bet · FU01TU19 · 1971-12-31 00:00:00 — Trafikutskottetsbetänkande nr 1971 TU 1971:19 betänkande i anledning av motion omcharterflyg för utiändska turister till I motionen 1971:928 av herrGustavsson i (s) har hemställts att begär en prövning avändamålsenligheten i de bestämmelser som gäller charterflyg till enligtvad i motionen anförts. Över motionen har yttrandeinhämtats från , luftfartsverket, () och . framhåller att frågan om charterflyg förutländska turister tiU är mer kompUcerad än vad den hittillsvarandediskussionen gett vid handen. Även om utländska charterflygföretag anmäler ettintresse att föra utländska turister tUl , torde de ofta räkna med attgenom en sådan verksamhet få möjUgheter att arbeta på den attraktiva marknadsom utgör för resor frän . Denna är på grund av den svenskalevnadsstandarden med betydande inkomstutrymme disponibelt för utlandsresor avstort intresse för charterflygföretagen. På grund av läge är SJs utländskapersonsamtrafik förhållandevis Uten. En intensifierad utländskcharterflygverksamhet tiU vårt land skuUe inte innebära något väsentUgt intrångpå järnvägstrafiken. 1yttrandet anförs vidare följande. Det torde i stället vara SAS ochövriga reguljära flygbolag som skulle få sin resemarknad på påverkad.Det kan i detta sammanhang ifrågasättas, om som turistland verkligen ärså attraktivt för en större utländsk resemarknad att ett ökat charterflyg tiUSverige verkligen är motiverat. Även om en viss ökning av turistinkomsternaskuUe kunna bU följden, skulle turistutgifterna kunna komma att öka ännustarkare genom uppkomna möjligheter för berörda charterflygföretag att ökautbudet av utlandsresor på den svenska marknaden. SAS gör i utlandet enligtSJ:s bedömning goda insatser för att stödja intresset för . Vad den inhemska marknadensintresse för turism i beträffar, är försörjningen på självatrafikområdet rikUg. Såväl SJ som SAS och liksom även bussföretagen har ettväl utvecklat trafiknät som berör samtliga de av motionärerna nämndanorrländska orterna. Tillkomsten av ett charterflygföretag, som kunde väljavissa intressanta transportobjekt, skuUe rycka undan väsentUga marknadsandelarför de reguljära trafikföretagen, vilka också har att tUlse att krav påtäckning av fasta kostnader och räntor tillgodoses. Tanken att en sådancharterflygverksamhet skulle kunna bedrivas utan direkt konkurrens medexisterande Unjetrafikföretag är enligt SJ;s mening inte realistisk. Konkurrensen om turisterna mellan utländska och svenskaturistmål omfattar på prisområdet såväl logikostnader som kostnader för självaresan. Vad resekostnaderna beträffar vill SJ för sin del framhålla derabattmöjligheter som SJ erbjuder bl. a. genom den s. k. semesterbiljetten.Denna biljett ger en rabatt om på avgiften för tur- och returbiljetter.Denna rabatt kan kombineras med SJ:s familjerabatt. Semesterbiljetten gällerför fram- och återresa med undantag för resa underhögtrafikperioder. En kalender med uppgift på giltigheten bifogas. 1samarbete med researrangörer erbjuder SJ dessutom chartervagnar,både sovvagnar och sittvagnar, med reducerade priser för såväl resa somhotellvistelse. Denna verksamhet, som till stor del är inriktad på norraSverige, har mötts med ett växande intresse från researrangörernas sida.Statsmakterna har möjlighet att mot ersättning till SJ besluta om ytterUgarelättnader i fråga om kostnaderna för järnvägsresorna. Åtgärder av denna typsynes vara lämpUgare än att för en förhållandevis Uten marknad skapa ytterUgareen trafikgren som - utan väsentlig förbättring av trafikstandarden - genom enlågprissättning skulle arbeta utan fullständig kostnadstäckning och därmedförsvaga marknadsunderlaget för de existerande reguljära trafikföretagen, somidag har problem med det redan nu svaga trafikunderlaget. konstaterar att i motionen bl. a. sägs att"luftfartsverket inte tillåter att utländska charterbolag opererar medSverige som resmål", och att motionen utmynnar i en hemställan om att bl.a. därför göra en "prövning av ändamålsenligheten i de bestämmelser som nugäller för charterflyg tiU ." I anledning härav anför verketföljande. I. bestämmelser gäller samma regler för utländska som svenskaflygföretag för chartertrafik till och från . Den helt dominerande delenav denna trafik utförs - vid sidan av det skandinaviska företaget