bet · FU01JoU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsbetänkande nr 1971 JoU 1971:37 betänkande i anledning av Kungl.Majits proposi-tion'1971: 51 med förslag till rennäringslag, m. m., jämtemotioner. Genom en den 26 februari 1971dagtecknad proposition, nr 51, har Kungl. Maj:t, under åberopande av utdrag urstatsrådsprotokollet över jordbruksärenden för och den 26februari 1971 samt av lagrådets protokoll föreslagitriksdagen dels attantaga vid propositionen fogade förslag till 2) lag om ändringi kommunalskattelagen (1928: 370), dels att 3) besluta attlappväsendet vid länsstyrelserna skall upphöra och att vidsamma tidpunkt rennäringsdelegationer inrättas vid vissa lantbruksnämnder ienlighet med vad i propositionen förordats, 4) godkänna ipropositionen förordade riktlinjerna för en omorganisation av rennäringen ochdess administration, 5) bemyndigaKungl. Maj:t att vidtaga de övergångsåtgärder och åtgärder i övrigt som behövsför att genomföra omorganisationen av rennäringen, 6) godkänna vad ipropositionen föreslagits rörande statens medverkan och ekonomiska stöd tillrennäringens rationalisering, 7) godkänna de ipropositionen föreslagna riktlinjerna för forsknings-och försöksverksamheten pårennäringens område, 8) godkänna deriktlinjer för organisationen av samefonden som förordats i propositionen, 9) godkänna detförslag i fråga om skolbord somt lagts fram i propositionen, 10) medge att för /72statlig kreditgaranti får lämnas för lån till rennäringens rationalisering med2 , 11) till Rådgivningsverksamhet förrennäringens främjande för /72 under nionde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av ,, 12) till Kompensation för bensinskatttill rennäringen för /72 under nionde huvudtiteln anvisa ettanslag av . att avräknas mot automobilskattemedlen. De motionsyrkanden som väckts ianledning av propositionen ävensom yrkandena i vissa motioner, som väckts vidriksdagens början och som behandlas i detta betänkande, redovisas på s. 23 ff. 1 1971.16 saml. JoU 1971: 37 1 propositionen föreslås olika åtgärder för attfrämja renskötseln, som utövas av i huvudsak omkring 700 samefamiljer inom ettfyrtiotal lappbyar. renbeteslag föreslås ersatt med en nyrennäringslag. Lappbyarna omorganiseras till samebyar med huvudsaklig uppgiftatt driva renskötseln. Denna organisation bygger på principen om samverkan mellanmedlemmarna i byn såsom inom ekonomiska föreningar. Samerna skall själva fåbestämma om sina angelägenheter på bystämma och genom stadgar för byn.Innehållet i samernas renskötselrätt blir enligt lagförslaget samma som i 1928års lag. Det nuvarande lappväsendet, som är en statlig administration förrennäringen, upphör. I stället inrättas vid var och en av lantbruksnämnderna iNorrbottens, och en rennäringsdelegation.Lantbruksstyrelsen skall fortsätta att vara central rennäringsmyndighet. Tillstyrelsen skall knytas en rådgivande nämnd. I huvudsaklig överensstämmelse medvad som f. n. gäller skall Kungl. Maj:t kunna förordna om upphävande avrenskötselrätten för visst markområde. I fråga om ersättning för skada ellerolägenhet av upphävandet skall expropriationslagens regler om värdering och omdomstolsförfarande gälla. Ersättningen, vilken nu tillfaller lappfonden, skalli princip fördelas lika mellan vederbörande sameby och fonden, som skall kallassamefonden. Denna fond skall få en särskild styrelse. Styrelsen skall bestämmaom fondmedlens användning. Stödi form av statlig lånegaranti samt bidrag skall lämnas till rennäringensrationalisering. Renskötande samer som inte får tillräcklig sysselsättning inomrenskötseln skall beredas annan sysselsättning inom renskötselområdet. Den nya lagen föreslåsträda i kraft . JoU 1971: 37 propositionen fogade lagförslagen har följande lydelse. Härigenomförordnas som följer. Rätt att enligt denna lag begagna mark och vattentill underhåll för sig och sina renar (renskötselrätt) har den som är av samiskhärkomst, om hans fader eller moder eller någon av hans far- eller morföräldrarhaft