bet · FU01JoU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Denhämmande effekt som initialkostnaderna har skulle därmed begränsas. Kungl.Maj:t bör dessutom ge sådana riktlinjer för domänverkets förvaltning av statensfiskevatten, att frågan om statens inträde i fiskevårdsområden bedöms med storthänsynstagande till fritidsfiskets intresse av stora sammanhängandefiskeområden. Genom det större värde som rätten till fiske därmed får, bördetta inte behöva leda till försämrat ekonomiskt utbyte för staten. Motionärerna har även tagit upp frågan om åtgärder för attöppna fiskevatten som är förbehållna vissa grupper. Denna frågaberör mycket komplicerade äganderättsförhållanden och torde inte kunna bedömasuteslutande med avseende å rätten till fiske, men styrelsen anser i likhet medmotionärerna att åtgärder bör vidtagas för att öppna nya fiskeområden för detallmänna fritidsfisket. För att minska antalet fiskevatten som undandragits detallmänna fritidsfisket bör enligt styrelsens uppfattning fiskevatten i detallmännas ägo som inte utarrenderats till yrkesfiskare regelmässigt upplåtassom kortfiskevatten för fritidsfiskare. Ökningen i fritidsfisket är en följdav det ökade fritidsresandet, som ställer stora krav på insatser frånsamhällets sida. Med hänsyn härtill bör det allmännas organ inte begränsaallmänhetens möjligheter att tillgodose sitt behov av rekreation ochavkoppling inom områden som ägs av det allmänna. (5,4.1971) Fiskevattenägarförbundhemställer, att Kungl. Maj:t inte under nuvarande förhållanden företarändringar i nu gällande lag om fiskevårdsområden samt att den nu pågåendeutvecklingen inom fritidsfiskeverksamheten inte måtte stävjas genom attutarrendering av fiskevatten till grupper av fritidsfiskare förhindras.Förbundet anför vidare. Motionärerna har påtalat betydelsenav att samordna de fiskevårdande insatserna med åstadkommande av störreenheter för fiskekortförsäljning. är av denuppfattningen, att de förändringar som företagits i "Lag omfiskevårdsområden" kommer att tjäna ett sådant syfte. Det är riktigt sommotionärerna påtalat, att nämnda lags betydelse ännu ej fått den förståelse somden förtjänar. Det har dock kunnat konstateras, att allt flerafiskevårdsområden kom- Härvid har noterats, att fiskevårdsområdena inomglesbygderna syftar till att öka fiskekorttillfällena för allmänheten medanfiskevårdsområdena i närheten av tätorterna bildas för att bevakafiskevattenägar-intressena och endast i mindre omfattning för att tillskapaytterligare fritidsfisketillfällen. På så sätt har lagen fungerat till förmånför fiskevattenägarna utan att medföra intrång i deras rättigheter. Eftersom fritidsfiskeintressena är störst undersommarhalvåret, har inom de bildade fiskevårdsområdena chansen ökat för ettmera omfattande fritidsfiske genom försäljning av s. k.säsongskort. Eftersom "Lagen om fiskevårdsområden" strävar efter attsammanföra så stora vattenarealer som möjligt, kommer enligt förbundetsuppfattning motionärernas syfte att nås genom den påbörjade verksamheten. Heltnaturligt skulle verksamheten kunna påskyndas genom en ytterligareupplysningsverksamhet. kommer i det syftet attanordna kurser redan kommande studiesäsong, där bl. a. fiskerätts- ochfiskevårdsområdesbestämmelser ingår i kursplanen. Det är fiskevattenägarförbundet bekant, att man i flerafall utanför "Lagen om fiskevårdsområden" skifteslagsvis sammanslårvattenområden för att erhålla större fritidsfiskeområden. Detta kan ske genomatt överenskommelser träffas mellan de olika byalagen och även denna verksamhetsträvar efter att nå det mål som motionärerna önskar. Särskilt gäller dettaDomänverket, som främst i har sammanlagt stora vattenarealer