bet · FU01KrU22 · 1971-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsbetänkanden nr 1971 KrU 1971 betänkande i anledning av. motion omanläggande av en rikssport-och friluftsanläggning; 1 motionen 1971:484 av herrJohansson i Norrköjjing m. :(s;C, fp,, ni) har hemställts att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställa att Kungl. Maj:ttillsätter en utredningsman eller kommitté som från rikssynpunkt utreder ochgranskar angelägenhetsgraden, statens ekonomiska medverkan, den landstings- ochkommunala sammankopplingen samt organisationers och enskildas medverkan förgenomfö-' randet av en rikssport- och friluftsanläggning som kan användas åretrunt. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , ochRiksidrottsförbundet. Se bilaga till detta betänkande. Av motionen framgår att man iNorrköping på enskilt initiativ, till vilket kommunen anslutit sig, tagit uppfrågan om anläggande på Himmelslalundsfältet i staden av en stor sport-ochfriluftsanläggning för riksändamal. Mot den bakgrunden hemställes i motionenatt hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och granskning avangelägenhetsgraden av en rikssport- och friluftsanläggning som kan användasåret runt och om olika intressenters medverkan vid anordnandet av en dylik m.m. Utskottet får med anledning av motionen först erinra omatt riksstatsanslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.ni. är avsett bl.a. till riksanläggningar för den samlade idrottsrörelsens behov och att åretsbeslut beträfr"ande detta anslag innebär, jämte annat, att stöd förutsattsutgå till en ny riksanläggning utöver förut befintliga, nämligen ettriksskidstadion i . Det kan vidare konstateras att statsmakternas intresseför ett ökat statligt stöd till idrotts- och friluftsanläggningar av olika slagklart framgår bl. a. av årets beslut om en väsentlig anslagshöjning. Frågan om en riksanläggning av den typ motionärerna angettoch med den lokalisering till som de synes ha åsyftat bör enligtutskottets mening ses i sammanhang med det utredningsuppdrag som handhas avkommittén för planering av turistanläggningar och friluftsområden. har i sitt avlämnade betänkande "Statligtlokaliseringsstöd till rekreationsanläggningar" (stencil Jo 1971:7)föreslagit att statligt ekonomiskt stöd skall få utgå till rekreationsanläggningarinom särskilda primära rekreationsområden. Kommittén har därvid anmält att den längre fram på basis av pågående KrU'li9Tl:22 2 inventeringar kommer att föreslå lokalisering avytterligare områden utöver det i , beträffande vilket denredovisat en översiktlig planering i betänkandet "Are - utvecklingsplanför ett svenskt rekreationsområde" (stencil Jo 1971:5). Utskottet anser sig med hänsyn till vad som anförts ompågående utredningsarbete' inte böra biträda yrkandet i motionen omtillsättande av en utredning med den allmänna inriktning som anges i motionenshemställan. attriksdagen avslår motionen 1971:484. Vid ärendets slutbehandling inom utskottet har närvaritherrar i Lane-Herrestad (c). i (s), iVänersborg (s), Källstad (fp), (), i Agnas (m), fruBerglund (s), herrar (), (), tru Mogärd (m), herrar (), i Ulfsbyn (c), (vpk) och i (s). Styrelsen, som anser att motion ochidrott är av mycket stor betydelse för stärkande av människors psykiska ochfysiska hälsa, bedriver kontinuerligt aktiviteter av informativ natur i syfteatt stimulera och öka allmänhetens intresse att deltaga i olika motionsprogram. 1 fråga om riksanläggningar för motions- ochidrottsverksamhet vill styrelsen liksom i sitt yttrande den 20.10.69 överbetänkandet Idrott åt alla (SOU 1969:29) framhålla, att sådana anläggningar börfinnas inte enbart för den organiserade idrottsverksamheten utan även för människor,som inte är anslutna till någon idrottsverksamhet. Styrelsen, som anser sig böra tillstyrka den avmotionärerna föreslagna utredningen, vill i fråga om störreanläggningar för dylik verksamhet såsom sin mening framhålla, att sådana iförsta hand bör tillskapas, där möjlighet till idrott och motion erbjuds allaöver ett sä differentierat fält som möjligt. Riksanläggningar för frilufts- ochmotionsaktiviteter behövs främst för den samlade idrottsrörelsens centralautbildningsverksamhet. Enligt statens naturvårdsverks mening är detta behovredan väl tillgodosett, främst genom ile riksanläggningar, t. ex. Vålådalen.Bosön, Lillsved och , till vilka