renskötsel som stadigvarande yrke. Adoptivbarnsoch dess barns rätt till renskötsel bedömes efter adoptantens härkomst samtdennes och hans föräldrars befattning med renskötsel. Omsärskilda skäl föreligger, kan medge person med samisk härkomstrenskötselrätt, även i annat fall än som avses i första stycket. Den som ingår äktenskap med renskötselberättigadförvärvar renskötsel-rätt. Upplösesäktenskapet genom äktenskapsskillnad eller dömes till återgång i äktenskapet,kan upphäva renskötselrätt som förvärvats enligt första stycket,om särskilda skäl föreligger. iNorrbottens och läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen,dels nedanför denna gräns på mark som tillhör stateri (kronomark) ochrenbetesland där skogsrenskötsel av ålder bedrives under A'åren, sotn-mareneller hösten, på renbetesfjällen iJämtlands län, inomde områden i och som särskilt upplåtits till renbete, 2. den 1 oktoberden 30april i övriga delar avlappmarkerna nedanför odlingsgränseri, inom sådana trakter utanför lappmarkernaoch renbetesfjällen där renskötsel av ålder bedrives vissa tider av året. Med renbetesland förståsmark som vid avvittringen förklarats utgöra JoU 1971: 37 4 renbeteslandeller av ålder använts som sådant land. Med renbetesfjällen förstås de vidavvittringen för samerna avsatta renbetesfjällen och de områden som sedermeraupplåtits till utvidgning av dessa fjäll. Betestid enligt 3 § första stycket 2 kan avlantbruksnämnden förlängas såvitt avser kronomark, om det behövs på grund avogynnsamma väderleks-eller betesförhållanden eller av annat särskilt skäl. Ifråga om annan mark får tiden förlängas med ägarens samtycke. Om rätt att efter särskilt tillstånd drivarenskötsel inom vissa områden nedanför lappmarksgränsen finnsbestämmelser i 8589 §§. Förrenskötseln finns samebyar. Marksom anges i 3 § första stycket 1 fördelas mellan samebyar i särskildabyområden. Byområde kan omfatta även mark som anges i 3 § första stycket 2. Omsärskilda skäl föreligger, kan del av byområde vara gemensam för samebyar. Indelningi byområden göres av lantbruksnämnden. Indelningenskall göras så, att områdena blir lämpade för sitt ändamål med hänsyn tillbetestillgång och övriga omständigheter. Med samebys betesområde förstås byområdet och övrigaområden som samebyn begagnar för renskötsel. Ändamål och medlemmarm. Samebyhar till ändamål att enligt denna lag för medlemmarnas gemensamma bästaombesörja renskötseln inom byns betesområde. Detåligger sameby särskilt att svara för att renskötseln drives på ekonomisktbästa sätt och att utföra, underhålla och driva anläggningar som behövs förrenskötseln. Sameby får ej driva annanekonomisk verksamhet än renskötsel. Sameby kan förvärva rättigheter och åtaga sigskyldigheter när registrering skett enligt 39 §. Samebyföreträder medlemmarna i frågor som rör renskötselrätten eller medlemmarnasgemensamma intressen inom rennäringen i övrigt. JoU 1971: 37 5 1. renskötselberättigad som deltari renskötseln inom byns betesområde, 2. renskötselberättigad som hardeltagit i renskötsel inom byns betesområde och haft detta som stadigvarandeyrke samt ej övergått till annat huvudsakligt förvärvsarbete, 3. renskötselberättigad som ärmake eller hemmavarande barn till medlem som avses under 1 eller 2 eller somär efterlevande make eller under-årigt barn till avliden sådan medlem. Sameby kan som medlem antaga annanrenskötselberättigad än som anges i 11 §, om han avser att med egna renar drivarenskötsel inom byns betesområde. Vägrassökanden inträde som medlem, kan medge honom inträde, omsärskilda skäl föreligger. Med renskötande medlem i sameby förstås medlem somsjälv eller genom sitt husfolk driver renskötsel med egna renar inom bynsbetesområde. Renarsom tillhör renskötande medlems husfolk anses i denna lag tillhöra denrenskötande medlemmen. Renskötande medlems dödsbo får fortsätta den avmedlemmen bedrivna renskötseln från dödsfallet. Ärrenskötselberättigad dödsbodelägare under , räknas tiden från det hanfyller . Sameby får för medlemmarnas