bet · FU01NU3 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971: 3 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Majrts framställningar istatsverkspropositionen om vissa anslag för /72 inomhandelsdepartementets verksamhetsområde jämte motioner. I betänkandet behandlas propositionen 1971: 1bilaga 12 såvitt denna bilaga hänvisats till näringsutskottet samt motioner medanknytning därtill. Förutom motioner som mera direkt hänför sig tillframstäUningarna om anslag behandlas motioner om stöd tillhushållsporslinsindustrin och om lagstiftning m. m, på konsumentområdet. Utskottet tiUstyrker Kungl.Maj:ts förslag (punkterna A 1 och A 2, s. 9 f.) och hemställer att /72 anvisar 1. till ettförslagsanslag av ,, 2. till Krigsmaterielinspektionenett förslagsanslag av . 2.Kollegiet för Sverige-information i utlandet. Maj:ts förslag (punkten A 3, s. 1012) och hemställer att till Kollegiet förSverige-information i utlandet för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten A 4,s. 1215) och hemställer att till Handelssekreterare /72 anvisar ett reservationsanslag av . 1 1971.17 saml. NU 1971: 3 2 4.Kommittéer m. m. Utskottet tiUstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna A 5 och A 6, s. 15) och hemställer att för budgetåret1971/72 anvisar 1. tUl Kommittér m. m. ettreservationsanslag av , 2. till Extra utgifter ettreservationsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna B 1 och B 2, s. 1619) och hem ställer att /72 anvisar 1. tUl ettförslagsanslag av , 2. tUl ettförslagsanslag av . Främjandeav utrikeshandeln m. m. Kungl. Maj:t har (punkten B 3, s. 1924) föreslagit att 1. godkänna vad chefen förhandelsdepartementet anfört om dispositionen av medel från anslaget Främjandeav utrikeshandeln m. m. för att täcka kostnader för inredning av , 2. till Främjande avutrikeshandeln m. m. för /72 anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 102 av herrar () och () vari hemställs attriksdagen skall till Främjande av utrikeshandeln m. m. för /72anvisa ett med förhöjt reservationsanslag om 9 070 000kronor, varav ges till kollegiet för Sverige-information iutlandet för kommersiell information i enlighet med vad som anförts i motionen, delsmotionen 1971: 217 av m. fl. (c, fp) vari hemställs att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t skall hemställa att eventuell avveckling av handelskamrarnai och sker att exportsynpunkter såvälsom trygghetssynpunkter beaktas, att inga ytterligare särbeslut beträffandehandelskamrar skall göras innan exportfrämjandeutredningen framlagt sittresultat och att trygghetsaspekten beaktas vid samtliga förändringar somkommer att föreslås, delsmotionen 1971: 275 av m. fl. (m) vari hemställs att iskrivelse till Kungl. Maj;t skall a) anhålla om utredning och förslag om stödför utställning och försäljning av svenskt konsthantverk, b) anhålla atttilläggsdirektiv utfärdas till exportfrämj andeutredningen att undersökamöjligheterna att i samband med exportfrämjande åtgärder för industrin görasvensk kultur känd i utlandet. NU1971: 3 3 dels motionen 1971: 1060 av i Örebrom. (fp) vari hemställs att till Främjande av utrikeshandeln m. m.utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit skall anvisa . tiU förden mindre industrin för uppsökande och informerande verksamhet, delsmotionen 1971: 1061 av i m, fl. (fp) vari hemställs attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj;t skall begära förslag tUl om inrättande av tjänst vid för den mindre industrin förfrämjande av exporten av licenser och know-how. I motionen 1971: 102 erinras om utrikeshandelnsstora betydelse för det svenska näringsUvet. Mot bakgrund av det underskott om1 370 milj. kr. som den svenska handelsbalansen uppvisade understrykermotionärerna behovet av ökade insatser för att främja exporten. De undersenare år vidtagna åtgärderna på området, bl. a. tiU-kallande avexportfrämjandeutredningen och införande av ett särskUt exportstöd för textil-och konfektionsindustriema