bet · FU01SkU23 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:23 Skatteutskottetsbetänkande i anledning av motion angående befrielse från arvsskatt för de friatrossamfunden och invandrarkyr-koma. I motionen 1971:34 av m. fl. (fp) yrkasbl. a. ändrade bestämmelser angående uttagande av arvsskatt i syfte att införaskattefrihet för stiftelse och sammanslutning med huvudsakligt syfte att främjareligiösa ändamål. övriga tiU skatteutskottet hänvisade delar avmotionen har behandlats i betänkande nr 17. Gällandebestämmelser m. m. Staten är enligt 3 § förordningen (1941: 416) omarvsskatt och gåvoskatt befriad från sådan skatt. Detsamma gäller stiftelseroch andra sammanslutningar som ansetts främja ett i särskilt hög grad allmännyttigtändamål. Befriade är sålunda försvarsstiftelser samt stiftelser medhuvudsakligt ändamål att främja barns eller ungdoms vård och fostran ellerutbildning, vård av behövande ålderstigna, sjuka eller lytta, ellervetenskaplig undervisning eller uppfostran. Skattebefrielsen för statenomfattar bl. Andraallmännjtiga stiftelser och sammanslutningar är enligt 38 § befriade frångåvoskatt men inte från arvsskatt. Till stiftelser av denna art hör bl. a.sådana som främjar religiösa, välgörande eller sociala ändamål. Dessastiftelser arvsbeskattas enligt skatteklass III, dvs. enligt en skatteskala somi sina lägre skikt överensstämmer med.den som gäller för andra arvtagare änefterlevande make och barn men som beträffande skattepliktiga lotter . stannar vid av överskjutande belopp. Kapitalskatteberedningen föreslog i sitt betänkandeKapitalbeskattningen (SOU 1969: 54) att arvs- och gåvoskattefriheten skullesamordnas och begränsas tUl att gälla i huvudsak staten, försvarsstiftelseroch sammanslutningar som främjar högre undervisning eller uppfostran. SkU 1971: 23 2 1971: 71 föreslog departementschefenemellertid oförändrade regler och åberopade som motiv härför att beredningensförslag vid remissbehandlingen mött stark kritik. Endast mycket tungt vägandeskäl borde enligt hans mening föranleda inskränkningar i skattefriheten, och deskäl som beredningen åberopat ansåg han inte tillräckligt övertygande. Å andrasidan menade han att de rättssubjekt, som åtnjöt både arvs- och gåvoskattefrihet,främjade en i så hög grad allmännyttig verksamhet att andra organisationerinte hade anledning att känna sig till-bakasatta. a. med hänsyn härtill vardet enligt departementschefen obefogat att, som föreslagits av någraremissinstanser, utvidga arvsskattefriheten. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen väcktes motioner om såväl lättnader somskärpningar av stiftelsernas beskattning. Med anledning härav framhöllbevillningsutskottet (BeU 1970: 40) som tidigare erinrat om attkoncentrationsutredningen i sitt betänkande Ägande och inflytande inom detprivata näringslivet (SOU 1968: 7) fäst uppmärksamheten på stiftelsernas rollvid förmögenhetsfördelningen och ansett att den i samband därmed förda debattenmanade till försiktighet i fråga om åtgärder som måste tolkas som ettytterligare befästande av stiftelsernas skatteförmåner att motionsyrkandenaberörde endast delar av ett större frågekomplex. Detta frågekomplex bordeenligt utskottets mening bli föremål för en mer allsidig utredning än denkapitalskatteberedningen enligt sina direktiv haft att verkställa. Utskottetförutsatte att Kiingl. Maj:t uppmärksammade dessa spörsmål och avstyrkte därförmotionerna. Betänkandet godkändes av . Enligt direktiven för företagsskatteberedningen (Fi1970: 77) bör beredningen ta upp frågan om friheten från inkomst- ochförmögenhetsskatt för vissa stiftelser. Vid sin prövning av denna fråga börutredningen bl. a. överväga om den ändamålsbestämning som f. n. gäller somvillkor för skattefrihet är lämplig. Det kan enligt direktiven ifrågasättas ominte villkoren bör göras snävare mot bakgrunden av den utveckling samhälletsverksamhet numera fått på hithörande område. Yrkandet i motionen 1971: 34, att de friatrossamfunden och invand-rarkyrkorna skall befrias inte såsom nu endast frångåvoskatt utan även från arvsskatt, skall ses bl. a. mot bakgrunden av attsvenska kyrkan är befriad från båda dessa skatter. Enligt motionärernasuppfattning bör en större jämlikhet åstadkommas mellan ochövriga trossamfund, vUka bedriver en från allmän synpunkt betydelsefull verksamhetunder ekonomiskt ogynnsamma villkor. I stort sett motsvarandeyrkanden, som det skatteutskottet nu har att SkU 1971: 23 3 behandla,har vid upprepade tillfällen avvisats av . Som departementschefenanförde i prop. 1970: 71 till föregående års riksdag, främjar de rättssubjekt,som åtnjuter både arvs- och gåvoskattefrihet, en i så hög grad allmänn)tig verksamhetatt andra organisationer inte har anledning att känna sig tillbakasatta. Ettbifall till yrkandet i den nu ifrågavarande motionen skuUe emellertid föranledaatt även andra allmännyttiga organisationer skulle kunna ställa befogade kravpå samma förmånliga behandling. Att nu ytterligare befästa deras förmåner vidbeskattningen bör bl. a. av skäl som bevillningsutskottet