gemensamma behovbegagna byns betesområde för renbete. Lantbruksnämndenbestämmer det högsta antal renar som får hållas på bete inom byns betesområde. Omdet behövs för att bevara renbetet eller eljest främja renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om inskränkning i betesrätten. Sameby får inom byns betesområde utföra arbetshageeller annat stängsel för renarna, renslakteri eller annan anläggning som behövsför renskötseln. Samebyeller medlem i byn får på utmark inom byns betesområde uppföra renvaktarstuga,kåta, förvaringsbod eller annan mindre byggnad som behövs för renskötseln. Äranläggning som anges i första stycket avsedd för stadigvarande bruk, skall denförläggas till plats som anvisas av markens ägare. Detsamma gäller i fråga ombyggnad som anges i andra stycket, om den skall uppföras för stadigvarandebruk nedanför odlingsgränsen eller utanför renbetesfjällen på JoU 1971: 37 6 annanmark än kronomark under statens omedelbara disposition eller mark som vidawittring utlagts till allmänningsskog. Villsameby eller, om byggnad skall uppföras av medlem i byn, denne icke godtagaanvisad plats, bestämmer lantbruksnämnden platsen. Behövs virke till anläggning eller byggnad somavses i 16 § första eller andra stycket, får skog avverkas på de delar avbetesområdet som hör till lappmarkerna eller renbetesfjällen. Inom samma delarav betesområdet får medlem i samebyn för eget behov taga bränsle ochslöjdvirke. Växandebarrträd får avverkas endast efter anvisning av markens ägare eller brukare, omej denne medger annat. Påsådan mark utanför lappmarkerna och renbetesfjällen som hör till samebysbetesområde får byn eller medlem i byn för ändamål som anges i första styckettaga endast torra träd, vindfällen, skogsavfall, tall- och grantjur eller, förtillfälligt behov, på utmark växande lövträd. Medlem i sameby har rätt att inom byns betesområdepå kronomark under statens omedelbara disposition eller mark som vid awittringutlagts till allmänningsskog taga virke till uppförande eller ombyggnad avfamiljebostad. Avverkning får ske endast efter anvisning av markägare. Medlem i sameby som tillfälligt uppehåller sig inomannan bys betesområde för renskiljning eller annat ändamål som har samband medrenarnas skötsel får där taga bränsle för eget behov. Om det är oundgängligen nödvändigt för att skaffafoder till renarna, får sameby fälla lavbevuxna träd, i första hand torra elleroväxtliga träd, inom byns betesområde. Sådan avverkning skall om möjligt skeefter anvisning av markens ägare eller brukare. För skog som avverkas på kronomark under statensomedelbara disposition eller mark som vid awittring utlagts tillallmänningsskog behöver ersättning ej lämnas. Detsamma gäller växande lövträdsom eljest tages inom lappmarkerna eller på renbetesfjällen. Iandra fall än som avses i första stycket skall ersättning lämnas för rotvärdetav växande träd som tages. Kan överenskommelse ej uppnås om ersättningen,utser på begäran av part någon att söka förlika parterna. Konungen eller myndighet som Konungen bestämmer kanför förbjuda avverkning enligt 17 eller 18 § av växande tall, graneller björk, om det behövs för att bevara skogen eller för skogens återväxt. Sameby har rätt att flytta byns renar mellan skildadelar av byns betesområde. JoU 1971: 37 7 sträckning fastställes avlantbruksnämnden, om sameby begär det eller fråga om sträckningen eljestuppkommer. Föreliggersärskilda skäl för ändring av fastställd eller eljest gällande flyttningsvägoch kan ändringen ske utan väsentlig olägenhet för renskötseln, kanlantbruksnämnden förordna om ändring av vägens sträckning. Medlem i sameby får jaga och fiska på utmark inomde delar av byns betesområde som hör till renbetesfjällen eller lappmarkerna,när renskötsel är tillåten där. Förstastycket äger motsvarande tillämpning på medlem i sameby som tillfälligtuppehåller sig inom annan samebys betesområde för renskiljning eller annatändamål som har samband med renarnas skötsel. Han får dock jaga och fiskaendast