bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Isin höstrapport uppger att investeringarna i byggnader ochanläggningar minskat med mellan andra FiU 1971: 47 35 Maskininvesteringarna visar ungefär sammautveckling som byggnadsinvesteringama. och fömtser en' avsevärt höjd aktivitet inombyggnadssektorn men en mer begränsad ökning av maskininvesteringama. Med hänsyntill de ytterligare stimulansåtgärder för investeringar i byggnader ochanläggningar, som föreslås i propositionen, är finansutskottet i likhet medskatteutskottet inte berett tillstyrka att rätten till särskilt investeringsavdragutvidgas utöver vad departementschefen föreslagit. Avdet anförda framgår att utskottet inte kan biträda avslagsyrkandet i motionen1971: 1533. Utskottet avstyrker också yrkandena i motionerna 1971:1489-1491 omsärskilt investeringsavdrag för byggnadsinvesteringar. Enligt3 § andra stycket förordningen om särskilt investeringsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt medges inte sådant avdrag vid anskaffning av bl. till skatteutskottet ingiven skrivelse har AB Bolinder-Munktell anfört bl.a. följande. Sedan en följd av år hyr bolaget ut ett betydande antal fabriksnyalantbmkstraktorer till försvaret i samband med repetitionsövningar.Uthyrningsperioden omfattar i regel , och den sammanlagda körtiden förvarje traktor uppgår därvid genomsnittligt . Efteruthymingsperioden försäljer bolaget trakto-rema med samma fabriksgaranti ochserviceåtagande som gäller för fabriksnya traktorer. Inregistrering avtraktorema sker först vid försäljningen. De till försvaret uthyrdatraktorerna, som torde uppgå till av det totala antalet i landetårligen nyregistrerade lantbrukstraktorer, redovisas före försäljningen avbolaget som vamlagertiUgång-ar. Enligt bolagets mening innebär tillhandahållandetav traktorema till försvaret inte att de vid försäljning till slutlig konsumentblir att betrakta som begagnade inventarier. Bolaget hemställer därför, attförordningen kompletteras med bestämmelser av innebörd att anskaffningen avifrågavarande traktorer medför rätt tiU särskilt investeringsavdrag. Skatteutskottethar i sitt yttrande framhållit, att avsikten med lagstiftningen i första handär att stimulera investeringar som medför en förbättring och utbyggnad avproduktionsapparaten inom näringslivet. Stimulansen har därför inriktats påanskaffning av nya maskiner och inventarier. Som framgår av ABBolinder-Munktells skrivelse föreligger emellertid fall, där det kan varaberättigat att medge investeringsavdrag även vid anskaffning av obetydligtbegagnade inventarier. Som förutsättning för avdragsrätten bör dock - somskatteutskottet framhållit -gälla att investeringen medfört en förbättringeller utökning av produktionen. Med hänsyn härtill bör en näringsidkare, somhyr ett inventarium av ett s. k. leasingföretag och därefter inköperinventariet från FiU1971: 47 36 företaget,inte vara berättigad till särskilt investeringsavdrag. I överensstämmelse medvad skatteutskottet förordat föreslår finansutskottet att , närsärskilda skäl föreligger, skall kunna medge att särskilt investeringsavdragfår åtnjutas även vid anskaffning av begagnade inventarier. Utskottets förslagföranleder ett tillägg till bestämmelsema i 3 § förordningen om särskiltinvesteringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt. med anledning av propositionen väckta motionen 1971: 1537 av harhemställts att beslutar införa ett investeringsbidrag på förtiden t. o. m. . Av motiveringen i motionen framgår attyrkandet inte avser,ett. bidrag i egentlig mening. Avsikten är attnäringsidkare, som inte redovisar vinst och därför inte kan utnyttja detsärskilda investeringsavdraget vid den statliga taxeringen, skall medges ettsärskilt avdrag av anskaffningskostnaden vid sin redovisning avmervärdeskatt. Imotionen 1971: 1543 av m. fl hemställs att tillInvesteringsbidrag för maskininvesteringar i rörelse, jordbmk och skogsbmk påtilläggsstat I. till riksstaten för /72 anvisar ett anslag av . yttrande framgår