bet · FU01FiU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1971 FiU1971: 37 Finansutskottetsbetänkande i anledning av motion angående skattesystemets fördelningspoUtiskaeflPekter. I motionen 1971: 457 av herrar Gadd (s) ochHellström (s) har yrkats att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär enutredning om det totala skattesystemets fördelningspolitiska effekter med siktepå att skapa möjligheter att mer ingående kunna bedöma de fördelningspolitiskaeffekterna av varje års statsverksproposition. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånkonjunkturinstitutet, . i (LO),(), akademikers centralorganisation() samt (). Remissinstanserna ställer sig tämligen genomgåendepositiva till att de problem som motionärerna berört utredes. Flera av dem villvidga utredningsuppdraget till att inte bara avse skatternasfördelningspolitiska effekt utan även transfereringarnas verkningar påinkomstfördeliung och välfärd. EnUgt uppfattning finns detall anledning att understryka den stora betydelsen av att det totalaskattesystemets fördelningspolitiska effekter blir kartlagda på ettsammanhängande och relativt detaljerat sätt. I samband medlåginkomstutredningen och långtidsutredningen har ett omfattande material pådetta område insamlats och bearbetats. Den övergripande och systematiskabehandlingen av den problematik som motionärerna vill ha belyst saknas dockenligt institutet fortfarande. Det skulle behövas en ny och helst"rullande" utredning på detta område. Enligt institutets uppfattningligger det närmast till hands att tilldela långtidsutredningarna denna uppgift.Institutet förutsätter emellertid att hela denna fråga kommer att prövas inomramen för det fortsatta arbetet med låginkomstproblematiken. framhåller i sitt yttrande attdet totala skattesystemets fördelningspolitiska effekter hur vidlyftig dennafråga än kan synas likväl endast är en del av den större frågan om vilkenför-delningspolitisk effekt som beskattning och socialpolitik m. fl. 1 1971: 5 saml. hälleligaåtgärder tillsammantagna resulterar i. När det gäller skattesidan hänvisarriksrevisionsverket till två större undersökningar som verket initierat undersenare år: datainsamling av taxeringsstatistiskt material ochmomsundersökningen. Den förra undersökningen är av speciellt intresse i dettasammanhang. har insamlat uppgifter ur deklarationernafrån ca 16 000 slumpvis utvalda individer. Detta material har i förstahand använts som underlag för verkets prognoser över statsinkomsternasutveckling under kommande budgetår. Med anledning av finansutskottets remisshar emellertid gjort en specialbearbetning av dettamaterial avseende som visar de direkta skatternas effekt iolika inkomstklasser. En redovisning av denna bearbetnings resultat ges i ensärskild bilaga till yttrandet. LO anser den föreslagna motionen väl motiverad dock framhålla att även om det är värdefullt med en utredning som sökerreda ut vilka fördelningspolitiska effekter nuvarande skattesystem har bör detvara ännu angelägnare att genom teoretisk analys och genom skapandet av bättrestatistiska informationer lägga grunden till bättre fördelningsanalyser iframtiden. Till sådana analyser måste då hänföras informationer om alla deolika delarna av välfärden inte bara de i kronor mätbara som taxeringsstatistikenbygger på. Ett sådant bredare angreppssätt bör vara möjligt tack vare detutvecklingsarbete som utförts inom låginkomstutredningen. SAF framhåller i sitt yttrande att de problemmotionärerna tagit upp faller inom mycket svåra områden av ekonomi ochstatistik. Överallt i världen studeras dessa frågor och det vore ett allmäntintresse att söka sammanfatta hUtills kända metoder och erfarenheter av dessastudier, inom förberedes en sådan jämförande studie. Även SAF understrykeratt transfereringarna måste inkluderas i en undersökning av denna art. Detframhålls vidare att motionärerna har förenklat frågeställningen genom attinte beröra sambandet mellan skatte- och avgiftssystemets verkningar underolika konjunkturfaser. statlig kommitté äi enligt SAF inte rätt forum fören sammanställning och än mindre för en utveckling av de vetenskapliga metodersom erfordras för att belysa de verkningar motionärerna är intresserade av.Föreningen avstyrker därför motionen men anser att det kunde ha sitt värde attlåta någon vetenskapsman sammanfatta dagens kunskap på detta område, gärnaunder ledning av det tillämnade nordiska . framför i sitt yttrande några synpunkter påskattesystemets fördelningspolitiska effekter vilka inte tagits upp i motioneneller vilka skiljer sig från de synpunkter som där framförts. inteuppfattningen att avdragsmöjligheterna vid inkomstbeskattningen, missgynnar delägre inkomsttagarna. Enligt är vidare progressi-viteten i skatteskalornaett trubbigt och föga ändamålsenligt instrument. för ekonomisk utjämning.Likväl anser organisationen det önskvärt med en kartläggning av det totalaskattesystemets fördelningspolitiska effekter och tillstyrker därför att enutredning härom kommer till stånd. I denna utredning bör enligt ingåföreträdare för arbetsmarknadsorganisationerna. TCO anser det angeläget att den föreslagnautredningen kommer till stånd och önskar i sammanhanget framhålla följandefrågeställningar som intressanta att få belysta: Vilken effekt har den ändrade kostnadsfördelningen mellan stat och kommun haftpå skattetrycket i allrhänhet och skattesystemets in-, komstutjämnandeverkningar i synnerhet? Hur har fördelningen avbeskattningen av företag respektive enskilda personer utvecklats underefterkrigstiden och vilka fördelningspolitiska effekter har denna