för sitt uppehälle. Uppehållersig björn, varg, järv eller lo bevisligen i trakten, får jakt efter sådant djurföretagas på mark som anges i första stycket inom annan samebys betesområde, iden mån Konungen eller myndighet, som Konungen bestämmer, tillåter det. Renskötselrättensupphörande i vissa fall m. m. Konungen kan förordna om upphävande avrenskötselrätten för visst markområde, när området behövs för ändamål som avsesi 1 § lagen (1917: 189) om expropriation eller för annat ändamål av väsentligbetydelse från allmän synpunkt. För område som väsentligen är utan betydelseför renskötseln får sådant förordnande meddelas, när området behövs förallmänt ändamål. Upphävandekan begränsas till att avse eller vissa i renskötselrätten ingåendebefogenheter. Meddelas förordnande enligt 26 §, kan Konungenföreskriva åtgärder för att motverka skada eller olägenhet för renskötseln. Medför upphävande av renskötselrätt skada ellerolägenhet för renskötseln eller för sådan rätt till jakt eller fiske som avsesi 25 §, utgår ersättning därför. Ersättningför skada eller olägenhet som ej drabbar bestämd person tillfaller tillhälften sameby som beröres av upphävandet och till hälften samefonden, om ejsärskilda skäl föreligger. I fråga om upphävande av renskötselrätt ochersättning med anledning därav gäller, utöver bestämmelserna i 2628 §§, itillämpliga delar de allmänna bestämmelserna om expropriation av särskild rätttill fast egendom i lagen (1917: 189) om expropriation. JoU1971: 37 8 Den som inom område som avses i 3 § 1 äger ellerbrukar mark där renskötsel bedrives får ej ändra användningen av marken påsätt som medför avsevärd olägenhet för renskötseln i annan mån än som följer avförordnande enligt 26 §. Förstastycket hindrar ej att mark användes i enlighet med fastställd stadsplan ellerbyggnadsplan eller för företag vars tillåtlighet skall prövas i särskild ordning. Sameby eller medlem i sameby får ej upplåtarättighet som ingår i renskötselrätten. Samebyfår dock åt den som har varit medlem i byn upplåta rätt att utan avgift tillsitt husbehov jaga eller fiska på byns område enligt 25 §. På sådan kronomark ovanför odlingsgränsen som stårunder statens omedelbara disposition och på renbetesfjällen får nyttjanderättupplåtas endast om upplåtelsen kan ske utan avsevärd olägenhet förrenskötseln. Avserupplåtelsen rätt till jakt eller fiske, kräves dessutom att upplåtelsen ärförenlig med god jaktvård eller fiskevård och kan ske utan besvärande intrångi rätten till jakt eller fiske enligt 25 §. Upplåtelse av hela fisket i visstvatten får ske endast om samebyn medger det. Fråga om upplåtelse enligt 32 § prövas av Konungeneller myndighet som Konungen bestämmer. Upplåtelse enligt 32 §, som ej avsertillgodogörande av naturtillgångar eller skogsavverkning, skall ske mot avgift,om ej särskilda skäl föreligger för avgiftsfrihet. Avgiften fördelas mellansamefonden och sameby som beröres av upplåtelsen enligt bestämmelser sommeddelas av Konungen. Avserupplåtelsen tillgodogörande av naturtillgångar, skall staten utge ersättningför den skada eller olägenhet för renskötseln som upplåtelsen medför. I frågaom fördelning av ersättning som ej utgår till bestämd person äger 28 § andrastycket motsvarande tillämpning. m. m. Allmänna bestämmelser 35 § Om det är påkallat med hänsyn till vad som bestämtsom högsta renantalet enligt 15 § andra stycket eller om det behövs för attfrämja renskötseln, kan sameby bestämma hur många renar medlem högst får innehaeller meddela andra föreskrifter om innehavet. Föreskriftenligt första stycket får ej ges sådant innehåll att renskötande medlemsfortsatta verksamhet omöjliggöres eller väsentligt försvåras. JoU1971: 37 9 Om sameby medger det, får inom byns betesområdehållas renar som tillhör annan än renskötande medlem i byn (skötesrenar).Fråga om sådant medgivande avgöres efter samråd med lantbruksnämnden. Skötseln av skötesrenarhandhas av samebyn. Sameby får endast om medlem medger det låta slaktadennes renar eller försälja