ärliga statliga bidrag utgår. Även andraliknande anläggningar har fått rikskaraktär. Härutöver erbjuder en delhotellcentra en omfattande motions- och friluftsservice. Det torde föreligga en viss konkurrens mellan debefintliga anläggningarna, och det internationella intresse som föreliggandemotion hänvisar till, kan enligt verkets mening inte utgöra tillräckligt skälför statligt stöd till ytterligare anläggningar av rikskaraktär. Den expanderande frilufls- och motionsaktiviteten medför istället i första hand ett behov av flera och mindre anläggningar förallmänhetens rekreation i närmiljön, dvs. kommunala och regionala anläggningar.För detta ändamål utgår stimulansbidrag från anslaget till anläggningsstöd åtidrotten. Beträffande villkor ni.ni. för stödet till idrottsanläggningarhänvisas till publikation Statligt stöd till anläggningar föridrott och friluftsliv. Enligt beslut avriksidrottsstyrelsen vill RF anföra följande. 1*-1971. (SOU 1969:29)ansåg det vara en uppgift för staten att stödja tillkomsten av och verksamhetenvid sådana anläggningar som står till den samlade idrottsrörelsens förfogandeför centralt ledd verksamhet. vid ochgymnastikfolkhögskolan vid Lillsved är jämte de befintligariksidrottsanläggningarna. Frågan om uppförande av ett har varitaktuell . Även om denna fråga ännu inte kunnat lösas är denlikväl trängande och måste ges hög prioritet. Vidare har statsmakterna beslutatatt ekonomiskt stödja anläggandet av ett skidstadion i . Mot denna bakgrund finner RF att risk skulle föreligga atttillgängliga och förväntade ekonomiska resurser för idrottsrörelsens nubefintliga och planerade riksanläggningar skulle splittras om ytterligareriksanläggningar beslutas innan ovan nämnda riksanläggningar blivitfärdigutbyggda eller ekonomiskt säkrade. Enligt vad som inhämtats skulle deni motionen åsyftade anläggningen bl. a. omfatta takförsedd fotbollsarena föråretruntbruk med plats för 20 000 åskådare, parkeringsplats för 5 000 bilar,friidrottsarena för 20 000 åskådare, för 10 000 åskådare, kombineradisbana och fotbollsplan, kursgård och motionshallar av olika slag samtläkarstation. Om man ser projektet som en riksangelägenhet, vilketmotionärerna gör, torde den enda av delanläggningarna varav ett riksbehov synsföreligga på , vara ett takförsett fotbollsstadion, I fråga om lokaliseringen av en eventuell sådan anläggningbör synpunkter tillmätas avgörande betydelse. Övrigaanläggningstyper finns redan på andra håll i landet. Sålunda finns för friidrott bl. a. , Ullevi i och för attnämna de tre största och modernaste anläggningarna. Ishallar medpublikkapacitet över 10 000 åskådare finns i , , ,och . En behövs säkerligen i men knappastsåsom riksanläggning. Efter noggranna utredningar har beslut fattats om attutbygga Bosön, Lillsved och till centrala kursinstitut(riksanläggningar). Därutöver finns på andra håll anläggningar lämpade såsomkursgårdar, exempelvis Billingehus i , i och Hindåsutanför , syns inte behov föreligga av ytterligarekursgårdar av detta slag, särskilt inte såsom riksanläggningar. Kostnaderna för hela projektet i har enligtuppgift angivits till 40-50 nikr. Härav kommer på fotbollsarenan ca , påfriidrottsarenan ca och på ishallen ca . Dessa beräkningar synsvara mycket optimistiska. Följande jämförelser som dock inte är helt adekvata- kan vara av intresse. För i , avsedd för fotboll ochisidrott och med plats för ca 15 000 åskådare, har skisserats taköverbyggnad i olika alternativ.Kostnadsnivån har utan närmare kalkylering bedömts ligga på . Densenast färdigställda större idrottsplatsen i landet är i ca I 5 000 åskådare. Den har kostat ca . För ishallen i ,som blev färdig och som rymmer ca 11 500 åskådare, uppgickkostnaderna till . I likhet med motionärerna finner RF att behovet avanordningar och anläggningar för allmänhetens motionsaktiviteter året runtkommer att öka, men det väsentligaste behovet torde avse sådana anordningar ochanläggningar, som bekvämt kan nås på bostadsorten. Det finns givetvis ocksåbehov av internatanläggningar för motion, där man kan vistas en eller annanvecka, men redan föreliggande utbud härav uppvisar en rik flora. Vad beträffar statligt stöd till det aktuella projektetvill RF redan nu framhålla att i vad det beror på RF dess medverkan inte kanpåräknas för bidrag inom nuvarande ramar för anslag till riksanläggningar. Även om RF som framgått ifrågasätter behovet av att heladet aktuella projektet genomförs, ser RF gärna att en utredning företas ommöjligheterna att få till stånd en sport- och friluftsanläggning i ,varvid som förutsättningar skulle gälla att anläggningen anpassas tillregionens behov och finansiering sker utan anläggningsstöd från staten. betänkande i anledning av motion om ettrekreations-institut i . 