ipraktiken av utländska flygföretag. Av kommunikationsministerns svarden på en enkel fråga av framgår "attmycket stora möjligheter föreligger att utföra charterflygningar med Sverigesom resmål." Detta konstaterande vUl verket belysa genom att meddelaföljande om oUka typer av charterflygningar: Något i detalj utarbetatregelsystem för sällskapsreseflygningar från europeiska orter tiU finnsännu ej. I samråd med luftfartsmyndigheterna i och haremellertid luftfartsverket tiUämpat bestämmelser, som är Uberalare än vad som gäUer för Således finns det inte någonmotsvarighet tUl den s. k. 1 5-regeln för inkommande säUskapsresegrupper; ejheller har 7-dagarsregeln upprätthålUts Uka strängt som för utgåendesällskapsresetrafik. Ansökningar omsäUskapsresor till har emellertid förekommit i mycket ringautsträckning. För sommarperioden har endast ett utländskt flygföretaganhåUit om tUlstånd att utföra sällskapsreseflygningar till . Dennaansökan har bifaUits av verket. Ett annat utländskt flygföretag har vidaremeddelat att det avser att ansöka om 12 flygningar. Slutligen har verketinformerats om att ett utländskt flygbolag planerade att utföra 30sällskapsreseflygningar tiU . Verket haremellertid ej mottagit någon ansökan om dessa flygningar, utan under handinformerats om att projektet skrinlagts. De treskandinaviska ländernas trafikministrar har hävdat en starkåterhållsam poUtik när det gällt tillstånd tUl sällskapsresor tillinterkontinentala destinationer. I konsekvens härmed har ej hellerlämnat tiUstånd tiU sällskapsresor från interkontinentala orter till . Det heltdominerande antalet charterresor som genomförs mellan och devästeuropeiska staterna är föreningsflygningar. Enligt preUminära statistiskauppgifter , sammanställda av den europeiska civilaluftfartskonferensen, utgjordes således av den totalachartertrafiken över av sällskapsresor. FöreningsflygningartUl är tiUåtna både från europeiska och interkontinentala orter. Sammabestämmelser gäller för svenskt tillstånd till denna typ av flygning som förföreningsflygningar från . Förstudentflygningar och flygning för eget bruk gäller samma regler för trafik tUlSverige som för utgående chartertrafik av dessa slag. Några geografiskabegränsningar finns ej heUer för denna trafik. SAS förordar att den i motionen framförda begäran omomprövning av gällande charterbestämmelser avslås. SAS säger sig stöda sin inställning på att motionärentyvärr fått tillgång tiU ett i stora delar missvisande faktaunderlag. Såledestillåter luftfartsverket utländska charterbolag att upprätthåUa trafik tillSverige. Enligt huvudregeln för charterflygtrafik gäller ömsesidigtillståndsgivning länderna emeUan, så att luftfartsverket medger chartertrafikfrån sådana länder, som svenska charterbolag tilläts trafikera.Interkontinentala IT-resor med flygbolag i reguljär trafik är dock undantagnafrån denna huvudregel. De svenska bestämmelserna har direkta motsvarigheter iDanmark och . Mot denna bakgrund faller motionärens hemställan omomprövning av gällande charterbestämmelser, liksom förslaget att hänvisautländsk chartertrafik till en enda svensk flygplats. SAS påpekar i detta samband att några av de mest väsentUgafaktorema kring frågan om flygtrafikens inverkan på landets turistbalansdiskuteras i SAS/gemensamma remissyttrande riksdagsmotion928. framhåUer att det enligtsina stadgar har tUl uppgift att främja resandetrafiken från utlandet till ochinom och att i detta syfte driva upplysningsverksamhet. Åtgärder sombidrar tiU att stimulera den utländska turismen tUl ligger därför ilinje med STTF:s intressen och arbetsuppgifter. Om STTF ensidigt skullebetrakta frågan ur perspektivet att genom en liberaUsering eller slopande avgällande charterbestämmelser öka den utländska turistströmmen till ,skuUe ställningstagandet vara enkelt; en dyUk åtgärd skuUe säkerUgen på kortsikt tUlföra vårt land ett ökat antal resenärer. Men STTF finner att frågan ärså komplicerad och har så många aspekter, att en närmare redovisning avförbundets synpunkter är motiverad. Förbundetanför vidare följande. STTF delar för det första intemotionärens uppfattning att "för utländska turister som vUl resa tillSverige med charterflyg finns inte den möjligheten eftersom luftfartsverketinte tillåter att utländska charterbolag opererar med somresmål". 