vid slakt utvunna produkter. Renmärkningombesörjes av samebyn, om ej byn beslutar annat. Renägare får dock efteranmälan till byns styrelse själv märka sina renar. Samebyskall antaga stadgar för byn. 1. samebyns benämning, 2. den ort inom byns betesområde,där byns styrelse skall ha sitt säte, 3. antalet styrelseledamöter ochrevisorer, tiden för deras uppdrag och, om suppleanter skall finnas,motsvarande uppgifter beträffande dem, 4. samebyns räkenskapsår, 5. hur ofta ordinarie bystämmaskall hållas och tiden för sådan stämma, 6. hur kallelse till bystämmaskall ske och andra meddelanden till medlemmarna skall tillställas dem och närföreskrivna kallelseåtgärder senast skall vidtagas, 7. tid för betalning av debiteradförskottslikvid, 8. tid för betalning av belopp somenligt 44 § kominer samebyn eller renskötande medlem till godo, 9. vilka fonder byn skall ha,deras ändamål och hur avsättning till dem skall ske, 10. de närmareföreskrifter om renskötseln som behövs. Sameby och dess stadgar registreras hoslänsstyrelsen i det län där byns styrelse enligt stadgarna skall ha sitt säte,om ej annat följer av 102 §. Innan stadgarna registrerats är de ej giltiga. Länsstyrelsenprövar att stadgarna tillkommit i föreskriven ordning och att de ej innehållernågot som strider mot lag eller författning. Första och andra styckenagäller även vid ändring av stadgarna. Kostnaderna för renskötseln fördelas mellan derenskötande medlemmarna efter reninnehavet. Omsamebyn beslutar det, får kostnad som ej avser alla renarna fördelas mellanägarna till de renar på vilka kostnaden belöper i förhållande till innehavetav dessa renar. Sådant beslut får ej avse kostnad som uppkommit före beslutet. JoU 1971: 37 10 Renskötande medlem som lämnar renskötseln svarar ejför kostnader som belöper därefter. Motsvarande gäller ny renskötandemedlem för tiden före det han börjar driva renskötsel. De renskötande medlemmarna har att förskottera demedel som behövs för renskötseln. Styrelsenutdebiterar sådana medel på grundval av debiteringslängd. Utdebiteringen göresefter vad som är skäligt med hänsyn till medlems reninnehav och omfattningenav det arbete han och hans husfolk kan antagas komma att utföra för byn underräkenskapsåret. Idebiteringslängden skall anges det belopp som utdebiteras, vad som belöper påvarje renskötande medlem och när betalning skall ske. Om tillgängliga medel ej förslår till betalning avklar och förfallen skuld för vilken samebyn svarar, skall styrelsen ofördröjligen utdebitera förskott enligt 42 §. Försummarstyrelsen vad som åligger den enligt första stycket, är ledamöternasolidariskt ansvariga för skulden. Är försummelsen uppenbar, skalllänsstyrelsen på borgenärens yrkande förordna syssloman att debitera och uttagaerforderligt belopp. Syssloman har rätt att av samebyn uppbära arvode, sombestämmes av . Samebys kostnader för renskötseln fördelas slutligtmellan de renskötande medlemmarna för varje räkenskapsår. Vidkostnadsfördelningen bestämmes de belopp som renskötande medlem förräkenskapsåret skall utge till byn eller mottaga av byn. Slutligkostnadsfördelning sker på grundval av avräkning som styrelsen har att upprättaenligt 53 § tredje stycket. Kostnaderna fördelas enligt vad som anges i 40 och41 §§. Vid fördelningen gottskrives renskötande medlem erlagt förskott ochvärdet av arbete som han och hans husfolk utfört för byn. Samebyn bestämmer iförväg värde för dag eller timme av sådant arbete. Kan förskotts- eller slutlikvid som påförtsrenskötande medlem enligt 4244 § ej uttagas hos honom, fördelas bristen mellanövriga renskötande medlemmar i förhållande till deras inbördes skyldighet attsvara för likvi-den. Bristen utdebiteras genom debiteringslängd enligt 42 §. mån sådan likvid senare inbetalas, skall det influtna beloppettillgodoräknas dem som täckt bristen i förhållande till vad de betalat. Debiteradoch till betalning förfallen likvid får uttagas enligt bestämmelserna iutsökningslagen (1877:31 s. 1) om fordran, för vilken