att allvarliga erinringar från såvälprincipiella som tekniska synpunkter kan riktas mot förslaget i motionen 1971:1537. Med hänsyn härtill avstyrker finansutskottet detta yrkande. Näringsutskottetanser i sitt yttrande (NU 1971: 2 y) att förslaget i motionen 1971: 1543 börställas i relation till de förslag som framlagts i propositionen 1971: 140bilaga 5 rörande särskilt investeringsavdrag för maskiner och inventarier och imotionen 1971: 1537 rörande investeringsbidrag med anknytning till uppbördenav mervärdeskatt. Då förslaget i förstnämnda motion bör ses i ett störresammanhang avstår näringsutskottet från att redovisa någon närmare granskningav det skisserade bidragssystemet. ,som delar näringsutskottets uppfattning i denna fråga, avstyrker motionen 1971:1543. I propositionen 1971: 140 behandlas en fråga sominte föranlett något förslag till . Departementschefen uttalar på s.11 i propositionen att företag inom branscher med hög relativ energiförbmkningbör ges dispens från energiskatt. Åtgärden, som är avsedd att ytterligarestimulera utvecklingen inom näringslivet, kan enligt departementschefens meningske inom ramen för gällande dispensbestämmelser. Medanledning härav har skatteutskottet i sitt yttrande (1971: 2 y) anförtföljande: vill uttala viss tvekan beträffandeinnebörden av detta uttalande. Med dispensrätt torde i skattesammanhang endastavses rätt för Kungl. Maj:t att befria från eller återbetala skatt.Förordningen (1957: 262) om allmän energiskatt innehåller inte någrabestämmelser FiU 1971: 47 37 omrätt för Kungl. Maj:t att meddela dispens. Bestämmelsema i förordningen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning äger emellertid tillämpningpå den allmänna energiskatten. I 46 § denna förordning stadgas att Kungl.Maj:t eller den myndighet . Maj:t förordnar äger, när synnerliga skäldärtill föreligger, medge befrielse från eller återbetalning av skatt. Dennabestämmelse har emellertid främst tillkommit för att dispens skall kunna gesdå det på grund av omständigheterna i det enskilda fallet framstår som obilligtatt skatt skall erläggas, exempelvis om den. skattskyldige blivit missledd avuppgifter från beskattningsmyndigheten och han inte har möjlighet att i sin turta ut den debiterade skatten. Det måste enligt utskottets mening anses uteslutetatt Kungl. Maj:t i konjunkturstimulerande syfte skulle kunna lämna dispens förhela sektorer av näringslivet med stöd av detta bemyndigande. De övrigabestämmelser i energiskatteförordningen som möjliggör nedsättning av ellerbefrielse från skatt är alla av den arten att de bemyndigarbeskattningsmyndigheten - - att besluta härom och det fårenligt utskottets mening anses helt främmande för lagstiftningens syfte attett centralt ämbetsverk skulle kunna använda dessa regler för konjunkturpolitiskaändamål. Såvitt utskottet kan finna torde därför de avsedda lättnaderna intekunna ske inom ramen för gällande lagstiftning. Detfinns enligt utskottets mening anledning att också något beröra de praktiskakonsekvenserna av förslaget. De nedsättningsregler som efterhörande av den till verket knutna energiskattenämnden tillämpar i fråga om denallmänna energiskatten har till syfte att de tillverkade produkterna skall -oavsett vilken energiform som används vid framställningen - få viss maximeradskattebelastning i reia-tion till tillverkningskostnadema. Detta innebär attskattenedsättningar redan förekommer för de särskilt energikrävande branschersom åsyftas i det nämnda departementschefsuttalandet. Systemet leder till attskilda nedsättningsregler tillämpas för olika kraft- eller värmekällor inom enoch samma sektor av näringslivet. En temporär skattebefrielse kan därför fören viss sektor medföra en konkurrenssnedvridning genom att den upphäver denkostnadsutjämning mellan energikäUoma som nuvarande regler medför. kan bedöma måste därför största försiktighet iakttas vid användandetav den allmänna energiskatten som konjunkturpolitiskt instrument och eventuellaskattenedsättningar bör ske först