bet · FU01LU26 · 1971-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1971 LU 1971: 26 Lagutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts proposition med förslag till lag omändring i förmånsrättslagen (1970: 979), m. m. ämte motion. Genom en dagtecknadproposition, nr 178, har Kungl. Maj:t, under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över justitieärenden och lagrådets protokoll, föreslagitriksdagen att antaga de vid propositionen fogade förslagen till 1. lag om ändring iförmånsrättslagen (1970: 979), 2. lag om ändring i lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fast egendom, 3. lag om ändring i konkurslagen(1921: 225), 4. lag om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs, 5. lag om ändring i sjölagen(1891; 35 s. 1). I propositionen föreslås en omkastning av företrädesordningeni konkurs så att inteckningar i fast egendom får företräde framför löne-ochpensionsfordringar. Förslaget har möjliggjorts av den genomfördareformen med statlig lönegaranti vid konkurs. I samband härmed föreslås enhöjning av det maximala beloppet för betalning enligt den statligalönegarantin. Detta utgör f. n. summan av fyra basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Det senast bestämda basbeloppet uppgår till 6 900kr. Enligt förslaget skall beträffande lönefordringar och förfallnapensionsfordringar maximibeloppet utgöra summan av fem basbelopp ochfordringar på framtida pension utgå utan någon beloppsbegränsning.Förstärkningen av löneskyddet antas inte behöva påverka lönegarantiavgiftensstorlek inom överskådlig tid. 8 saml Nr 26 LU 1971: 26 2 Med anledning av propositionen har väckts enmotion, 1971: 1635, av (), vari hemställs att skall somsin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad som anförts i motionen. Motionären framhåller att fastighetsinteckningarnasställning försvagades genom att antog lagen omanställningsskydd för vissa äldre arbetstagare. I lagen förlängdesuppsägningstiderna för dessa arbetstagare, vilket innebar att löneprivilegietvid konkurs utvidgades. Motionären anser det nu rimligt att staten avstår frånatt göra sina genom inträde i löneborgenärernas ställe uppkomna fordringar gällandei konkurser, som påbörjats från nämnda lags ikraftträdande framtill förevarande lags ikraftträdande , för den händelsekreditgivare eller borgensmän härigenom gör förluster som har sin grund iutvidgningen av löneprivilegiet. har följande lydelse. Lag om ändring i förmånsrättslagen (1970: 979) Härigenom förordnas, att 11, 16 och 17 §§ förmånsrättslagen (1970: 979) skall ha nedan angivnalydelse. 11 Allmän förmånsrätt följer därefter med arbetstagares fordran på sådan lön eller annan ersättning på grund av anställningen som ej förfallit till betalning tidigare än innan konkursansökningen gjordes och på lön eller ersättning under skälig uppsägningstid, högst . Har lönefordran som förfallit tidigare varit föremål för tvist, gäller förmånsrätten, om talan väckts eller sådan förhandling som föreskrives i kollektivavtal begärts från förfallodagen och konkursansökningen följt från det att tvisten blivit slutligt avgjord. I fråga om semesterlön eller semesterersättning som är intjänad innan konkursansökningen gjordes, gäller förmånsrätten vad som står inne för det löpande och de närmast föregående två kvalifikationsåren. Allmän förmånsrätt följer därefter med arbetstagaresfordran på sådan lön eller annan ersättning på grund av anställningen som ejförfallit till betalning tidigare än innan konkursansökningen gjordesoch på sådan lön eller ersättning under skälig uppsägningstid, högst ,som överstiger inkomst vilken arbetstagaren under tid som lönen ellerersättningen avser förvärvat eller uppenbarligen borde ha kunnat förvärva iannan anställning, genom uppdrag eller genom egen förvärvsverksamhet. Har lönefordransom förfallit tidigare än innan konkursansökningen gjordes varit föremålför tvist,, gäller förmånsrätten, om talan väckts eller sådan förhandling, somföreskrives i kollektivavtal begärts från förfallodagen ochkonkursansökningen följt från det att tvisten blivit slutligtavgjord. I fråga om semesterlön eller semesterersättning som är intjänad innankonkursansökningen gjordes, gäller förmånsrätten vad som står inne för detlöpande och de närmast föregående två-kvalifikationsåren. Förmånsrätt enligt första stycketföljer även med fordran på pension vilken tillkommer arbetstagare eller dennesefterlevande för högst innan konkursansökningen gjordes och . Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse månsrätlen gäller även i fråga om pension, som intjänatshos föregående arbetsgivare, om gäldenären övertagit ansvaret för pensionenunder de betingelser som anges i 23 och 26 §§ lagen (1967: 531) om tryggande avpensionsutfästelse m. m. Om gäldenären är näringsidkare, skall arbetstagare, somsjälv eller jämte närstående ägde väsentlig andel i företaget och som hadeväsentligt inflytande över dess verksamhet, eller hans efterlevande ej ha förmånsrättenligt denna paragraf för lön eller pension. Vad som sagts nu gäller även omgäldenären är juridisk person utan att vara näringsidkare. Fordran med allmän förmånsrättenligt 10 eller 11 § uttages, om del behövs, före fordringar med särskildförmånsrätt i lös egendom enligt 4 § andra eller tredje stycket, 5 eller 8 §.Vad som uttages på detla sätt skall, när det finns särskilda förmånsrätter iolika egendomsgrupper, fördelas på grupperna i förhållande till denköpeskilling som erhållits för varje grupp. Brist som därefter kvarstår uttagesvid exekutiv försäljning av gäldenärens fasta egendom eller tomträtt medföreträde, framför inteckning eller fordran med förmånsrätt på grund avutmätning. Finns två eller flera fastigheter eller tomträtter i konkursboet,skall vad som sammanlagt behöver uttagas om möjligt fördelas på fastigheternaeller tomträtterna i förhållande till de som erhållits fördem. Fordran med allmän förmåns- Fordran med allmän förmåns rätt enligt 12 § uttages, om det rätt enligt12 § uttages, om det behövs, före fordringar med sär- behövs, förefordringar med sär skild förmånsrätt i lös egendom skildförmånsrätt i lös egendom enligt 4 § tredje stycket, 5 eller enligt4 § tredje stycket, 5 eller 8 §. Härvid äger 16 § första styc- 8§. Härvid äger 16 § andra ket andra punkten motsvarande punktenmotsvarande tillämpning, tillämpning. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1971: 494) om exekutiv försäljningav fast egendom Härigenom förordnas, att 21 och 25§§ lagen (1971: 494) om exekutiv försäljning av fast egendom skall ha nedanangivna lydelse. Sökanden, ägaren samt kända innehavare av fordringar och rättigheter som bör iakttagas vid auktionen skall särskilt underrättas om denna. Sökanden, ägaren samt kändainnehavare av fordringar och rättigheter som bör iakttagas vid auktionen skalli god tid särskilt underrättas om denna. Innehavare av fordran med förmånsrättenligt 10 eller 11 § förmånsrättslagen (1970:979) behöver dock ej underrättassärskilt. Har anslutning enligt 13 § ägt rum,skall underrättelse därom ske enligt första stycket. 25 § I sakägarförleckningenupptages, förutom exekutionsfordringen, 1. fordran somskall utgå med förmånsrätt enligt 6 § 1 eller 7 § 1 eller 2 förmånsrättslagen(1970: 979) och som förfaller till betalning senast den tillträdesdag som angesi 36 §, 2. fordran som ärförenad med panträtt i fastigheten, 3. nyttjanderätt, servitut eller rätt till elektrisk kraftsom besvärar fastigheten, om rättigheten är inskriven eller gmndar sig på skriftlig handling som är tillgänglig, dock ej rättighet av beskaffenhet att skola bestå oavsett fastighetens försäljning, 4. kostnaden för förfarandet. Om fastigheten hör till konkursbo, upptages även arvodeoch annan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen samt fordran somskall utgå ur fastigheten med förmånsrätt enligt 10 eller 11 §förmånsrättslagen. Om fastigheten hör till konkursbo, upptages även arvodeoch annan kostnad för fastighetens förvaltning under