betalningsskyldighetålagts genom dom som äger laga kraft, om ej besvärsmyndighe-ten i samband medbesvärstalan förordnar annat. JoU 1971: 37 11 Sameby får ej upptaga lån som skall återbetalassenare än under nästkommande räkenskapsår, om ej amorteringsplan för lånetsåterbetalning har antagits av bystämma. Lånetiden får uppgå till högst tio åreller den för vilken statlig kreditgaranti för lånet kan habeviljats. Beslutom upptagande av lån enligt första stycket är giltigt endast om det på bystämmabiträdes av minst två tredjedelar av det på stämman av renskötande medlemmarföreträdda röstetalet och av flertalet sådana medlemmar i byn. Ersättning som tillfaller sameby enligt 28 eller 34§ eller eljest med anledning av intrång i renskötselrätten skall användas föratt täcka byns utgifter under räkenskapsåret eller fonderas. Försameby skall finnas styrelse., Styrelsenskall i överensstämmelse med medlemmarnas beslut, i den mån dessa ej stridermöt lag eller samebyns stadgar, leda renskötseln inom byns betesområde,ombesörja de gemensamma arbeten som behövs för byn, tillse att medlemmarnasgemensamma intressen tillvaratages utan att någon medlem missgynnas, uttaga demedel som renskötande medlem är skyldig att erlägga och i övrigt handha bynsangelägenheter. Styrelsenföreträder samebyn mot tredje man och för byns talan inför domstol och andramyndigheter. Styrelsen består av ordförande och ytterligare eneller flera ledamöter som utses på bystämma. Styrelseledamot skall vara myndig. Styrelseledamotkan skiljas från sitt uppdrag före utgången av den tid för vilken han blivitutsedd. eller ändring i dess sammansättning skall anmälas till . Finns ej styrelse, kan på yrkande avnågon vars rätt är beroende av att behörig styrelse finns förordna sysslomanatt handha byns angelägenheter och företräda byn såsom styrelse. Syssloman harrätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . Styrelsen sammanträder så ofta det behövs. Somstyrelsens beslut gäller den mening varom de flesta röstande förenar sig. Vidlika röstetal gäller den mening som ordföranden biträder. Styrelseledamotfår ej taga befattning med angelägenhet vari han har ett väsentligt intressesom strider mot samebyns. JoU 1971: 37 12 Styrelsen kan uppdraga åt särskild arbetsledare attimder styrelsens inseende leda renskötseln. Styrelsenkan bemyndiga särskild person att företräda samebyn, om ej annat beslutats.Sådant bemyndigande och återkallelse därav skall anmälas till . För varje räkenskapsår skall styrelsen iförvaltningsberättelse redovisa sin förvaltning. I förvaltningsberättelsenredogöres för verksamheten under räkenskapsåret och för byns ekonomiskaställning. I berättelsen skallsärskilt uppges 1. ägarna till de renar som underåret hållits på byns betesområde och antalet renar för varje ägare, 2. årets utgifter för arbetskrafti renskötseln, 3. vad utbetalats ianledning av skador genom renar och vad i detta hänseende vid årets slutåterstod att utkräva av annan sameby, 4. gjorda investeringaroch sättet för deras finansiering, 5. samebyns övriga kostnader underåret, 6. vilka belopp som under åretinflutit till och utbetalats från byns fonder, 7. inträffade ändringari byns upplåning, 8. storleken av de förskott somutdebiterats enligt 42 eller 43 §, 9. samebyns övriga inkomster underåret, 10. vilketbelopp envar renskötande medlem påförts i bidrag till byns ut gifter . Iberättelsen skall vidare ingå avräkning som för varje renskötande medlemutvisar det saldo för redovisningsåret som kommer samebyn eller medlemmen tillgodo. Minst en månad före den första ordinarie bystämmanefter räkenskapsårets utgång skall styrelsen lämna förvaltningsberättelsentill revisor. Berättelsen skall vara underskriven av styrelsens samtligaledamöter. Styrelsens förvaltning och räkenskaper skallårligen granskas av en eller flera revisorer. Revisor utses på bystämma. Medlem,som hos styrelsen påkallar granskning av samebyns böcker, räkenskaper ellerandra handlingar, har rätt att få del av dessa på lämpligt sätt.