1 motionen 1971:835 av herrWestberg i (fp) och () har hemställts att riksdagenbeslutar att hos Kungl, Maj:t hemställa att möjligheterna att inrätta ett rekreationsinstitut,i enlighet med vad i motionen anförts, göres till föremål för utredning. 1 motionen anges att det tänkta rekreationsinstitutetskall ägna sig åt frågor om rekreation i vid mening med sikte på i huvudsakfriska människor samt bedriva forskning och utvecklingsarbete på detta område.Institutet skall också medverka i utbildning. Motionärerna finner det av olikaskäl.naturligt att ett dylikt institut förlägges till . Den utredning motionärerna önskar kan enligt deras meninglämpligen genom tilläggsdirektiv anförtros åt kommittén för planering avturistanläggningar och friluftsområden. Utskottet har inhämtat yttrandenöver motionen från , ochRiksidrottsförbundet, har tillstyrkt en utredning medannaturvårdsverket ansett ytterligare utredning inte vara erforderlig. har bl, a, anfört följande, Rekreationsfrägor är redan nuföremål för forskning och denna kommer ulan tvivel att få ökad omfattning iframtiden. Uppgifternas karaktär torde dock kräva tillgång tillforskningsresurser av en annan bredd än ctl instilut som det föreslagna syneskunna erbjuda. En forskning förlagd till eller med nära anknytning tilllämpliga universitets-och högskoleinstitutioner torde vara en möjlig lösning.Frågor av liknande slag övervägs emellertid av de sakkunnigaför planering av turistanläggningar och friluftsområden ni.m. (turistsakkunniga) till vilka även en motion om ett rekreationscentruni iVindeln överlämnats. Även harställt sig avvisande till motionen. Förbundet har anfört följande. Motionärerna nämner som exempel påangelägna forskningsprojekt för det föreslagna rekreationsinstitutet studier avmotivationen för rekreation, mverkan av olika former av rekreation påindividens välbefinnande och hälsa, motionstekniken, motionsprogram, olikamotionsredskap, sportutrustningar etc. Dessa uppgifter sammanfaller i betydande utsträckning medden verksamhet som bedrivs av bl. a. RF, Skid- och ochSvenska korporationsidrottsförbundet. Vidare må nämnas att det nyligeninrättade Idrottens forskningsråd enligt av riksidrottsstyrelsen fastställdinstruktion skall verka för forskning till gagn för idrotten. Forskningsrådetsverksamhet är även inriktad på breddidrott syftande till rekreation. Det syns RF vara orealistiskt att söka skapa resurser föroch bedriva forskning i egentlig mening vid ett institut lokaliserat tillJämtlands län, som då skulle tvingas fungera utan erforderliga kontakter med och nödvändig repliering på andra institutioner inomifrågavarande och angränsande forskningsfält. För den händelse att ettrekreationsinstitut av det slag som motionärerna skisserat och med lämpligbegränsning av arbetsområdet ändå skulle komma till stånd inom länbordet enligt RF:s uppfattning förläggas till där godaförutsättningar syns finnas att bedriva väsentliga delar av den föreslagnaverksamheten i anslutning till och i samarbete med . Vad beträffar statligt stöd till det aktuella projektetvill RF redan nu framhålla, att i vad det beror pä RF dess medverkan inte kanpåräknas för bidrag inom nuvarande ramar för anslag till idrottens riksanläggningar.Enligt RF:s mening är det föreslagna rekreationsinstitutet inte enriksangelägenhet utan närmast en uppgift för berört landsting ochprimärkommuner. De forskningsprojekt som angettssom exempel på arbetsuppgifter för det skisserade rekreationsinstitutet hardelvis nära anknytning till forskning som bedrives vid befintligauniversitets- och högskoleinstitutioner och sammanfaller också, enligt vadRiksidrottsförbundet uttalat i sitt yttrande, i betydande utsträckning medverksamhet som bedrivs av detta förbund samt av Skid- och friluftsfrämjandetoch . Nämnas må även att idrottensforskningsråd, som inrättats, har att verka för forskning till gagn föridrotten. Vad angår de lokaliseringspolitiska skäl som föranlettmotionärerna att uttala sig för