konkursen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i konkurslagen (1921: 225) Härigenom förordnas, att 70 och 71§§ konkurslagen (1921:225) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 70 §1 Finnes i boet fast egendom,äge förvaltaren hos vederbörande myndighet begära försäljning därav i denordning som gäller för utmätt sådan egendom. Egendomen må jämväl säljas i annanordning, så framt förvaltaren finner det för boet fördelaktigare och rättensombudsman till försäljningen lämnar bifall; vägrar han bifall, begäre förvaltarenborgenärernas samtycke. När det lämpligen kan ske, skall förvaltaren inhämtagäldenärens mening beträffande försäljningen. Har auktion å fast egendom. Har auktion å fast egendom, som hör till boet, hållits i den ord- somhör till boet, hållits i den ord ning som gäller för utmätt sådan ning somgäller för utmätt sådan egendom utan att försäljning kom- egendomutan att försäljning kom mit till stånd, må förvaltaren un- mittill stånd, må förvaltaren un derlåta att vidtaga ytterligare åt- derlåtaatt vidtaga ytterligare åt gärder för egendomens försälj- gärder föregendomens försälj ning. Har auktion i nyssnämnda ning. Harauktion i nyssnämnda ordning ej ägt rum, men förelig- ordning ejägt rum, men förelig ger anledning till antagande, att geranledning till antagande, att sådan auktion ej kommer att leda sådanauktion ej kommer att leda till försäljning, äge förvaltaren tillförsäljning, äge förvaltaren med samtycke av ombudsmannen med samtyckeav ombudsmannen underlåta att föranstalta om egen- underlåtaatt föranstalta om egen domens avyttrande, där de borge- domensavyttrande, där de borge närer som i konkursen bevakat närer som ikonkursen bevakat fordringar, vilka skola utgå med fordringar,vilka skola utgå med särskild förmånsrätt eller bättre särskildförmånsrätt ur egendo- rätt ur egendomen, samtycka där- men,samtycka därtill, till. Varder auktion å boets fastaegendom utsatt att hållas i den ordning som gäller för utmätt sådan egendom,åligge det förvaltaren att före bevakningssammanträdet avlämna behållning, somunder konkursen av egendomen uppkommit. Behållning som ej avlämnas förebevakningssammanträdet skall, om egendomen säljes, avlämnas före tillträdesdagenoch i annat fall innan slututdelning i konkursen sker. Förvaltaren skall även senast Förvaltaren skall även senast vid bevakningssammanträde för vidbevakningssammanträde för auktion på fast egendom anmäla auktion påfast egendom anmäla arvode, annan kostnad och i kon- arvode,annan kostnad och i kon kursen bevakade fordringar som kursen bevakade fordringar som ' Senaste lydelse 1971: 498. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse böra beaktas vid egendomens för- böra beaktas videgendomens försäljning. / den mån det är påkal- säljning. Förvaltarenskall genom lat skall han också i ärendet föra brev underrätta borgenär oman-talan för borgenärer som ha för- mälan som han gör på dennesmånsrätt enligt 10 eller 11 § för- vägnar. månsrättslagen (1970:979). Förvaltaren skall genom brev underrätta borgenär om anmälan som han gör eller yrkande som han framställer på dennes vägnar. Vill förvaltaren efter förstaborgenärssammanträdet låta försäljning av lös egendom, som icke sker genom fortsättandeav gäldenärens rörelse, äga rum annorledes än å auktion, begäre samtyckedärtill av rättens ombudsman eller, om han vägrar, av borgenärerna. Innan ombudsmannenmeddelar sitt beslut, skall han höra gäldenären, där det lämpligen kan ske. Lös egendom, vari borgenär har panträtt eller annansärskild förmånsrätt, må ej i något fall utan hans samtycke säljas annorledesän å auktion, så framt hans rätt är av försäljningen beroende. Samtycke som avses i första och andra styckena fordrasicke, när förvaltaren vill genom fondkommissionär sälja på fondbörs noteratvärdepapper till gällande börspris. Samtycke enligt andra stycket fordras ejheller för försäljning av lös egendom genom fortsättande av gäldenärensrörelse. Skall helt fartyg eller gods i fartyg