bet · FU01SfU19 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 19 är 1971 SfU 1971: 19 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående deltids- och korttidsanställdassamt låginkomsttagares ställning inom tilläggspensioneringen. SocialförsäkringSLitskottet har i ett sammanhangbehandlat följande motioner, nämligen 1)motionen 1971:97 av m.fl. (c), i vilken hemställts "attriksdagen i skrivelse till Kungl Maj;t måtte anhålla om skyndsam prövning samtförslag rörande en sådan reformering av berörda regler inomtilläggspensioneringen att den nuvarande disproportionen mellan avgift ochförmån för deltids- och korttidsanställda samt låginkomsttagare avlägsnas ienlighet med vad i motionen anförts"; 2) motionen 1971:701 av frökenAndersson i m.fl (c), i vilken hemställts "att iskrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om skyndsam utredning med sikte på attåstadkomma större rättvisa inom ATP-systemet för dem som inte kommer upp ipensionsgrundande inkomst men för vUka arbetsgivaravgift ändå erlagts"; 3)motionen 1971:722 av herrar () och i (fp), i vilkenhemställts "att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller omförslag till sådan reformering av ATP-systemet, att den nuvarandedisproportionen mellan avgifter och förmåner för del- och korttidsanställdaavlägsnas". Rätttill tilläggspension grundas på inkomst av det förvärvsarbete som denförsäkrade utför under sin aktiva tid. Pensionen är avvägd i förhållande tilldenna inkomst. Pensionsgrundandeinkomst inom tilläggspensioneringen motsvarar summan av inkomst av anställningoch inkomst av annat förvärvsarbete i den mån summan överstiger en vissminimigräns, det vid årets ingång gäUande basbeloppet. Maximigränsen förberäkning av pensionsgmndande inkomst utgör det vidårets ingång gällande basbeloppet. Om både inkomst av anställning och inkomstav annat förvärvsarbete föreligger , görs basbeloppsavdraget iförsta hand på inkomsten av anställning. Det belopp, som på grund av maximeringsregelninte skall beaktas, avräknas däremot i första hand på inkomsten av annatförvärvsarbete. , för vilketpensionsgrundande inkomst fastställs för en 11 saml Nr 19 försäkrad,skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Pensionspoängen utgör denpensionsgrundande inkomsten delad med basbeloppet vid årets ingång. Ålderspensionutgår, under förutsättning att pensionspoäng tillgodoräknats den försäkradeför , fr. o. m. den månad under vilken den försäkrade fyUer 67 årmed möjlighet till förtida och uppskjutet pensionsuttag enligt särskildaregler. Storlekenav den ålderspension som börjar utgå utgör av produktenav basbeloppet för den månad, för vilken pensionen skall utges, och medeltaletav de pensionspoäng som tillgodoräknats den försäkrade eller, om pensionspoängtillgodoräknats honom , medeltalet av de 15 högsta poängtalen(femtonårsregeln). Full ålderspension kan enligt huvudregeln utgå endast ompensionspoäng tillgodoräknats den försäkrade . Har pensionspoängtillgodoräknats honom för mindre än , skaU ovan nämnda produkt minskasmed 1/30 som antalet poängår understiger 30 (trettioårsregeln). Ifråga om försäkrad som är född eller tidigare gäUerövergångsbestämmelser, som innebär att ett mindre antal år än 30 krävs för fullpension. Avgifttill pensioneringen erläggs i fråga om inkomst av anställning av arbetsgivarenoch i fråga om inkomst av annat arbete av den försäkrade själv. Genom avtalmellan parterna i ett arbetsförhållande kan bestämmas att arbetsersättning,som enligt gängse regler ej utgör anställningsin-inkomst, skall likställas medsådan inkomst (likställighetsavtal). Avgifterna beräknas i princip på den delav inkomsten som överstiger basbeloppet. I fråga om arbetsgivaravgiftertUlämpas detta i huvudsak så, att arbetsgivaravgiften beräknas på densammanlagda lönesumman, minskad med produkten av basbeloppet och antaletanställda. Därvid räknas den som varit anstäUd med full arbetstid under helaåret såsom en anställd, den som varit anställd på heltid under en månad såsomen tolftedels anställd, den som varit anställd på halvtid såsomen halv anställd o. s. v. Innebörden av full arbetstid bestäms i regel med ledningav kollektivavtal. Lönebelopp för en anställd överstigande 7,5 gånger basbeloppetinräknas ej i den summa på vilken pensionsavgiften beräknas. I fråga omavgifter, som den fiirsäkrade själv skall erlägga på grund av inkomst av annatförvärvsarbete, utgörs avgiftsunderlaget av den pensionsgrundande inkomsten, ivad denna härrör från annat förvärvsarbete. Deovan angivna reglerna kan i vissa fall leda till att pensionsavgift erläggs avarbetsgivare utan att motsvarande pensionspoäng tillgodoförs den anställde. Somexempel hiirpå kan anföras följande två fall. (I båda fallen har förutsatts attbasbeloppet vid årets ingång är .) I.En person har såsom enda arbetsinkomst lön från en anställning som varar tremånader. Lönen utgör för hela anställningstiden . Arbetsgivarenerlägger arbetsgivaravgift på lönebeloppet minskat med1/4 av basbeloppet, aUtså på (6 0001 600 = ) , men någonpensionsgrundande inkomst beräknas likväl inte, eftersom arbetsinkomsten inteöverstiger basbeloppet. Enperson har såsom arbetsinkomst dels på grund av verksamhet i egenrörelse, dels på grund av sex månaders anställning. För densistnämnda inkomsten erlägger arbetsgivaren arbetsgivaravgift som beräknas pålönen minskad med hälften av basbeloppet, aUtså på (10 0003 200 = ) 6 800kronor. Den försäkrade är skyldig att själv erlägga egenavgift tillpensioneringen på inkomsten av rörelsen. Eftersom avdraget för basbeloppet vidberäkning av den pensionsgrundande inkomsten i första hand skall göras påinkomsten av anställning och denna inkomst i förevarande fall överstigerbasbeloppet, skall egenavgift beräknas på hela inkomsten av förvärvsarbete.Resultatet i detta fall kan sägas vara att pensionsavgift erläggs förinkomster på (6 800 + 8 000 = ) men den pensionsgrundande inkomstenstannar vid (10 000 + 8 0006 400 = ) , eller med andra ord att depensionsavgifter som arbetsgivaren erlägger för den försäkrade inte i sinhelhet får någon motsvarighet i pensionspoäng för den försäkrade. Frågorsom rör förhållandet mellan avgifter och förmåner inom ATP har varit föremålför uppmärksamhet i aUtsedan tiUkomstep. av tilläggspensioneringen.Likaså har motioner om trettioårs- och fem-tonårsreglerna behandlats så gottsom . För riksdagsbehandlingen hänvisas tUl 2LU1968:4, 1969:17 samt 1970:3 och 33. Iförevarande motioner behandlas frågor som rör sambandet mellan avgifter ochförmåner inom ATP-systemet. I motionerna 1971:97 och 1971:722 kritiserasförhållandet att deltids- och korttidsanställda i många fall inte erhållerpensionsrätt trots att pensionsavgift erlagts av arbetsgivaren eller inteerhåUer så stor pensionsrätt som avgiften egentligen motiverar. Motionernainnehåller yrkanden om förslag till sådan reformering av lagstiftningen attdisproportionen mellan avgifter och förmåner avlägsnas i berörda fall. Motionen1971: 701 tar endast upp de fall där avgift eriäggs av arbetsgivaren utan attpensionsrätt tillkommer den anställde. I motionen anhålls om utredning i syfteatt åstadkomma större rättvisa för dem som inte kommer upp i pensionsgmndandeinkomst men för vilka arbetsgivaravgift ändå eriagts. Detta bör enligtmotionärerna ske i den formen att berörda arbetstagare tillställes dearbetsgivaravgifter som utbetalats för honom eller henne. De regler i lagen om aUmän försäkring som motionsyrkandena i huvudsakanknyter till gäller dels beräkning av den försäkrades pensionsgrundandeinkomst och dels beräkning av avgiftsunderlaget på vilket arbetsgivaren skallerlägga pensionsavgift. Vid fastställande av pensionsgrundande inkomst för ettår reduceras den sammanlagda inkomsten av anställning och annat förvärvsarbetemed ett basbelopp. För denna del av inkomsten anses folkpensioneringen erbjudaett tillfredsställande pensionsskydd. Vid beräkning av avgiftsunderlaget, somi princip utgörs av den av arbetsgivaren utbetalda lönesumman, görs ocksåavdrag med basbelopp. Avdraget uppgår till ett helt basbelopp för enårsarbetare men minskas proportioneUt i förhållande till anställningstiden omden försäkrade inte varit anställd hos arbetsgivaren full tid under hela året.Det nuvarande systemet innebär således att man vid beräkning avpensionsgrundande inkomst alltid avräknar ett helt basbelopp men att man vidfastställande av avgift gör avdrag med mindre än ett basbelopp, om denförsäkrade varit deltids- eller korttidsanställd och alltså inte arbetat fulltid . Alltsedanår 1960 har så gott som avslagit motionsyrkanden med sammasyfte som de nu aktueUa. Andra lagutskottet, som behandlat motionsyrkandena,har framhållit att tilläggspensioneringen bygger på ett fördelningssystem, attarbetsgivaravgifterna debiteras och inbetalas kollektivt, att registrering avinbetalda avgifter inte sker individuellt för varje försäkrad och att det pågrund härav inte är möjligt att åstadkomma absolut överensstämmelse meUaninbetald avgift och tillgodoförd pensionspoäng. Ett genomförande av föreslagnaändringar har utskottet ansett äventyra de stora fördelar som är förenade medtilläggspensioneringens enhetliga uppbyggnad. Socialförsäkringsutskottetvill för egen del framhålla att den bristande överensstämmelsen meUan avgifteroch förmåner som föreligger inte går ut över den försäkrades rätt till pension.Den korttids- och deltidsanställde får alltid liksom den heltidsarbetande rätt till pension för alla förvärvsinkomster som överstiger basbeloppet ochunderstiger det för alla försäkrade föreskrivna maximibeloppet. Denna pensionsrätttillerkännes honom oberoende av om arbetsgivaren betalat in avgifter eller ej.Fall kan alltså förekomma där pensionsrätt i praktiken föreligger utan attavgift är betald, på samma sätt som avgift såsom motionärerna framhåller ivissa fall kan betalas utan att helt eller delvis ge upphov till pensionsrätt.Det kan knappast vara motionärernas avsikt att en Ökad Överensstämmelse mellanavgift och förmån skall ske genom att fränkänna försäkrade pensionsrätt i falldär avgift inte erlagts. Motionärerna torde endast eftersträva en ökadöverensstämmelse i de fall där pensionsrätt inte fullt ut tUlerkännes denförsäkrade i förhållande till inbetalda avgifter. Ett sätt att tillgodosedetta önskemål skuUe vara att arbetsgivaren befrias från skyldigheten atteriägga avgift i motsvarande grad. En sådan avgiftsbefrielse skulle enligtutskottets meninginte på något mera påtagligt sätt stärka de deltids- och korttidsanställdasställning i ATP-systemet. HärtUI kommer att praktiska möjligheter att genomföraen avgiftsbefrielse av detta selektiva slag knappast torde föreligga i ettavgiftssystem som bygger på fördelningsmetod. Detsamma gäller en sådanöverföring av erlagda avgiftsmedel till de anstäUda som förordas i en avmotionerna. Med hänvisning till det nu anförda och till de skäl som tidigareåberopats mot en ändring av avgiftssystemet inom tUläggspensioneringen i linjemed önskemålen i förevarande motioner avstyrker utskottet bifall tiUmotionsyrkandena. I motionen 1971: 97 behandlas också frågan om de s.k. trettio- och femtonårsreglerna. I princip gäller för erhållande av fullålderspension inom tilläggspensioneringen att pensionspoäng skall hatillgodoräknats den försäkrade . Pensionen beräknas på genomsnittet avpensionspoängen under de då poängen varit högst. Motionärernagör gäUande att berörda regler missgynnar dem som har låga inkomster och somkommer tidigt ut i förvärvslivet. Trettioårsregeln innebär att avgifter sominbetalas för en försäkrad med mer än 30 pensionsår inte tillför den försäkradenågon ökad pensionsrätt. Femtonårsregeln är enligt motionärerna endast tillnytta för de gmpper som har brant stigande inkomster under senare delen av sinaktiva tid. De som har lägre inkomster har i regel en relativt jämn inkomstutveckling.Motionärerna vUI att reglerna skall ses över i syfte att eliminera nuvarandeorättvisor gentemot låginkomstgruppema. har vid åtskilliga tUlfällen tagit ställning till motionsyrkandenav samma innebörd. I sina av godkända utlåtanden har utskottetavstyrkt motionerna med följande motivering. Regeln om 30 pensionsgrundande århar sin förebild inom den statiiga pensioneringen. Genom att antaletpoänggivande år som fordras för full pension begränsats till 30, tillgodosessådana försäkrade som på grund av studier eller annan utbildning inträder iförvärvslivet vid en högre ålder. Även kvinnor, som på grund av barnsbörd ochomvårdnad om bamen är förhindrade att ha förvärvsarbete, harfördel av trettioårsregeln. Detsamma gäller personer som på gmnd av sjukdomeller arbetslöshet tvingas vara borta från förvärvslivet under längre tid.Regeln får anses innefatta en lämplig avvägning mellan olika arbetstagarespensionsintressen. Femtonårsregeln innebär enbart fördelar för den försäkrade,så snart någon förändring skett i realinkomsten under de pensionsgrundandeåren. Den omständigheten att vissa gmpper kan ha större fördel v regeln änandra motiverar inte att regeln tas bort. mening saknas anledning för attfrånträda sina gjorda ställningstaganden. Utskottetavstyrker därför motionen även i denna del. I samband härmed viU utskotteterinra om att pensionsålderskommittén under sitt utred- SfU 1971: 19 6 ningsarbeteangående en sänkning av pensionsåldern och standardsäkring av pensionerna intetorde kunna undgå att beröra trettio- och femtonårsreglerna. Underåberopande av det anförda får utskottet hemställa A. att motionen 1971: 97, såvitt avsersambandet mellan avgift och förmån inom tiUäggspensioneringen, motionen 1971:701 och motionen 1971: 722 inte föranleder någon åtgärd; B. att motionen 1971: 97, såvitt avsertrettio- och femtonårsreg lerna, inte föranleder niigon åtgärd. Stockholmden 20 aprU 1971 Närvarande:herrar (), Ringaby (m)*, fröken (), herrar iNennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), fm (), herrarBjörck i (m). (), fröken (), herrar iMalmberget (vpk), (), i (c), fröken ()och ()*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. 1)vid utskottets hemställan under A. av herrar Ringaby (m), iNennesholm (c), Mundebo (fp), i (m), fröken (), herrAndersson i (c) och fröken () som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 4 med orden "Alltsedan år" och slutar på s. 5 med orden"till motionsyrkandena" bort ersättas med text av följande lydelse. "Enkonsekvens av de nu redovisade reglerna angående tilläggspensioneringensfinansiering är att betydande avgifter erläggs av arbetsgivare för korttids-och deltidsanställda utan att de anställda erhåUer pensions-rätt eUer så storpensionsrätt som avgifterna egentiigen motiverar. Detta förhållande upplevsofta framför allt på sådana arbetsplatser där inbetalda arbetsgivaravgifterlätt uppfattas som avsedda för pensioneringen av just de på arbetsplatsenanställda som klart otillfredsställande. Utskottet är införstått med att ettbetraktelsesätt av detta slag inte låter sig helt väl förena med enfinansieringsmetod som bygger på ett renodlat fördelningssystem. I ett sådantkan det med fog hävdas att arbetsgivarens totala lönekostnad skall utgöra avgiftsunderlag vid beräk- ningav tiUäggspensionsavgift, alldeles oberoende av om hans anställda tjänar innågon pensionsrätt eller ej. Den fördelningsmetod som ligger till grund förfinansieringen av den svenska tUläggspensioneringen är emellertid interenodlad på detta sätt utan har i väsentliga avseenden modifierats. Trotsarbetsgivaravgiftens kollektiva karaktär har man således eftersträvat att nå enviss överensstämmelse mellan den lön, som grundar förmånsrätt, och den lön påvUken avgiften beräknas. Avgift erläggs t. ex. inte för lön tUl anställd somföre avgiftsårets ingång fyllt , eftersom man vid denna ålder inte längrekan tjäna in pensionspoäng. Inte heUer erliiggs i princip avgift för de delarav lönen som understiger ett basbelopp eller överstiger 7'/i gånger basbeloppet,eftersom dessa delar av inkomsten inte är pensionsgrundande. Som utskottet ovananfört kan emellertid avdragsreglema i sistnämnda hänseende geotillfredsställande resultat i fråga om korttids- och deltidsanställda. Enöversyn av avgiftssystemet inom tiUäggspensioneringen i syfte att åstadkommaökad överensstämmelse mellan avgifter och förmåner för dessa grupper, i linjemed önskemålen i förevarande motioner, bör därför komma tUl stånd. Utskottettillstyrker alltså förevarande motionsyrkanden i så måtto att utskottetföreslår att hos Kungl. Maj:t hemställer om en översyn av dettaslag." delsock att utskottet under A. bort hemställa "att med bifall till motionen1971:97 såvitt avser sambandet mellan avgift och förmån inomtilläggspensioneringen, och motionen 1971: 722 samt med anledning av motionen1971; 701 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om sådan reformering avATP-reglerna att den nuvarande disproportionen mellan avgift och förmån fördeltids- och korttidsanställda undanröjes". 2) vid utskottets hemställan under B. av herrMagnusson i Nennesholm, fröken och i (alla c)som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande sombörjar på s. 5 med orden "Andra lagutskottet" och slutar på s. 6 medorden "trettio- och femtonårsreglerna" bort ersättas med text avföljande lydelse. "Vidtidigare riksdagsbehandling har beträffande trettioårsregeln hävdats att deninnefattar en lämplig avvägning mellan olika arbetstagares pensionsintressen.Regeln innebär sålunda fördelar för försäkrade, som tUl följd av studier harrelativt få pensionsgmndande år. Detsamma gäller för kvinnor, som på grund avomvårdnad av bam under är förhindrade att förvärvsarbeta. Ävenlångtidssjuka och arbetslösa kan ha fördelar av regeln. Beträffandefemtonårsregeln har gjorts gällande att regeln innebär enbart fördelar för enförsäkrad så snart förändring skett i realinkomsten under de pensionsgrundandeåren. Trettioårs- ochfemtonårsreglerna innebär onekligen beaktansvärda SfU 1971: 19 8 fördelarför stora grupper försäkrade. Utskottet har inte för avsikt att föreslå någonförsämring för dessa grupper. Det finns emellertid vissa grupper främstlåginkomsttagare som inte i samma utsträckning som andra kan tiUgodogöra sigfördelarna av de berörda reglerna. Inkomsttagare tillhörande dessa gmpper harrelativt årsinkomst på låg nivå. De har ofta betydligt iförvärvslivet. Utskottet anser det angeläget att man på något sätt ger denberörda gruppen för-s'äkrade pensionsrätt även somöverstiger 30. Hur detta skall ske får närmare utredas. 1 det sammanhanget börockså övervägas om man inte genom en alternativ regel kan kompensera sådanaförsäkrade som f. n. har relativt liten fördel av femtonårsregeln." delsock att utskottet under B, bort hemställa "att med bifall till motionen 1971:97, såvitt avser trettio-och femtonårsreglerna, i skrivelse till Kungl. Maj:themställer om utredning i enlighet med vad utskottet anfört". AB Egnellska Boktryckeriet, 1971