samt den manuellt arbetande glasindustrin, ärenligt motionärerna ett steg i positiv riktning. De framhåller dock att deökade krav som ställs på marknadsföring av produkter samt den hårdainternationella konkurrensen talar för en successiv utbyggnad av resursernaför exportfrämjande åtgärder och att den mindre industrin härvidlag börprioriteras. Enligt motionärerna bör de medel som anvisas tUl koUegiet förSverige-information särskilt användas för konkreta exportfrämjande projektenUgt de förslag som allmänna exportförening och för denmindre industrin lagt fram. Förslag om stöd tUl den mindre och medelstoraindustrin genom en utbyggnad av för den mindre industrin förs frami två motioner. Denna industri står, anförs det i motionen 1971: 1061, på enhög nivå beträffande teknisk utveckling och innovation. Trots att det blandföretagen föreligger intresse för att internationellt försälja licenser ochteknisk know-how har företagen f. n. små möjligheter härtUl, bl. a. på grund avatt de saknar experter inom den egna administrationen. Motionärerna hävdar atten förstärkning av resurser för insamlande av information ochrådgivning angående sådan marknadsföring skulle vara ett verksamt stöd förföretagen. I motionen 1971: 1060 erinras om att en huvuduppgift för exportrådetför den mindre industrin är att hålla en nära kontakt med enskilda företag ialla delar av landet. Denna kontakt och en god kännedom om de olika företagenär enligt motionärerna en förutsättning för en effektiv exportfrämjandeverksamhet. De resurser som f. n. står till förfogande medgerinte så omfattande kontakter med företagen som vore önskvärda och inte helleren utbyggnad av samarbetet med företagareföreningarna. NU 1971: 3 4 Frågan om den framtidaorganisationen av handelssekreterar- och handelskammarverksamheten behandlas imotionen 1971: 217. Motionärerna ifrågasätter den av Kungl. Maj;t föreslagnaavvecklingen av handelskamrarna i och Diisseldorf med hänvisning delstill pågående utredningsarbete inom exportfrämjandeutredningen, dels till denkorta tid inom vilken avvecklingen beräknas skola ske, dels till att en nyorganisation bör ha byggts upp innan handelskamrarna avvecklas. Förslagen i motionen 1971: 275,vilka syftar till ökat stöd åt svenskt konsthantverk, bygger på den allmännabedömning av kulturpolitikens uppgifter och värdet av ett rikt och varieratkulturliv som anges i motionen 1971: 249. Motionärerna påpekar attkonsthantverket utgör en viktig del av kulturlivet men att konsthantverkarna iallmänhet har stora svårigheter att distribuera och marknadsföra sinaprodukter. (ordförande: landshövding ) tillkaUades 1969 för att utredafrågor om exportfrämjande verksamhet. I direktiven framhålls attorganisationen för sådan verksamhet ger en splittrad bild. Den fråga som iförsta hand bör övervägas är fördelningen av ansvaret för denna verksamhetmellan staten och näringslivets organisationer och omfattningen av statensstöd till verksamheten. Utgångspunkten bör därvid vara att det statliga engagemangetmåste rymmas inom en pä samma sätt som fastställd kostnadsram. Motbakgrund av ett alltmer utvecklat nordiskt handelspolitiskt samarbete borförhållandena i de nordiska grannländerna studeras. Utredningen har vidare iuppdrag att pröva de organisatoriska formerna för den statliga exportfrämjandeverksamheten och överväga om ansvaret för den kommersiella informationen skallåvila informationskollegiet eller föras över tUl ett statligt organ förexportfrämjande verksamhet. I utredningens uppdrag ingår även att se över denspecialiserade kommersiella verksamheten på fältet, dvs.handelssekreterar-organisationen och utlandshandelskamrarna. Det bör ocksåövervägas om fältorganisationen f. n. är riktigt avvägd och organiserad med hänsyntill de olika marknadernas nuvarande och potentiella betydelse för svenskexport. Utredningen har att föreslå erforderliga åtgärder för att åstadkommasamordning av myndigheternas och organisationers exportfrämjande verksamhet. Enligt