en förläggning av ett rekreationsinstitut tillJämtlands län får utskottet erinra om att kommittén för planering avturistanläggningar och friluftsområden framlagt betänkandet "Are -utvecklingsplan för ett svenskt rekreationsområde". Med hänsyn till vad utskottet nu anfört anser sigutskottet inte ha tillräckliga skäl att föreslå att bifalla motionen. attriksdagen avslår motionen I 97 I :835. Närvarande: se under betänkandet nr betänkande i anledning av motion omkyrkomusikorganisationen m. m. I motionen 1971:810. av , (c) har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhållerom skyndsam beredning och förslag enligt i motionen anförda grunder i fråga omkyrkomusikorganisationen och utbildningen av kyrkomusiker. Med anledning av motionen fårutskottet erinra om att förra aret hade att ta ställning till förslagi propositionen 1970:25 angående musik- och dansutbildning. I denna propositionbehandlades bl. a, frågan om utbildningen av kyrkomusiker och i samband därmedredovisades också en av musikutbildningskommitté framlagd grundskisstill en delvis ny organisation för den kyrkomusikaliska verksamheten. Departementschefenfann det emellertid i den kyrkopolitiska situation som då rådde knappasttillrådligt med en så omfattande omorganisation som den kommittén skisserat. Iutbildningsfrågan konstaterade han, att det förelåg ett stort behov av enförstärkning av den lägre kyrkomusikaliska utbildningen och uttalade att manhärvidlag i första hand fick räkna med åtgärder beträffande de statligakyrkomusikaliska sommarkurserna. hade i samband med sin behandling avpropositionen också att ta ställning till tvä likalydande motioner medhemställan om skyndsam beredning och förslag enligt i motionerna angivnagrunder i fråga om kyrkomusikerorganisationen och utbildningen av kyrkomusiker.1 organisationsfrågan anslöt sig statsutskottet till departementschefensuppfattning att det med hänsyn till pågående utredning om förhållandet mellanstat och kyrka inte var lämpligt att företa en omfattande omorganisationbeträffande de olika kantorstjänsterna. Vad gällde utbildningsfrågan förutsatteutskottet att en förstärkning skulle få en sådan omfattning att denföreliggande bristen på kyrkomusiker i görligaste mån hävdes. Utskotteterinrade också om att den organisationskommitté, som enligt propositionenskulle svara för det fortsatta planeringsarbetet rörande den högremusikutbildningen, även skulle lägga fram förslag beträffande den lägrekyrkoniusikaliska utbildningen. Motionerna avstyrktes av utskottet och avslogsav . Motionen 1971:810 som föreligger till kulturutskottetsbedömning syftar liksom fjolårets två nyssnämnda motioner till en reform avkyrkomusikerorganisationen i huvudsaklig överensstämmelse medniusik-utbildningskommitténs förslag och därjämte till fortsatt beredning avutbildningsfrågan. Utskottet anser att i förstnämnda fråga bör inta samma ståndpunkt som och avstyrker därförmotionen i denna del. Vad angår utbildningsfrågan ingår denna iarbetsuppgifterna för den tillsatta organisationskommittén för högremusikutbildning. Utskottet avstyrker därför motionen även i denna del. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet att avslår motionen I971:8 10. Vid ärendets slutbehandling inom utskottet har närvaritherrar i Lane-Herrestad (c), i (s), iVänersborg (s), Källstad (fp), (), i Agnas (m), fruBerglund (s), (), (), i Ultsbyn (c),(vpk) och i (s). betänkande i anledning av motion omanställningsvillkoren för kyrkomusiker i frikyrkorna. I motionen 1971:825 av herrStålhammar m. fl. (fp) har hemställts att beslutar att uppdraga ätKungl. MaJ:t att företaga en utredning som syftar till att göra det möjligt förfrikyrkorna att anställa kyrkomusi-' ker på samma villkor som f. n. gäller försvenska kyrkan. Utskottet har förståelse för desvårigheter som de fria kristna samfunden har i fråga om anställande avkyrkomusiker och ser gärna en utveckling i riktning mot likställdhet på områdetmellan dessa samfund och . Utskottet är emellertid samtidigtmedvetet om att detta är en fråga av betydande räckvidd. Den ingår i detproblemkomplex som behandlas av beredning om stat och kyrka ochutskottet kan därför inte tillstyrka den i motionen föreslagna särskilda utredningen. Utskottet avstyrker alltså motionenoch hemställer att avslår motionen 1 97 I ;825. Närvarande: se under betänkandet nr 24, , Stfilm 71512 S