efter hörande av energiskattenämnden och medbeaktande av i nämnden framförda meningar. De konjunkturpolitiska effekterna avde i propositionen förordade ingreppen i den allmänna energiskatten tordesålunda eidigt utskottets mening bli tämligen begränsade. Utskottet villemellertid inte motsätta sig att Kungl. Maj:t får möjlighet att förordna omskattelättnader för de branscher där en sådan åtgärd kan. väntas vara avbetydelse och där inga negativa effekter kan befaras. har vid sitt ställningstagande tillfrågan inte funnit anledning till annan bedömning och föreslår i likhet medskatteutskottet att antar en särskild förordning om tillfällignedsättning av den allmänna energiskatten, varigenom Kungl. Maj:t bemyndigasatt förordna härom intill utgången av . I anslutning till detnyssnämnda departementschefsuttalandet beträf- FiU 1971: 47 38 fandeden allmänna energiskatten yrkas i motionen 1971: 1542 av m. fl. attriksdagen vid behandlingen av propositionen gör ett uttalande av innebörd attdispens från energiskatt skall medges den manuellt arbetande glasindustrin. Medanledning härav vill utskottet framhålla, att om energiförbrukningen inom denmanuella glasindustrin motiverar skattenedsättning och några hinder i övrigtinte föreligger härför får Kungl. Maj:t enligt utskottets förslag möjlighetatt tillgodose syftet med motionen. Med det anförda anser utskottet sig habesvarat motionen 1971:1542. Utskottet behandlar härefter vissa i motionernaframställda yrkanden om utredningar rörande beskattningen. I motionen 1971:1489 av m. fl. begärs att en parlamentarisk utredning skall tillsättasför översyn av beskattningssystemet. Utredningen bör enligt motiveringen imotionen ha till uppgift att åstadkomma marginalskattesänkningar ochindexreglering av skattesystemet. I den med anledning av propositionen väcktamotionen 1971: 1530 av i m. fl. hemställs omriksdagsskrivelse med begäran om ändring av det direkta skattesystemet så attpenningvärdeförändringar inte automatiskt medför ökat skattetryck och därmedminskad köpkraft. Finansutskottetdelar skatteutskottets uppfattning att resultatet av skattereform ochav pågående utredningar rörande beskattningen bör avvaktas, innan beslut fattasom en översyn av beskattningen. Utskottet avstyrker utredningsyrkandet imotionen 1971: 1489. Enindexreglering av skattesystemet finner utskottet mindre lämplig. I stället börbeskattningen på samma sätt som tid efter annan omprövas och avvägasmed hänsyn till penningvärdeförändringen och ändrade fömtsättningar i övrigt.Av anförda skäl avstyrker utskottet motionen 1971: 1530. Utskottetvill i sammanhanget erinra om vad i anledning av finansutskottetsbetänkande : 37 givit Kungl. Maj:t till känna om skattesystemetsfördelningspolitiska effekter. Äveni motionen 1971: 1490 av m. fl. framställs ett utredningsyrkandeom differentiering av den allmänna arbetsgivaravgiften i syfte att beredaarbetskraftsintensiva näringsgrenar särskilda lättnader. Skatteutskottethar i sitt yttrande framhållit, att det från skatteteknisk synpunkt ärangeläget att bevara de praktiska fördelar som vissa skatte- och avgiftsformererbjuder genom sin förhållandevis enkla kon-stmktion. Om man inför undantageller särregler för att tillgodose särskilda intressen, riskerar man attförlora inte bara de tekniska fördelarna utan också möjligheterna attöverblicka kostnaderna för samhällets åtaganden. Finansutskottetdelar denna uppfattning och kan således inte heller biträda utredningsyrkandeti motionen 1971: 1490. FiU 1971: 47 39 Kredit politiska åtgärder. I motionen 1971: 1489 avherr m. fl. a. hemställts att måtte uttala attkvarvarande delar av den restriktiva kreditpohtiken måtte avvecklas. Detta börenligt motionärerna gå till så att en räntesänkning kombineras med att kvarvaranderester av den tidigare mycket restriktiva kreditpolitiken såsomlikviditetskvoter och emissionskontroll avlägsnas. Finansutskottetvill först erinra om att - sedan motionen väckts -ytterligare endiskontosänkning genomförts. En motsvarande