tiUäggsdirektiv som utfärdats den 14 januari 1971har utredningen fått i uppdrag att pröva det framtida behovet av en statligspecialiserad kommersiell representation vid sidan av utrikesförvaltningeneller andra statliga insatser på orter där statsstödda svenska utlandshandelskammarefinns. I samband därmed bör en plan för en minsk- NU 1971: 3 5 ningav statens bidrag till handelskamrarna upprättas. Det framhålls att arbetet börbedrivas skyndsamt så att förslaget läggs fram om möjligt före utgången av innevarandebudgetår. musei- och utställningssakkunniga(ordförande; generaldirektör ) har i uppdrag att utreda frågorrörande museiväsendet och verksamhet med riksutställningar m. m. I direktivenerinras om de problem som sammanhänger med olika åtgärder dels för att anordnainformativa utställningar, dels för att bereda konstnärerna bättreutställnings- och försäljningsmöjligheter. Utredningsarbetet bör ta sikte påatt närmare klarlägga de arbetsformer som kan vara mest lämpliga för attstimulera konstintresset. Av grundläggande betydelse är, anförs det, att deutövande konstnärerna får möjlighet att marknadsföra sina alster till en såbred allmänhet som möjligt. Utredningen bör i detta syfte närmare undersöka denuvarande förhållandena på området, skapa överblick överutställningsverksamheten, inventera beståndet av utställningslokaler ochkartlägga konstföreningarnas verksamhet som förmedlare av konst. Maj:ts förslag innebär att underifrågavarande anslag skall beräknas till kollegiet för Sverige-information iutlandet , till för den mindre industrin ,till utlandshandelskamrarna , till praktikantverksamheten viddessa handelskamrar , till . ochtill exportfrämjande åtgärder i övrigt . Förde svenska handelskamrarna i utlandet medför propositionens förslag attbidraget för nästa budgetår minskas med . och att anslaget tillpraktikantverksamheten vid handelskamrarna i och räknasner med . Denna minskning föranleds av den i propositionen underanslagsrubriken föreslagna utbyggnaden avhandelssekreterarorganisatio-nen med ytterligare fem handelssekreterarkontorfram till . Anslaget till handelssekreterare föreslås öka med2 . I samband med denna utbjggnad bör,anförs det, statens bidrag tUl de svenska utlandshandelskamrarna successivtdras ner. I och föreslås att staten övertar den kommersiellarepresentationen från de svenska handelskamrarna och att de statligastipendierna för praktikantplatser vid kamrarna förs över tillhandelssekreterarkontoren därstädes. De tre övriga handelssekreterar-kontoren,ett för de sydöstra delarna av , ett i FörbundsrepublikenTyskland för den sydtyska marknaden och ett i , bör enligtförslaget inrättas först . I propositionen uttalas attstatens exportfrämjande verksamhet alltmer bör in- NU 1971: 3 6 riktas på att tillföra de svenska exportföretagenkvalificerat kunnande inom marknadsföring. Utskottet ansluter sig till propositionens bedömning avhandelssekre-terarinstitutionen som ett gott instrument för att förmedlakvalificerad marknadskonsultation tUl företagens egna exportaktiviteter ochbiträder Kungl. Maj;ts förslag om utbyggnaden avhandelssekreterarorganisatio-nen. Med anledning av hemställan i motionen 1971:217 om att eventuell avveckling av handelskamrarna i och Dusseldorfsker att exportsynpunkter såväl som trygghetssynpunkterbeaktas vill utskottet framhålla följande. De svenska handelskamrarna iutlandet är självständiga organ med såväl svenska som utländska medlemmar. Defungerar dels som serviceorgan, dels som intresseorgan för sina medlemmar. Tillverksamhetens finansiering lämnar staten dels ett allmänt bidrag motsvarande 50"/o av handelskamrarnas intäkter från medlemsavgifter, dels bidrag tilllönerna för handelskamrarnas chefer med . Utskottet är medvetet om att den i propositionenföreslagna minskningen för nästa budgetår av bidraget tiU handelskamrarna iNew och Diisseldorf kan komma att medföra omställningsproblem bl. a.beroende på den korta tid inom vilken omorganisationen skall genomföras. Inteminst