utvecklingmedfört? Hur påverkas vårt skattesystemav en kontinuerlig inflation och vilken inverkan har inflationen på defördelningspoUtiska målsättningar som eftersträvas medelst beskattningen? I vilken utsträckning leder ettskattesystem med stark progression till ökad bruttolönespridning? VUka fördelningseffekter hararvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen i vårt nuvarande skattesystem? LiksomSACO anser TCO det önskvärt att arbetsmarknadsorganisationerna blirrepresenterade i den föreslagna utredningen. Utskottet vill först erinra om att frågan om enutredning rörande skattesystemets verkningar i olika hänseenden, framför alltdock med avseende på samhällsekonomin var uppe vid riksdag. Underhänvisning till rekommendation till regeringarna alt undersökamöjligheterna att upprätta ett nordiskt skattevetenskapligt forskningsrådavstyrkte bevillningsutskottet motionerna i detta.ärende och de avslogs avriksdagen (BeU 1969: 50, s. 33). Liksomflertalet remissinstanser anser finansutskottet dét angeläget att ett bättreunderlag skapas för en bedömning av det totala skattesystemetsfördelningspolitiska effekter. Intresset för frågor, som har med inkomst- ochförmögenhetsfördelningen att göra, har ytterligare ökat såväl ivårt land som ute i världen. Detsamma gäller frågan om skatternas inverkan påproduktivitet och ekonomisk tillväxt. som forskningen kring dessasvåra och viktiga problem intensifieratshar man börjat ta fram ett utvidgat och mer systematiskt faktamaterial på dettafält. Motionärerna har i det senare fallet hänvisat tilllåginkomstutredningens och insatser. Sedanmotionen avlämnades har vidare publicerats två arbeten av betydelse i dettasammanhang nämligen dels centralbyråns "Hushållsbud-getundersökningen1969" (Statistiska meddelanden P 1971: 19) dels låginkomstutredningens"Den svenska köpkraftsfördelningen " (SOU 1971; 39). Den förraundersökningen belyser den privata konsumtionens fördelning efter sammanräknadnettoinkomst resp. disponibel inkomst, hushållets typ och storlek,hushållsföreståndarens ålder och yrke m. m. Den ger bl. a. ett färsktgrundmaterial för beräkning av de indirekta skatternas betydelse för olikahushållstyper. Den andra undersökningen, som arbetar med individen i ställetför hushållet som enhet, redovisar i en tabellbilaga på över 250 sidor ettmycket detaljerat material över inkomstspridningen och de ekonomiska ochsociala förhållandena för olika grupper av befolkningen. Utskottetvill därutöver peka på det arbete på inkomst- och transfereringsstatistikensförbättring som pågår eller planeras inom . Som framgårav anslagsframställning för /73 (s.12) har verket önskat utvidga sin verksamhet när det gällerstatistik för att belysa fördelningsfrågor i samhället. En arbetsgrupp ivilken även ingår representanter för statistikkonsumenterna på detta områdearbetar med dessa frågor inom centralbyrån. Verket har redan erhållit medel fördeltagande i en jämförande internationell inkomstfördelningsstudie avseende år1972. Vidare planerar man förutsatt att medel härför bevUjas att från ochmed 1973 genomföra årliga urvalsundersökningar över inkomstfördelningen efterskatter och transfereringar. pågår ett forskningsprojekt rörandebudgetpolitikens innebörd för inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Projektetleds av professor och har finansierats av jubileumsfond.Ett av delprojekten häri utgörs av en allmän studie av skatternas ochtransfereringarnas verkningar på inkomsternas fördelning efter storlek,familjetyp etc, dvs. just något som motionärerna efterfrågat. Ett annatdelprojekt är inriktat på att undersöka den offenUiga verksamhetensfördelningsaspekter och skall i första hand avse en beräkning av vilka utgifterstat och kommun haft för olika grupper av medborgare. Ett tredje delprojektanalyserar kapitalskatternas effekter och ett fjärde ägnas åt analys av dekommunala budgetproblemen. Studien beräknas vara klar om ett och ett halvt . Sammanfattandekan konstateras att betydelsefullt statistiskt grundmaterial för belysning avde frågor, som motionärerna tagit upp, framkommit sedan motionen väcktes.Vidare pågår på flera håll forsknings-och utvecklingsarbete på detta fält. Vadsom enligt utskottets mening framstårsom angeläget i denna situation är inte att någon ytterligare utredningtillsätts men väl att forsknings- och utvecklingsarbetet rörandebudgetpolitikens verkningar på inkomst- och förmögenhetsfördelningen drivsvidare och ytterligare utvecklas. Av intresse är också att skattesystemetseffekt på produktivitet och tillväxt blir belyst. Enligt vad utskottet inhämtatkommer det senare problemet i vad gäller företagsbeskattningen att behandlasav företagsskatteberedrung. Självaanalysen av och forskningen kring de nu berörda problemen kan tänkasorganiserad på olika sätt. Utskottet vill i sammanhanget erinra om hur man iNorge hanterar motsvarande analys. Där har man ända sedan början av 1950-talethaft en permanent skatteforskningsgrupp. Goda skäl kan enligt utskottetanföras för att man även i ger forskningen om dessa problem en merpermanent karaktär och en fastare institutionell förankring. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de fördelningspolitiska effekterna avbudgetpolitiken förtjänar att bli mer ingående belysta istatsverkspropositionen. Hur detta lämpligast bör ske torde få ankomma påKungl. att i anledning av motionen 1971: 457 somsin mening ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Närvarande:herrar (), (), (). (), iKarlskoga (s), i (c), (), iHalmstad (s), i (s), Äsling (c), Gadd (s), iEskilstuna (s), (), i (m) och i (c).