sänkning har skett av bankernas in- och utlåningsräntor. tidigare framhållit på tal om den allmänna uppläggningen av denekonomiska politiken har inte lagt några restriktionerpå bankemas utlåning. Bankemas likviditet har tillåtits stiga upptill höga nivå. Även beträffande industrins och handelnsItkviditetsläge har en markant återhämtning skett. På obligationsmarknaden harutrymmet för industrins emissioner fördubblats jämfört med . Enavsevärd lättnad av kreditpolitiken har sålunda successivt genomförts under1971. Att som motionärema föreslår helt avskaffa likviditetskvoter ochemissionskontroll anser utskottet inte motiverat. Samtliga affärsbanker harsedan 1970 uppfyllt likviditetskvotskraven, och många av dem har en likviditetsom väsentligt överstiger den som föreskrivs. Likviditetskvotema utgör därföri nuvarande läge ej något hinder för kreditexpansion. Emissionskontrollenberörde utskottet i sitt betänkande över årets finansplan (FiU 1971:1) därutskottet bl. a. erinrade om att emissionskontrollen syftar till att delsmöjliggöra en kontroll av ränteutvecklingen på kapitalmarknaden, delsmöjliggöra en prioritering av kreditbehov varom själv fattar beslut.Att av-hända sig dessa möjligheter att påverka kapitalmarknadsutvecklingen ärenligt utskottets mening inte lämpligt. Inom emissionskontrollens ram kan, omså erfordras, ske en betydande kréditexpansion till de sektorer som det ansesangeläget att prioritera. Den tidigare berörda ökningen av industrinsobligationsemissioner är ett exempel härpå. Underåberopande av det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 1489 såvitt nu äri fråga. I motionen 1971: 1522 av i m. fl.har hemställts att skyndsamt uttalar att kommunerna skall erhålla upplåningsrättpå den långa kapitalmarknaden motsvarande den kommunala finansieringsdelen förberedskapsarbeten. Vadbeträffar motionäremas yrkande vill utskottet framhålla att den kraftigahöjning av statsbidraget för kommunala beredskapsarbeten 1november 1971-30 juni 1972 - från tiir75 % av kostnaderna - somföreslagits i propositionen 1971: 140 i och för sig måste medföra en inteoväsentlig förbättring av kommunernas likvidi- tetssituation.I den mån kommunerna trots detta anser sig behöva ta den långa kapitalmarknadeni anspråk i ökad utsträckning är detta något som måste vägas mot de krav somställs från, andra sektorer av ekonomin. Utskottet är därför inte, berett attförorda att skall göra ett uttalande av så kategorisk natur sommotionärerna begärt och avstyrker därför motionen 1971: 1522. I motionen 1971: 1492 av iStockholm m. fl. hemställs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelsetill regeringen begär förslag till nödvändiga lagändringar för att medel urAP-fonderna skall kunna användas till skapandet av statliga basindustrier iavfolkningsområdena - verkstadsindustri, elektronisk industri, kemisk ochpetrokemisk industri osv. - samt vidareförädling av skogsprodukter,gruvprospektering i det inre och igångsättning av malmbrytning. I motionen 1971: 1527 av herrar Annerås och Levinhemställs att anmodar Kungl. Maj:t att framlägga förslag om vid gad rätt till och utökad amorteringstid för återlån från allmänna pe;n- sionsfonden. .' Motionärernahar i ijiotionen 1971: 1492 motiverat sitt förslag med behovet att finansieraen utbyggnad av den statliga företagssektorn, vilket skulle ske med hjälp avmedel ur allmänna pensionsfonden. hänvisar i sitt yttrande(NU. 1971:1 y) till att kapitalmarknadsutredningen har i uppdrag att se överreglerna för hur AP-fondens medel skaU utnyttjas, bl. a. även de skäl som kantala för ett mera direkt engagemang i näringslivet från fondens sida. Medhänvisning härtill avstyrker näringsutskottet motipnskravet i denna del. anför i sitt yttrande övermotionen 1971: 1527 (NU 1971: 2 y) att motioner om ändrade regler, för återlånfrån allmänna pensionsfonden har avstyrkts, av näringsutskottet. (NU 1971:5) och avslagits av . Utskottet hänvisade därvid till att1968 års kapitalmarknadsutredning enligt sina direktiv