med hänsyn tiU behovet av en kontinuerligt väl fungerande kommersiellrepresentation förutsätter utskottet att de problem som motionärerna pekat påbeaktas vid omorganisationen. Beträffande yrkandena i motionen att inga ytterligaresärbeslut beträffande handelskamrar skall göras innanexportfrämjandeutredningen framlagt sitt resultat samt att trygghetsaspektenskall beaktas vid samtliga förändringar som kommer att föreslås får utskotteterinra om de i det föregående redovisade tilläggsdirektiven tillexportfrämjandeutredningen. Enligt dessa skall utredningen särskilt prövabehovet av ett statligt stöd tUl handelskamrarna samt upprätta en plan för enminskning av statens bidrag till handelskamrarna. Detta arbete bör enligtdirektiven bedrivas skyndsamt med sikte på att förslag skall kunna läggas framom möjligt före utgången av innevarande budgetår. Med hänsyn härtill anser sigutskottet inte ha anledning att nu tUlstyrka en särskild framställning i sakentill Kungl. Vad beträffar kollegiet för Sverige-information i utlandetinnebär Kungl. Maj:ts förslag en i förhållande till innevarande budgetåroförändrad medelsanvisning. 1 motionen 1971: 102 betonas vikten av starkt ökadeinsatser för att öka exporten, och motionärerna föreslår en uppräkning avanslaget med totalt , varav . skall anvisas tillexportrådet för den mindre industrin. En förstärkning med . avexportrådets resurser för uppsökande och informerande verksamhet föreslås 1motionen 1971: 1060. NU 1971: 3 7 Utskottet vill erinra dels om att medelsanvisningenunder detta anslag till kommersiell information i utlandet ökat med2 milj. kr., dels om att propositionens förslag om en utbyggnad avhandelssekrete-rarorganisationen innebär en betydande ökning av statensexportfrämjande verksamhet, dels om att i propositionen också föreslås att . skall anvisas till exportfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrin samt den manuellt arbetande glasindustrin. Med hänsynhärtUI avstyrker utskottet motionen 1971: 102. Exportrådethar för /71 erhållit . av anslagsmedel samt 60 000kr. av särskilda fondmedel för handläggning av marknadsundersökningar. Kungl.Maj:t föreslår nu en ökning av anslaget med . till totalt 855 000kr. Utskottet har funnit sig böra godta Kungl. Maj:ts förslag och avstyrkersåledes motionen 1971: 1060. Imotionen 1971: 1061 hemställs om förslag till 1972 års riksdag om inrättande avtjänst vid för den mindre industrin för främjande av exporten avlicenser och know-how. Utskottet anser det inte möjligt att nu ta ställningtill hur resurserna för /73 skall fördelas och avstyrker därförmotionen. Imotionen 1971: 275 hemställs dels om utredning och förslag om stöd förutställning och försäljning av svenskt konsthantverk, dels om atttilläggsdirektiv utfärdas till exportfrämjandeutredningen att undersökamöjligheterna att i samband med exportfrämjande åtgärder för industrin görasvensk kultur känd i utlandet. Av motiveringen framgår att motionärernabeträffande den senare delen av yrkandet främst syftar till att åstadkommaförbättrade möjligheter för utställning och försäljning av svensktkonsthantverk utomlands. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att åtgärder behövs för att stödja ochsprida svenskt konsthantverk såväl inom landet som internationellt. Vad avsermotionärernas yrkande om tillsättande av en utredning får utskottet erinra omatt direktiven till musei- och utredningssakkunriiga särskiltunderstryker betydelsen av att de utövande konstnärerna får möjlighet attmarknadsföra sina alster till en så bred allmänhet som möjligt. Utredningenskall i detta syfte närmare undersöka de nuvarande förhållandena på området.Med hänsyn härtUI finner utskottet inte skäl föreligga för den i motionenföreslagna framställningen till Kungl. Uppgiftenatt främja kulturutbytet med utlandet samt att sprida kännedom om svensktsamhällsliv i utlandet åvilar Stiftelsen . Institutet harunder vid ett flertal tillfällen medverkat till utställningarav svenskt