1 ett interpellationssvar till i riksdagenden angående möjligheten att ordna charterflyg tUl ,redovisade kommunikationsministern de aktuella bestämmelserna och konstaterade,att med givna undantag stora möjligheter föreUgger att utföracharterflygningar. Undantagen gäller framföraUt interkontinentala sällskapsflygningar,för vUka med tanke på SAS intressen stark återhållsamhet iakttas itillståndsgivningen. Möjligheterna tiU charterflygningar från olika länder iEuropa till är däremot betydande och har också i mindre utsträckningutnyttjats av researrangörer på olika marknader. I det sammanhanget vill STTF peka pä att det funnitsförhoppningar att en mera betydande chartertrafik skulle kunna utvecklas under1971 från tUl . Ett dotterbolag till det stora researrangörsföretagetHorizon Tours i , Four S , lanserade i sitt program inför sommaren1971 ett 25-tal sjudagars charterresor till . Resorna skulle genomförasmed jetplan med en kapacitet på över hundratalet platser. Samtliga turer haremellertid inställts pä grund av otUlräcklig efterfrågan i början avbokningssäsongen. STTF vill naturUgtvis inte dra aUtför vittomfattandeslutsatser av detta fall. Men tendensen stämmer väl med STTF:s erfarenheter avandra paketarrangemang till vårt land. har inte sina turistproduktertillräckligt utvecklade och presenterade för att kunna attrahera stora grupperav utländska charterresenärer och därmed hos arrangörerna med framgångkonkurrera med andra marknader. En chartertrafik av någon mera betydandeomfattning förutsätter nämUgen enligt STTF:s uppfattning ett intresse hos enbetydande pubUk att besöka det land det är frågan om. Om detta intresse finnseUer kan skapas innebär det, att lämpliga paketarrangemang i långa serier måstestå till förfogande för att det skaU bli möjligt att uppnå ekonomi förcharterintressenten. detta innebär att antalet platser i vårt land med tillgångtill flygfält, lämpliga hotell och attraktiva arrangemang avåret begränsas till några av de större städerna eUer turistorterna. Det kan hasitt intresse att i sammanhanget citera professor analys avsituationen: "Mankan som har skett säga att har tillgång till flera hundratalmiljoner människor inom några timmars snabb flygresa och att det tänkbaraunderlaget för en anläggning sålunda är praktiskt taget oändlig. På samma kortaflygtid kan emellertid dessa hundratals miljoner nå säkrare solchanser, längrebadstränder, högre fjäU, lägre hoteUkostnader och bUligare service." Detär väl känt, att de reguljära flygbolagen upplever chartertrafiken som ett allvarligt hot i kampen om flygpassagerarna. STTF kan förstålinjeflygets farhågor i detta avseende och vUl i sammanhanget konstateraföljande: De reguljära flygbolagen främst SAS tillför ochSverige ett mycket stort antal utländska turister, framför allt från FörentaStaterna. SAS lägger naturligt nog av företagsekonomiska skäl ner ettmycket stort belopp, enligt uppgift , på attmarknadsföra som besöks- och turistområde. Detta belopp torde varamer än vad som satsas av övriga turistintressenter tillhopa påmarknadsföringsansträngningar i utlandet. En uppmjukning avcharterbestämmelserna skuUe sannoUkt medföra passagerarbortfall och därmedbeskära de reguljära flygbolagens möjlighet att i samma utsträckning som i dagfungera som tillförselkanaler av utländska resenärer till . I sammanhanget är därför chartertrafiken på avavgörande betydelse. Det är STTF:s uppfattning, att charterbolagen av naturligaskäl inte kan ge någon garanti för under en följd av år återkommandecharterserier till . En annan fråga, som också bör analyseras i diskussionen omcharterbestämmelserna, gäller reciprocitetsprincipen. Motionären hänvisar tillunderskottet i det s. k. turistnettot bl. a. genom svenskarnas charterresandetill utlandet. Han menar att en liberaUsering av charterbestämmelserna skulletUlföra ett stort antal utländska turister och därmed ökadevalutaintäkter. Enligt STTF:s uppfattning måste en eventueU uppmjukning avbestämmelserna för charterflyg till föra med sig motsvarande ändringarför utgående charter. Det praktiska resultatet därav torde bU ett stegratsvenskt charterresande till utlandet och ökat utflöde av svensk valuta, varförresultatet av valutarörelserna mycket väl kan bli negativt. är det givetvis så, att ur konsumentsynpunktvarje