säljas, ägeförvaltaren, där fartyget finnes å ort inom riket, begära försäljning i denordning som gäller för utmätt sådan egendom. Är fartyg, som skall säljas,intecknat för gäld, må det ej säljas annorledes än utmätningsvis, med mindreinteckningshavare, vilkens fordran ej kan till fullo gäldas, likväl samtyckertill försäljningen samt, om fartyget inköpts av annan, för inteckningensdödande avlämnar inteckningshandlingen till den, som utses av honom ochköparen. Är fråga om försäljning av luftfartyg eller av intecknadereservdelar till sådant fartyg och finnes egendomen inom riket, skall vad i 70§ första och andra styckena sägs äga motsvarande tillämpning. Vill förvaltaren,ehuru auktion ej ägt rum i den ordning som för utmätt sådan egendom är stadgad,med ombudsmannens samtycke underlåta att föranstalta om egendomens avyttrande,skall dock därtill lämnas tillstånd av de borgenärer, som i konkursen bevakatfordran, för vilken egendomen på grund av inteckning häftar eller med vilkenär förenad luft-panträtt i egendomen eller varmed följer rätt att såsomsäkerhet kvar-hålla egendomen eller förmånsrätt enligt 10 eller 11 §förmånsrättslagen (1970: 979). i luftfartyg skall säljas i samma ordningsom gods i sjögående fartyg. Skall gäldenären tillkommande rätt till andel i inteckningsom belastar hans luftfartyg eller till sådant fartyg hörande reservdelarsäljas, late förvaltaren innan försäljning sker anskaffa särskildinteckningshandling » Senaste lydelse 1971: 498. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse å det gäldenären tillkommande beloppet, där laga hinder däremot icke möter. Skall försäljning ske av inteckningshandling, som innehaves av gäldenären och för vilken han är personligen ansvarig, vare förvaltaren pliktig att, där ej gäldenären medgiver, att handlingen må försäljas med bibehållande av hans ansvarighet, förse handlingen med påskrift, varigenom gäldenären frikallas friin ansvarighet. Bestämmelserna i 70 § sista Bestämmelserna i 70 §. stycket äga motsvarande tillämp- stycket äga motsvarande tillämpning, när gäldenären tillhörig lös ning, när gäldenären tillhörig lös egendomunder konkursen skall säljas i den ordning som gäller för utmätt sådan egendom.Vad där sägs om talan för borgenärer gäller även borgenärer som ha förmånsrättenligt 12 § förmånsrättslagen. egendomunder konkursen skall säljas i den ordning som gäller för utmätt sådan egendom./ sådant fall skall förvaltaren dessutom, i den mån det är påkallat, i ärendetföra talan för borgenärer som ha förmånsrätt enligt 10, 11 eller 12 §förmånsrättslagen samt genom brev underrätta borgenär om yrkande som hanframställer på dennes vägnar. Denna lag träder i kraft . Övergångsbestämmelserna till lagen (1971: 498) om ändringi konkurslagen (1921: 225) gäller i tillämpUga delar. Lag om ändring i lagen (1970: 741) om statlig lönegarantivid konkurs Härigenom förordnas, att 2 § lagen (1970: 741) om statliglönegaranti vid konkurs skall ha nedan angivna lydelse. Betalning enligt garantin utgår för lönefordran som harförmånsrätt enligt 17 kap. 4 § handelsbalken och för pensionsfordran som harförmånsrätt enligt 17 kap. 4 eller 6 a § samma balk. Med lönefordranjämställes fordran på skadestånd som avses i 17 kap. 4 § handelsbalken. Betalning enligt garantin utgår för sådan fordran på löneller annan ersättning som har förmånsrätt enligt 11 § förmånsrättslagen(1970:979) och för fordran på pension som har förmånsrätt enligt 11 eller 12 §samma lag. Senaste lydelse 1971: 201. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har arbetstagare på gmnd av fordransom avses i första stycket ansökt om gäldenärens försättande i konkurs, utgårbetalning även för kostnaden härför och, om konkursen avskrivits enligt 185 §konkurslagen (1921: 225), för kostnad som arbetstagaren ålagts att utge enligt188 § samma lag. Betalning enligt garantin utgår för varje arbetstagare t7jed sammanlagt högst ett belopp som motsvarar fyi-a gånger det vid tiden för konkursbeslutet gällande basbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring. Beträffande fordran med för månsrätt enligt 11 § förmånsrätts lagen gäller garantin för varje ar betstagare högst ett belopp som motsvarar fem gånger det vid liden för konkursbeslutet gällande bas beloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962: 381) om allmän försäk- ring. Denna lag träder i kraft . I fråga om konkurs på grund av ansökan som gjorts föreikraftträdandet, gäller 2 § första stycket i sin äldre lydelse. Beträffande fordran som gjorts eller kunnat göras gällandei konkurs, i vilken beslut om egendomsavträde meddelats före ikraftträdandet,gäller 2 § tredje stycket i sin äldre lydelse. Lag om ändring i sjölagen (1891: 35 s. 1) Härigenom förordnas, att 3 § sjölagen (1891: 35 s. 1)skall ha nedan angivna lydelse. Har den, för vars räkning fartygbygges, för byggnadens verkställande givit eller utfäst sig att givavarvsägaren eller byggmästaren förskott av penningar eller byggnadsämnen, ägehan, när avhandling därom upprättals, att låta den intagas, om byggnaden verkställesi stad med rådhusrätt, i rådhusrättens protokoll och eljest i protokollet hosnärmaste rådhusrätt. Han njuter sedan förmånsrätt enligt 4 § andra stycketförmånsrättslagen (1970: 979). Har den, för vars räkning fartygbygges, för byggnadens verkställande givit eller utfäst sig att givavarvsägaren eller byggmästaren förskott av penningar eller byggnadsämnen, ägehan, när avhandling därom upprättats, att låta den intagas i protokollet hosStockholms tingsrätt. Han njuter sedan förmånsrätt enligt 4 § andra stycketförmånsrättslagen (1970: 979). Denna lag träder i kraft . ' Senastelydelse 1970: 983. och fram tillutgången av bestäms den ordning i vilken borgenärer vid konkurs harrätt till betalning enligt 17 kap. handelsbalken. Från och med den 1 januari1972 gäller förmånsrättslagen (FörmL). Man skiljer mellan särskilda ochallmänna förmånsrätter. Särskild förmånsrätt belastar endast viss bestämdegendom medan allmän förmånsrätt i princip gäller i all gäldenärens egendom.Som exempel på särskild förmånsrätt kan nämnas fastighetsinteckning (6 §FörmL). Allmän förmånsrätt följer med löne- och pensionsfordringar (11 §FörmL). Lönefordringar och förfallna pensionsfordringar har en mycketframskjuten förmånsrätt, det s. k. löneprivilegiet. Även fordringar på framtidapension utgår i viss utsträckning med förmånsrätt. Fordran enligtlöneprivilegiet skall i första hand utlas ur egendom, som ej är föremål försärskild förmånsrätt, och därefter ur lös egendom, som är föremål för sådanförmånsrätt (15 och 16 §§ FörmL). Brist som därefter kvarstår får uttas igäldenärens fasta egendom före inteckning. Trots den framskjutna förmånsrätten i konkurs hararbetstagarnas löneskydd varit ofullständigt. För att åstadkomma enförstärkning av löneskyddet antog lagen om statliglönegaranti vid konkurs, vilken trädde i kraft den 1 januari 1971.Lönegarantilagen innebär att staten svarar för betalning av arbetstagaresfordran hos arbetsgivare som försatts i konkurs. De fordringar som omfattas avgarantin är sådana löne- och pensionsfordringar som har förmånsrätt i konkursen.Betalning utgår för varje arbetstagare med visst maximibelopp. Maximaltgarantibelopp var ursprungligen summan av tre basbelopp enligt lagen om allmänförsäkring men är efter lagändring, som trädde i kraft isamband med införandet av lag om anställningsskydd för vissa äldre arbetstagare (1971: 201, InU 1971: 18), summan av fyra sådana basbelopp. Det nugällande basbeloppet är . Staten inträder i fråga om utbetalat garantibeloppi arbetstagarens rätt mot konkursgäldenären. Lönegarantin finansieras genomarbetsgivaravgifter. Frågan om förhållandet mellan löneprivilegiet ochfastighetsinteckning i förmånsrättshänseende har länge varit uppmärksammad.Företrädesrätten för löneprivilegiet har sin grund i starka sociala skäl. Denhar emellertid för fastighetskrediten inneburit betydande olägenheter. Sålundamedför gällande ordning osäkerhet för kreditgivarna. Även