skall förutsättningslöstpröva om systemet med återlån från allmänna pensionsfonden bör bibehållas och,om den anser detta, överväga vilka villkor som bör gälla för dennautlåningsform. Oavsett i vilka former utredningsarbetet bedrivs kan ett förslagtill ändrade regler för återlån från allmänna pensionsfonden framläggas förriksdagen tidigast . Med hänsyn bl. a. härtill kan den åtgärd sommotionärerna föreslår inte få någon omedelbar konjunkturstimulerande effekt.Näringsutskottet avstyrker motionen. Finansutskottetbiträder de synpunkter näringsutskottet anfört i förevarande sammanhang ochavstyrker motionen 1971: 1492, såvitt nu är i fråga, och motionen 1971: 1527. I motionen 1971: 1533 av herrHermansson i m. fl. hemställs, såvitt nu är i fråga att iskrivelse till regeringen begär förslag om investeringsstyrning inbegripandekontroll över lagemtvecklingen. Motionärernauttalar, efter, en kritik av den politik som förts före och under den nuvarandelågkonjunkturen, att de anser att staten bör använda sin maktapparat för attpåverka produktionens inriktning och investeringarnas omfattning och inriktningsåväl på näringsgrenar som geografiskt. finner inte skäl atttillstyrka motionärernas krav om en särskild framställning från riksdagenrörande investeringsstyrande åtgärder. Finansutskottethar för sin del berört frågan om lagerinvesteringarnas påverkan påsamhällsekonomin i bl. a. betänkandet 1971:30 (s. 17). Utskottet pekade på detendenser till rubbad balans som springer fram ur starka lagerfluktuationer.Förslaget om sysselsättningspolitiskt betingat bidrag till lageruppbyggnad somutskottet förordar i annat sammanhang bör ses som ett försök att balansera avdessa starka tendenser till lagersvängningar. kan inte uteslutas attlagerutvecklingen i en uppgångskonjunktur också bör bli föremål för påverkan omlämpliga ni-strument kan utarbetas. Någon erinran härom till Kungl. ärinte erforderlig eftersom Kungl. Maj:t i skilda sammanhang uppmärksammat dessaproblem. Desynpunkter som motionärerna i övrigt anfört om investeringspåverkan ochinvesteringsstyrning är alltför allmänna för att vara av intresse i dettasammanhang. Ett ständigt arbete pågår att utveckla metodiken. Finansutskottetfinner därför inte skäl att tillstyrka mötionskravet om en särskildframställning till Kungl. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. att med anledning av propositionen1971: 140 och med avslag på motionen 1971: 1533 såvitt nu är i fråga antar detvid propositionen fogade förslaget till förordning om ändring i förordningen(1971:50) om. särskilt investeringsavdrag vid taxering till statliginkomstskatt med den ändringen att 3 § erhåller följande såsom utskottetsförslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Utskottets förslag Särskilt investeringsavdrag utgör tjugo procent avanskaffningskostnaden. Träffas skriftligt avtal om förvärvet eller1972 för leverans , under vilket avtalet träffats, utgör dockavdraget tjugo procent av det avtalade priset. Särskiltinvesteringsavdrag åtnjutes icke för följande inventarier, nämligen FiU1971: 47 42 inventariermed en beräknad varaktighetstid av höjgst , personbilar,som avses i vägtrafikförordningen (1951: 648) och som icke användes i yrkesmässigtrafik eller uthyrningsrörelse, inventarier,som den skattskyldige själv tillverkar, orh tillverkningen börjat före ingångenav , inventarier,om vars anskaffande skriftligt avtal träffas och som enligtavtalet skall levereras efter utgången av , inventarier,om vars anskaffande skriftligt avtal träffas och som enligtavtalet skall levereras efter utgången av . Föreliggersärskilda skäl, får medge att särskilt investeringsavdrag fåråtnjutas för anskaffning av begagnade inventarier. Förinventarier, som förvärvas från någon med vilken' förvärvaren är i väsentligekonomisk intressegemenskap, åtnjutes särskilt investeringsavdrag endast omsäljaren är tillverkare och tillverkningen börjat efter ingången av . Särskiltinvesteringsavdrag enligt denna förordning åtnjutes icke för inventarier, förvilka investeringsfond enligt förordningen (1955: 256) om investeringsfonderför konjunkturutjämning eller motsvarande äldre författning tagits i anspråkenligt beslut av Kungl. Maj:t eller eller för vilkaförordningen (1963: 216) om extra avskrivning och särskilt investeringsavdragvid.inkomsttaxeringen skall äga tillämpning enligt beslut av Kungl. 