åtgärd att sänka flygpriserna måste välkomnas. STTF har så relativt utförligtvelat uppehålla sig vid charterproblematiken därför att denna är såsvåröverskådlig och därför att frågan i sig innesluter hela skalan av önskemål,förhoppningar och realiteter. Diskussionerna har enligt förbundetsuppfattning i aUtför hög grad baserats på tro och i alltför Uten utsträckningpå vetande. Den första uppgiften är därför enligt STTF:s uppfattningatt genom ingående analyser av kund- och arrangörsönskemål på oUka marknaderoch av den aktuella turistprodukten här hemma skapa en klar bild av förutsättningarnaför en ökad chartertrafik till . På basis av detta material bör sedan depraktiska åtgärderna diskuteras: bokningsproblem, eventuell produktutveckUngoch investering i nya anläggningar. Först när detta skett blir det enligtSTTF:s uppfattning möjligt att föra en reaUstisk diskussion om de nuvarandecharterbestämmelsernas ändamålsenlighet. utgör bristen på marknadsanalyser för bedömningen avdetta frågekomplex en besvärande faktor också därför att en rad svenskaturistintressenter i oUka delar av landet hoppas på att utländsk chartertrafikskaU vara lösningen på de ekonomiska problemen för anläggningar och områdenutan att det varit möjligt att fota denna uppfattning på annat än justförhoppningar. ansluter sig därför tillmotionärens förslag att pröva ändamålsenUgheten i de bestämmelser som gällercharterflyg men utgår därvid ifrån att bestämmelserna omprövas först och efteringående analyser av hela charterproblematiken. Detta är i sin tur både en praktiskutveckUngsfråga och en turistpoUtisk fråga. Såväl frågor om den praktiskautveckUngen av Turistsveriges resurser som de turistpolitiska aspekterna kommeratt behandlas inom utredningen . STTF föreslår därför att motionen hänvisastUl denna utredning. I sina yttranden över motionernahar luftfartsverket, SAS och SJ ställt sig helt avvisande tiU motionärensyrkande och motiveringen härför. Även turisttrafikförbundet anmäler delvis enavvikande mening men tUlstyrker en prövning enUgt motionärens förslag, undervillkor dock att ingående analyser av hela charterproblematiken först skergenom särskild utredning. EnUgt luftfartsverket gäUer i motsats till vadmotionären synes utgått från samma regler för utländska som svenskaflygföretag för chartertrafik tUl och från . Den helt dominerande delenav denna trafik utförs enUgt verket vid sidan av det skandinaviska företagetScanair i praktiken av utländska flygföretag. Av kommunikationsministernssvar i andra kammare på en enkel fråga avmotionären framginge vidare "att mycket stora möjligheter föreUgger attutföra charterflygningar med som resmål." Något i detalj utarbetatregelsystem för säUskapsreseflygningar från europeiska orter tiU finnsännu ej. I samråd med luftfartsmyndigheterna i och har emellertid luftfartsverket tillämpatbestämmelser, som är Uberalare än vad som gäUer för utgåendesällskapsresetrafik. De tre skandinaviska ländernas trafikministrar har enUgtverket hävdat en starkt återhållsam poUtik när det gäUt tillståndtUl sällskapsresor tiU interkontinentala destinationer. I konsekvens härmed harSverige ej heller lämnat tillstånd tiU säUskapsresor från interkontinentalaorter till . Det helt dominerande antalet charterresor som genomförsmellan och de västeuropeiska staterna är dock enUgt verketföreningsflygningar. EnUgt preUminära statistiska uppgifter för ,sammanstäUda av den europeiska civila luftfartskonferensen, utgjordes såledesendast av den totala chartertrafiken över av säUskapsresor.Föreningsflygningar till är tiUåtna både från europeiska ochinterkontinentala orter. Samma bestämmelser gäller för svenskt tiUstånd tUldenna typ av flygning som för föreningsflygningar från . Mot bakgrund av det anförda samt vad i remissvaren iövrigt anförts kan utskottet inte finna det motiverat att från sidanu begära den av motionären föreslagna prövningen. Utskottet förutsätter dockatt UtveckUngen på området uppmärksamt följes av Kungl. Maj:t och vederbörandemyndigheter samt att i arUedning härav eventueUt påkaUa-de åtgärder vidtas. Under hänvisning härtiU hemställerutskottet att avslår motionen 1971:928. Närvarande: herrar MeUqvist (s), (), (),i Heden (c), SeUgren (fp), Rosqvist (s). (), (),(), i (vpk), i (s), (), (). Clarkson (m) och ().