anfört i sittbetänkande 1970: 41 inte komma i fråga. vill i sammanhangetockså påpeka att den numera tillsatta företagsskatte-beredningen (Fi 1970: 77)enligt sina direktiv har att överväga om inte villkoren för stiftelsernasskatteförmåner bl. a. vid inkomstbeskattningen bör göras snävare. Detav motionärerna påtalade förhållandet att är befriad frånarvsskatt beror inte på dess ändamål utan på att den fortfarande utgör ettstatsorgan. Staten är liksom vissa stiftelser med ett i särskilt hög gradallmännyttigt ändamål befriad från arvsskatt. Att religiösa och andraallmännyttiga sammanslutningar befriats från gåvoskatt har motiverats med atten gåvobeskattning i dessa fall i alltför hög grad skuUe motverka benägenhetenatt ge gåvor till allmännyttiga ändamål. Denna synpunkt kan emellertid inteåberopas som skäl för befrielse från arvsskatt. Bortsett från arv till make ochbarn beräknas nämligen arvsskatten för dessa sammanslutningar efter samma eller beträffande skattepliktiga lotter . väsentligt gynnsammareregler än som gäller för andra skattskyldiga. Utskottet avstyrkersåledes motionen 1971: 34. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att avslår motionen 1971: 34, i vadden behandlas i detta betänkande. Närvarande:herrar (), (), fruar Nettelbrandt* (fp), * (s),herrar (). Josefson i Arrie (c), (), i (fp),Carlstein (s), i Trobro (m), (), * (c), Stadling (s)och i (c). *Ej närvarande vid betänkandets justering. SkU 1971: 23 4 av (), herrar Josefson i Arrie(c), i (fp), i Trobro (m), () och OlofJohansson i (c), vilka »Somframhålls i motionen 1971: 34 driver de fria trossamfunden ochinvandrarkyrkorna en i hög grad allmännyttig verksamhet under ekonomisktogynnsamma viUkor. Trots en allmän strävan att åstadkomma större jämlikhet medsvenska kyrkan, har skiUnadema i ekonomiska förutsättningar ökat. Införandetav den allmänna arbetsgivaravgiften och de höjda indirekta skatterna harbidragit till denna utveckling, eftersom dessa trossamfund inte liksom kan kompensera sig för uppkommande kostnadsökningar genom höjdutdebitering. Deskilda villkor som gäller för och för övriga trossamfundframträder bl. a. i de olika regler som gäller vid arvsbeskattningen. Om ensammanslutning skall erlägga arvsskatt eUer ej avgörs i princip med hänsyn tillarten av den verksamhet sammanslutningen bedriver. Fastän verksamhetens artinom och de övriga trossamfunden i allt väsentligt är identisk,är emellertid i motsats till de sistnämnda befriad frånarvsskatt. Atttidigare års riksdagar avvisat i och för sig välmotiverade motionsyrkanden,att sådana rättssubjekt som är befriade från gåvoskatt skall befrias även frånarvsskatt beror inte på skilda uppfattningar i ovan angivna hänseenden, utan påskäl som delvis fallit bort sedan ställning numera tagits tillkapitalskatteberedningens framlagda betänkande. De invändningar, somvid riksdag kvarstod mot motionsyrkanden av denna innebörd, var attde från arvsskatt befriade rättssubjekten främjar en i så hög grad allmännyttigverksamhet, att andra organisationer inte hade anledning att känna sigtillbakasatta och att den förda debatten om stiftelsernas roll vidförmögenhetsfördelningen manade till försiktighet i fråga om åtgärder somkunde befästa stiftelsernas förmåner vid beskattningen. Yrkandeti motionen 1971: 34 berör emellertid endast religiösa organisationer. Dessaär, som framgår av vad vi tidigare anfört, missgynnade vid beskattningen, ochnågra svårigheter att avgränsa dessa organisationer från sådana stiftelser,som torde ha avsetts i det återgivna uttalandet, föreligger inte. Videlar således motionärernas uppfattning att det är både rimligt och angelägetatt skyndsamt medge skattefrihet för testamentariska förordnanden till förmånför de fria trossamfunden och invandrarkyrkorna. Ett ytterligare skäl härtillär den bristande överensstämmelsen mellan beskattningsreglerna vid arv ochgåva. Att gåvor är befriade från SkU 1971: 23 5 skattinnebär ofta att rena tillfälligheter avgör om en donation skall beskattaseller ej. Många personer som har bestämt sig för att överlämna en del av sinförmögenhet till ett trossamfund av detta slag känner ej tillskattekonsekvenserna av att detta ej sker . Meddet anförda tillstyrker vi motionen 1971: 34 i nu ifrågavarande del.» delsansett att utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1971: 34 inu ifrågavarande del antar följande omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt Härigenom förordnas, att 3 § förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) Från skattskyldighet------------ vissasläkter; akademi och sådan stiftelse eller akademi,trossamfund, invand- sammanslutning, som har till hu- rarkyrka och sådan stiftelse eUer vudsakligt ändamål att främja ve- sammanslutning, som har till hu- tenskaplig undervisning eller forsk- vudsakligt ändamål att främja ve- ning. tenskaplig undervisning eller forsk- Skattebefrielseenligt-------------- eller sammanslutning. Deima förordning träder i kraft den 1 juli 1971.Äldre bestämmelser tillämpas dock om skattskyldighet inträtt .