpunkt.