bet · FU01NU51 · 1971-12-31 00:00:00 — Tiden är därför sedan längemogen för ett de folkliga strävandenas motanfall mot maktkoncentrationen tillfinanskapitalisterna som socialt skikt. Attrepresentanter för organisationsfunktionärernas toppskikt eller för den högrestatliga byråkratin (felaktigt kallade "offentliga" styrelseledamöter)inträder som minoritetsrepresentanter i bankstyrelserna innebär ingen lösningpå maktkoncentrationens problem. Dessa representanter är underordnade sammadisciplinära regler och är lika bundna vid den interna sekretessens krav somhelt privata ledamöter. De privata styrelseledamöterna kan vid behov föra demåt sidan genom att förlägga beredningen av styrelsefrågorna utanför styrelsen.De s. k. offentliga ledamöterna saknar f. ö. alla möjligheter att genomdrivaett från privatfinansiärernas mening eventuellt avvikande beslut. Ideologisktoch maktpolitiskt är dessa "offentliga" representanter dessutom ickemotståndare till koncentrationsprocessen. Propositionen, som beviljar defusioneran-de bankema avsevärda undantagsförmåner, ställer sig principiellt ochöppet på koncentrationsprocessens grund. Därför är de åtgärder som föreslås imotionen 1971: 1600 närmast irrelevanta. Ejheller är det i motionen 1971: 1604 framförda kravet på utredning motiverat.Kapitalkoncentrationen, i varje fall vad angår dess nationella sida, är redantillfredsställande utredd såväl från statligt håll som i synnerhet inom denfria vetenskapliga forskningen. Vad som krävs är handling och inte reträttoch uppskov genom ytterUgare utredning. En möjlig väg till handling ärförstatligande av det privata affärsbanksväsendet. Förstatligandeär icke liktydigt med socialisering. Det är statens uppgift att bevara den förtillfället härskande klassens makt. Förstatligande betyder därför inte att ennäringsgren övergår i den behärskade klassens händer. Förstatligande inom ramenför den borgerliga samhällsstrukturen kan i vissa fall t. o. m. tänkas stärkaden härskande klassens position. Så är t. ex. fallet när staten tar överansvaret för bankruttmässiga privatföretag eller tar på sig uppbyggnaden avserviceföretag åt den privata storindustrin. Förstatligandet av bankerna hardock bl. a. tre viktiga fördelar från folklig synpunkt och lönarbetarsynpunkt: a) Finanskapitalet fråntages äganderätt och direktkontroU över en del av den egendom som utgör grunden för dess ställning som härskarskikt. b) Offentlighetsprincipen kan på ett starkare sättgöras gällande inom ett statligt bankväsen. NU 1971: 51 12 c) Ett i statens hand samlat bankväsen framtvingaren mer genomtänkt statUg inställning tiU investerings- och kreditpolitiken något som kan utnyttjas för en mer meningsfyUd offentlig diskussion omekonomisk utveckUng och ekonomisk politik i dess huvudprinciper. Klartär emellertid också att ett förstatligande av affärsbanksväsendet får mycketbegränsade verkningar om det endast leder till att ett privat maktcentrumersätts med ett rent byråkratiskt. I fråga om insyn och administrativuppbyggnad har de statliga kreditinstituten f. n. föga mer demokratisk prägelän de privata. Ett förstatligande måste följas av en diskussion ombeslutssystemens uppbyggnad på en annan gmnd än den nuvarande hierarkiska ochbyråkratiska. som det statliga kreditväsendet kan tvinga fram ettklargörande av den centrala investeringspolitikens mål, kan det också åberopasför och kombineras med ett demokratiskt inflytande på såviil central somregional och nivå. Själva förstatligandet utgör ingen garanti härförmen bUdar väl den grandläggande förutsättningen för att man i kamp skall kunnahävda en sådan demokratisering. Större offentlighet och demokratisering såväli toppen som lokalt är den enda vägen att främja en äkta decentraUsering avinflytandet över kreditväsendet. Att ha en decentraliserad företagsstrukturinom bankväsendet är däremot icke tillräckligt. Detta ökar inte insynen. Inteheller är det en demokratisering att ha ett bankväsen där finanskapitalisternasmakt blott ersatts av en makt över människorna utövad av lokala kommunalmän,bankstyrelseledamöter eller bankfunktionärer på fUialnivå. En sådan"decentralisering" kan innebära lika stort godtycke mot den enskildesom det nu rådande systemet. dels att utskottet under 1 bort hemställa "1.att a) avslår motionen 1971: 1604 om utredning avbankernas roll i näringslivet, b) avslår motionen 1971: 1600 om vissa åtgärder förstatligt inflytande i affärsbankerna, c) med bifall tUl motionen 1971: 1601, såvitt nu är ifråga, i skrivelse till Kungl. Maj:t begär förslag om förstatligande av affärsbanksväsendet, d) avslår motionen1971: 1602, såvitt den gäller uttalande i fråga om en decentraliserad företagsstruktur inom bank- och försäkringsväsendet," 2. vid utskottets hemställan under 2 (ändradlydelse av 74 a § banklagen) av i (vpk), som anser att detstycke på s. 8 i utskottets yttrande som börjar med "I motionen 1971:1605" och slutar med "utskottets mening inte" bort utbytas motett stycke av följande lydelse: NU 1971: 51 13 "I motionen 1971: 1605 föreslås att 74 a §lagen om bankrörelse ändras genom ett tillägg av innebörd att s. k. offentligledamot i affärsbanks styrelse skall ha rätt att i vissa fall påkallaöverläggningar rriellan styrelsen och 'offentlig myndighet'. Under hänvisningtUl vad som ovan (s. 11) anförts om systemet med s. k. offentligastyrelseledamöter avstyrker utskottet motionen." 3. vid utskottets hemställan under 3 (/propositionen föreslagen ändring i banklagen) a) avherrar Hovhammar (m) och Clarkson (m), som anser delsatt det avsnitt på s. 8 i utskottets yttrande som börjar med "I densenare" och slutar med "i dess helhet" bort utbytas mot ett avsnittav följande lydelse: "senare motionen framhålls att några motiv för den föreslagna ökningen avantalet offentliga styrelseledamöter inte lämnas i propositionen. Den nyabankens planerade organisationsform kan inte anföras som motiv, eftersom dennära anknyter till den som tillämpas inom Skandinaviska banken. Eftersomstyrelsens maximala numerär i övrigt förblir oförändrad, innebär förslaget attandelen offentliga styrelseledamöter utökas väsentligt. Utskottet finner denkritik häremot som framförs i motionen 1971: 1606 välbefogad och ansluter sigtill motionärernas yrkande. Avslagsyrkandeti motionen 1971: 1603 gäller också förslaget till ändring i 74 § banklagen,avsett att möjliggöra den organisation med fem verkställande direktörer somplaneras för den nya banken. Motionärernas utgångspunkt synes vara att vid avdem begärt avslag på propositionens förslag i skattefrågor samgåendet mellanbankerna inte blir av och ändringar i banklagen således onödiga. Såvitt gäller71 § tillgodoses yrkandet i denna motion formellt sett genom det beslut somutskottet rekommenderat. Då utskottet förutsätter att fusionen kommertill stånd, tillstyrker utskottet propositionens förslag till ändring i 74 §banklagen, vilket innebär att utskottet i den delen avstyrker motionen 1971:1603." dels att utskottet under 3bort hemställa "3. att i anledning av propositionen1971: 166, såvitt nu är i fråga, med bifall tUl motionen 1971: 1606 och medställningstagande jämväl till motionen 1971: 1603, såvitt nu är i fråga, försin del antager förslag till lag om ändring i lagen (1955: 183) om bankrörelseenligt bilaga 1." b) av i (vpk), som anser attdet avsnitt på s. 8 i utskottets yttrande som börjar med "Kungl. Maj:ts förslag" ochslutar med "i dess helhet" bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: "Utskottet finner inte skäl att motsätta sigde i propositionen föreslagna ändringarna i banklagen. Utskottet erinraremellertid på nytt om vad som ovan (s. 11) anförts om systemet med s. k.offentliga styrelseledamöter." avherrar i (fp) och i (fp): Vi ser det nuvarandesystemet med offentliga styrelseledamöter i affärsbanker somförsöksverksamhet. Sedan någon tids erfarenhet vunnits får man bedöma om dennaform för insyn från statens sida är den för ändamålet bäst lämpade. Bilaga 1 (tillhör reservation 3 a) Lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse Härigenom förordnas, att 74 § lagen(1955: 183) om bankrörelse skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 74 §1 Styrelsen skall inom sig utse Styrelsenskall inom sig utse verkställande direktör att under verkställandedirektör att under styrelsens inseende leda verksam- styrelsensinseende leda verksam heten, däri inbegripet att i den ut- heten,däri inbegripet att i den ut sträckning styrelsen bestämmer sträckningstyrelsen bestämmer av avgöra ärenden av beskaffenhet göra ärendenav beskaffenhet att att eljest ankomma på styrelsens eljestankomma på styrelsens egen egen prövning. Där förhållandena prövning.Där förhållandena så på- så påkalla, må flera verkställande kalla,må bland styrelseledamöter- direktörer utses. Styrelsen skall naeller styrelsesuppleanterna fle- även förordna styrelseledamot el- raverkställande direktörer utses, ler styrelsesuppleant att vara ställ- Styrelsenskall även förordna sty- företrädare för verkställande di- relseledamoteller styrelsesuppleant rektor. att vara ställföreträdare för verk ställande direktör. Styrelsen må----------------------------- egen prövning. Angåendeden----------------------------- myndigheten därom. Uppdragsom----------------------------- varje slag. Styrelsenmå---------------- nästkommande styrelsesammanträde. I denna---------- ------------------------ iklädersig. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1968: 601. I motionen 1971: 1605 framlagt Förslagtill ändrad lydelse av 74 a § lagen om bankrörelse Offentlig styrelseledamot eller, omflera sådana ledamöter utses, den som Konungen förordnar, äger närvara ochdeltaga i överläggningarna när ärende, som senare skall avgöras av styrelsen,förberedes av därtUI särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavarei banken. Konungen äger, om särskilda skälföranleda det, förordna att uppdrag enligt 74 § andra stycket, som avser flerapersoner, skall omfatta jämväl offentlig styrelseledamot. Offentlig styrelseledamot eller, omflera sådana ledamöter utses, den som Konungen förordnar, äger närvara ochdeltaga i överläggningarna när ärende, som senare skall avgöras av styrelsen,förberedes av därtill särskUt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavarei banken. När viktiga allmänna intressen kräver det, äger offentligstyrelseledamot påkalla överläggningar mellan bankens styrelse och offentligmyndighet, varvid han själv har rätt deltaga i dessa överläggningar. Konungen äger, om särskilda skäl föranleda det, förordnaatt uppdrag enligt 74 § andra stycket, som avser flera personer, skall omfattajämväl offentlig styrelseledamot.