2. att beträffande särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten avslår a. motionen1971: 1489, b. motionen1971: 1490, c. motionen1971: 1491, B. att beträffande införande av investeringsbidrag avslår 1. motionen 1971: 1537, 2. motionen 1971: 1543, C. att med anledning avpropositionen 1971: 140 och med avslag på motionen 1971: 1542 antar följande Förordningom tillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten Härigenom förordnas somföljer. Utan hinder avbestämmelserna i förordningen (1957: 262) om allmän energiskattkan Konungen i konjunkturstimulerande syfte förordna om nedsättning av ellerbefrielse från allmän energiskatt, som skall utgå den 1 december1971-den 31 december 1972. Denna förordning träder i kraft dagen efter den, dåförordningen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. D. att beträffande uttagsprocenten för den statliga inkomstskatten avslår motionen 1971:1489, E. att beträffande ändring avmervärdeskatten avslår 1. motionen 1971: 1491, 2. motionen 1971: 1493, 3. motionen 1971: 1494, F. att beträffande ändring av denalhnänna arbets givaravgiften 1. motionen 1971: 1489, 2. motionen 1971: 1490, 3. motionen 1971: 1491, G. att beträffande indexreglering av skattesystemet avslår motionen 1971: 1530, H. att riksdagenbeträffande utredning om skattesystemet avslårmotionen 1971: 1489, J. att beträffande utredning rörande denallmänna avslårmotionen 1971: 1490, K. att beträffande kredit politiska åtgärder 1. motionen 1971: 1489, 2. motionen 1971: 1492, 3. motionen 1971: 1522, 4. motionen 1971: 1527, L. att beträffande investeringsstyrningavslår motionen 1971: 1533. 17.Bidrag till driften av gymnasieskolor. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. Bidrag till kommunala skolor för vuxna. Maj:t har ipropositionen 1971: 140, bilaga 6, s. 4143 (punkterna 1-3 i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden för ) givitriksdagen till känna vissa åtgärder i konjunkturstimulerande syfte underutbildningsdepartementets handläggning. Utbildningsutskottethar i yttrande (UbU 1971: 2 y) till finansutskottet ej haft något att erinramot ovannämnda åtgärder. Vad i propositionen i denna del anförts föranleder ejnågon erinran eller något uttalande från finansutskottets sida, vilketutskottet här anmäler. 18.Bidrag tiU kommunala avloppsreningsverk m. m. samt Bidrag till vatten- ochluftvårdande åtgärder inom industrin. Maj:t har i propositionen 1971:140, bilaga 7, s. 4547 (punkterna 12 i utdrag av statsrådsprotokollet överjordbmksärenden för ) föreslagit att dels godkännavad i statsrådsprotokollet förordats rörande tillfälligt höjda statsbidragtill kommunala avloppsreningsverk, dels till Bidrag till kommunala avloppsreningsverkm. m. på till-läggsstat I till riksstaten för /72 anvisa ettreservationsanslag av , dels godkänna vad i statsrådsprotokolletförordats rörande tillfälligt höjda statsbidrag till vatten- och luftvårdandeåtgärder inom industrin. Höjt statligt bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. samt till vatten- och luftvårdande åtgärder inomindustrin föreslås utgå om arbetena påbörjas och till utförs undertiden den 1 november 1971den . För arbeten som påbörjas undernämnda tid men inte kunnat fullföljas i angiven omfattning bör dock höjt bidragkunna utgå för kostnader som hänför sig till nämnda period. I motionen 1971: 1521 av m. fl. (c,fp, m) har hemställts att måtte medge att statsbidrag får utgå tillvatten-och luftvårdande åtgärder inom jordbruket och trädgårdsnäringen enligtsamma grunder som i propositionen föreslås för industrin. I motionen 1971: 1540 av i (c) har hemställts att i skrivelse till Kungl.