konsthantverk i utlandet. har i uppdragatt generellt pröva fördelningen mellan staten och näringslivets organisationerav ansvaret för den ex- NU 1971: 3 8 Utredningen har sålunda inteatt behandla enskUda branschers problem. Utskottet finner därför inte anledningatt tillstyrka motionen i denna del. Vad i propositionen anförts och föreslagits har inteföranlett andra uttalanden från utskottets sida än vad som framgår av detföregående. Åberopandevad här anförts hemställer utskottet 1. att riksdagengodkänner vad i propositionen anförts om dispositionen av medel från anslagetFrämjande av utrikeshandeln m. m. för att täcka kostnader för inredning avSverigehuset, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1971; 102och 1971: 1060 tUl Främjande av utrikeshandeln m. m. för /72anvisar ett reservationsanslag av , 3. att riksdagenavslår motionen 1971:217 angående handelskamrarna i och , 4. att riksdagenavslår motionen 1971: 275 om stöd för försäljning av svenskt konsthantverk, 5. att riksdagenavslår motionen 1971: 1061 om inrättande av ytterligare en tjänst videxportrådet för den mindre industrin. Administrationskostnader för nordiskt ekonomisktsamarbete. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten B 4, s. 24 f.)och hemställer attriksdagen till Administrationskostnader för nordiskt ekonomiskt samarbeteför /72 anvisar ett reservationsanslag av 100 000kr. Bidrag till vissa internationella byråer m. m.Utskottet tillstyrker Kungl. Maj;ts förslag (punkten B 5, s. 25) och hemställer att till Bidrag tillvissa internationella byråer m. m. för /72 anvisar ettförslagsanslag av . Exportfrämjandé åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin. Maj:t har (punkten B 6, s. 26) föreslagit att tUl Exportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt den manuellt arbetande glasindustrin för /72 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971: 216 av m. fl. (s) varihemstäUs att i skrivelse till Kungl. Maj:t skall hemställa om snabbun- NU 1971: 3 9 dersökning samt förslag med syfte "att detstimulansprogram som prövas inom den glasindustrin även kan utgåtUl företag inom hushållsporslinsindustrin", delsmotionen 1971: 1073 av () vari hemställs 1) att riksdagenhos Kungl. Maj:t skall hemställa om förslag tiU innevarande års riksdag omytterligare förstärkningar av stödet till den svenska, manuellt arbetandeglasindustrin innebärande högre bidragsbelopp och en avsevärt mindre restriktivhållning till användandet av de direkta statsbidragen i syfte att möjliggöra ensatsning på kraftigt ökad export av branschens produkter, samt 2) att iavvaktan på Kungl. Maj:ts förslag om ytterligare förstärkningar skall tillExportfrämjande åtgärder för textil- och konfektionsindustrierna samt denmanuellt arbetande glasindustrin anvisa , varav 2 500 000kronor till exportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin. I motionen 1971: 1073 erinras omatt det belopp för exportstöd till glasindustrin som 1969 förordades frånbranschens sida var 8 milj. kr. ett årligt stödmotsvarande ca 3 »/o av exportvärdet av manuellt tillverkat glas 1970. Enbartförsäljningskostnaderna vid exportförsäljning anges uppgå till ca 15 "/oav exportvärdet. Statsmakternas nedskärning av branschens yrkanden har, anförmotionären, starkt beskurit möjligheterna till ett samlat exportarbete. De vid1971 års början genomförda höjningarna av de statliga avgifterna förarbetskraften sägs för hela branschen uppgå till ett belopp som överstigerhittUls beslutat exportstöd. Stmkturomvandlingen inom branschen har, framhålls detvidare, gått snabbt . Företagsnedläggningar och konkurser har berörtca 500 anställda eller ca 15 »/o av de i branschen sysselsatta. Branschen haremellertid visat förmåga att anpassa sin verksamhet till det aktuella läget påvärldsmarknaden. Ett par fusioner har genomförts och några samverkansgrupperför effektivare exportförsäljning etablerats. Den erforderligaproduktutvecklingen och marknadsföringen är dock ekonomiskt krävande