om de får aldrig såvälbelägna inteckningar i säkerhet, har de inte någon möjlighet att på förhandbedöma riskerna för förlust. I flera fall har också förluster inträffat förinteckningshavarna. Förlusten kan i det enskilda fallet vara mycket betydande.I sammanhanget förtjänar att påpekas att det inte endast är banker och andrastörre kreditgivare. LU1971: 26 11 som är inteckningshavare, utan även stiftelser ochenskilda personer, som kanske inte ens känner till de risker som oberäkneligtkan aktualiseras. Såsom departementschefen framhåller råder nu allmänenighet om att det anmärkta förhållandet helst bör avhjälpas. Problemet hardock inte gått att lösa inom förmånsrättsordningens ram. Genom införandet avden statliga lönegarantin har frågan emellertid kommit i ett annat läge. godkända utlåtande över propositionen med förslag tilllönegarantilagen och motioner med yrkanden om kompletterande bestämmelserangående förhållandet mellan löneprivilegiet och fastighetsinteckningar anfördeförsta lagutskottet (ILU 1970: 79) bl. a. att några delade meningar inte torderåda om att det är en betydande olägenhet att fastighelsinteckningar t. o. m.inteckningar med bästa rätt kan bli nödlidande på grund av att löne- ochpensionsfordringar har bättre förmånsrätt. Så betydande som realkrediten är ivårt land borde den enligt utskottet i största möjliga utsträckning åtnjutarättsordningens skydd. Genom förslaget till lönegaranti öppnade sig en möjlighetalt lösa konflikten mellan löneborgenärerna och inteckningshavarna. Eftersomfrågan enligt vad departementschefen anfört skulle komma alt upptas tillfortsatt behandling ansåg utskottet det emellertid inte föreligga tillräckligaskäl att i lagen om statlig lönegaranti övergångsvis göra avsteg från gällandeförmånsrättsordning. I propositionen föreslås nu en omkastning avföreträdesordningen i konkurs så att inteckningar i fast egendom får företrädeframför löne-och pensionsfordringar. Detta uppnås genom att andra stycket i 16§ FörmL föreslås skola utgå. Vidare föreslås att det maximala beloppet enligtden statliga lönegarantin för betalning av lönefordringar och förfallnapensionsfordringar höjs till summan av fem basbelopp samt alt fordringar påframtida pension får utgå ulan någon beloppsbegränsning. Förstärkningen avlöneskyddet antas inte behöva påverka lönegarantiavgiftens storlek inomöverskådlig tid. Utskottet finner det tillfredsställande att konfliktenmellan inteckningshavarna och löneborgenärerna nu fått sin lösning. Med hänsyntill den betydelse som fastighetskrediten har den fasta egendomen utgörenligt propositionen säkerhet för lån på är detangeläget att lagstiftningen är så utformad att fastig-hetspanträtten erbjuderfullgod säkerhet. Enligt utskottets mening kan detta uppnås endast om fastighetsinteckningar,såsom nu föreslås, får förmånsrätt före löneborgenärerna. Utskottet vill ävenuttrycka sin tillfredsställelse över de föreslagna ändringarna ilönegarantilagen. Genom att maximigränsen för den statliga lönegarantin höjselimineras i huvudsak risken för att omkastningen i förmånshänseende mellanlöneprivilegiet och faslighetsinteckningarna skall leda till minskad betalningi konkurs för vissa arbetstagare. Det föreslagna slopandet av belopps- begränsningen beträffande förmånsberättigade fordringar påframtida' pension innebär en socialt välmotiverad förbättring avlönegarantisystemet. Dessa pensioner tillkommer nämligen arbetstagare som pågrund av hög ålder inte alls eller endast ofullständigt kommer i åtnjutande avallmän tilläggspension. Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottet deföreslagna ändringarna i förmånsrättslagen och lönegarantilagen. Övrigalagändringar föranleder ingen utskottets erinran. I motionen 1971: 1635 framhålls altfastighetsinteckningarnas ställning försvagades när antoglagen om anställningsskydd för vissa äldre arbetstagare. I lagen förlängdesuppsägningstiderna för dessa arbetstagare, vilket innebar alt löneprivilegietvid konkurs utvidgades.