ochåtervinningstiden för investeringar lång. Avslutningsvis anförs att svensktglas ofta på exportmarknaden öppnat vägen för andra, mera anonyma produkter. HushåUsporslinsindustrin i Sverigestår, sägs i motionen 1971:216, inför liknande problem som textil- ochkonfektionsindustrierna och den manuellt arbetande glasindustrin. Den är en avde mest löneintensiva branscherna i landet och utsatt för stark konkurrensgenom utländska lågprisprodukter. Strukturomvandlingen har medfört att såvälantalet företag som antalet anställda minskat. En fortsatt koncentration påsor- NU 1971: 3 10 timent som kan exporteras är enligt motionärernas meningden mest varaktiga lösningen av branschens svårigheter. Företag inom branschenuppges ha haft kontakter med de större glasbruken i fråga om marknadsföring påexportmarknaderna. Uppgifter om den manuellt arbetande glasindustrin och omhushållsporslinsindustrin I propositionen 1970: 41 lämnades(s. 29) vissa uppgifter om den manuellt arbetande glasindustrin. Av det 35-talglasbruk som berördes i propositionen har tre nedlagts . På grundval av offentliga statistik och(beträffande ) material från generaltullstyrelsen kan följandestatistiska uppgifter lämnas om produktion (P), export (E) och import(I) av hushålls-och prydnadsglas samtbelysningsglas (milj. Hushålls- och prydnadsglas Belysningsglas Summa 115 42 26 .. 42 33 49 37 Hushålls- och prydnadsporslintillverkas i av fyra företag, varav två är dominerande, nämligen ABRörstrands porslinsfabriker (dotterbolag till ), , ochAB fabriker. Om produktion, export och import av hushålls- ochprydnadsporslin kan följande statistiska uppgifter lämnas (milj. 70 (prel.) AB Rörstrands fabriker varslade idecember 1970 om personalinskränkningar , omfattande ca 200 av ca800 anställda. I anslutning till detta varsel meddelades att företaget ämnadeinrikta produktionsresurserna på de delar av sortimentet som har en stabil ochexpanderande avsättning, framför allt på exportmarknader. Härigenom skulleproduktion i längre serier uppnås. Någon minskning av den totalaförsäljningsvolymen beräknades inte ske. En intensifierad exportmarknadsbearbetninguppgavs ha givit goda resultat och skola fortsättas. AB fabrikerhar inom hushållssektorn ca 400 anställda. NU 1971: 3 11 Interpellation om hushållsporslinsindustrin 1970 Chefen för industridepartementetstatsrådet besvarade i andra kammaren (prot. 1970:21, s. 170) en interpellation av (), vari under hänvisning tUIdet då framlagda förslaget om stöd till textil- och konfektionsindustriernaoch den manuellt arbetande glasindustrin uttalades önskemål om en undersökningav den svenska porslinsindustrins situation. I interpellationssvaret påpekadesatt hushållsporslinsindustrin uppvisar en helt annan och mera gynnsamföretagsstruktur än de övriga nämnda branscherna. På egen hand hade den alltsålyckats åstadkomma den koncentration av tUlverkningen till färre ocheffektivare företagsenheter som målet var att få till stånd för dessa.Regeringen hade därför inte ansett särskilda näringspolitiskainsatser för porslinsindustrin vara påkallade. Inte heUer en särskUd utredningmed syfte att anvisa vägar för företagens framtida handlande ansågs angelägen.Härmed uteslöts dock icke "behovet av en kontinuerlig bevakning avutvecklingen inom branschen och en beredskap att, om så skulle visa signödvändigt, ingripa med åtgärder". Avslutningsvis framhölls att detaktuella stödprogrammet för bl. a. glasindustrin måste ses som enförsöksverksamhet. Inga ytterligare program av detta slag borde genomförasförrän resultaten av redan vidtagna åtgärder hade utvärderats. Det statliga stödet tillexportfrämjande åtgärder för den manuellt arbetande glasindustrin ingår i ettförsöksprogram omfattande tre budgetår, av vilka det nu löpande är det första.Möjligheter att bedöma stödåtgärdernas verkningar föreligger således ännu icke.Att branschen befinner sig i ett besvärligt läge bestyrks av att ytterligarekonkurser och företagsnedläggningar förekommit .