för attkunna bjuda en bättre service åt allmänheten. Tyvärr riskerar de enskildaskifteslagen inom sådana områden att bli helt isolerade i vad gällerfiskeupplåtelserna, eftersom de fritidsfiskande hellre fiskar på störreområden. På den punkten är det av intresse, att vattenområdena samordnas ochatt ersättningen för upplåtelsen sker efter procentuell fördelningsprincip menatt givetvis också kostnaderna för tillsyn och inplantering m. m. fördelasefter samma grund. Något motiv för ändring av nuvarande bestämmelser utgör ickedetta problem utan här bör ävenledes en aktivering av upplysningsverksamhetenkunna främja förståelsen för ett samgående för tillskapande av störrefritidsfiskeområden. Motionärerna har föreslagit åtgärder för att öppna sådanafiskeområden, som till ansenliga summor arrenderas ut till en begränsad gruppvälsituerade fiskeintresserade. har liksom motionärernakonstaterat, att sådan verksamhet pågår, främst då i närheten av tätorter.Helt naturligt medför detta, att möjligheterna för övriga fritidsfiskaredärigenom decimeras. I de flesta fall utgöres denna grupp av sådanafritidsfiskare, som genom samgående bildar någon form av sportfiskeklubb ochsom arrenderar för ändamålet lämpliga vatten. är vattenområdet lämpatför rotenonbehandling och därefter utsättning av olika laxartade fiskar fördirekt fiske. Sådana åtgärder är ofta ekonomiskt kostsamma och för att lyckasfordrar verksamheten förutom stora ekonomiska utlägg också en synnerligennoggrann kontroll, där de olika medlemmarna lojalt följer givna bestämmelseroch instruktioner. I vissa fall förekommer även kortförsäljning inom dessaområden men då endast i begränsad omfattning för att finansiera verksamheten. Enligt fiskevattenägarförbundets uppfattning har dessaspeciellt iordningställda fritidsfiskevatten icke någon avgörande betydelseför det JoU 1971: 47 12 Detta i all synnerhet som antalet kortköparekraftigt minskat trots att många goda fisketillfällenutbjudes till allmänheten i såväl naturliga som speciellt iordningställdafiskekortområden. Samma tendens tycks kunna skönjas även när det gäller denumera allmänna eller frisläppta fiskevattenområdena genom "Lag om gränsmot allmänt vattenområde". Fiskevattenägarförbundetsmedlemmar har på olika platser i landet iordningställt fiskekortområden, varistora mängder fångstduglig lax-artad fisk utplanterats till stora kostnader.Härvid har tydligt framkommit, att efterfrågan på sådana fiskekorttillfällenicke varit av sådan omfattning, som de olika utredningarna omfritidsfiskeintresset redovisat. Härigenom har fiskevattenägaren i gemen ickemöjligheter att fortsätta den så löftesrika verksamheten eftersom ickeekonomisk täckning för utgifterna erhålles. Av den anledningen kommer säkertutarrende-ringsmöjligheten till fiskeklubbar och enskilda personer att bli änmer omfattande, eftersom fiskevattenägaren på så sätt kan räkna med en mindremen ändå säker inkomst av sitt fiskerättsinnehav. JoU 1971: 47 13 Yttrandenöver motionen 1971: 999 i vill inte motsätta sig enutredning om möjligheterna att anställa fiskelag för sillrekognosering m. m.men har svårt att föreställa sig att en sådan utredning skulle kunna tillförafiskerinäringen några mera värdefulla uppslag till åtgärder eller reformer.Enligt styrelsens mening skulle man möjligen kunna tänka sig att motionen överlämnadestill Kungl. Maj:t för beaktande vid budgetbehandlingen för /73av riksstatsanslaget för fisket. erhöll dåvarande Göteborgsoch årliga statsbidrag för att utförasillrekognosering bl. a. med anlitande av fiskefartyget .Havsfiskeföreningens årsböcker från innehåller närmareuppgifter om verksamheten. deltog också statensfiskeriundersökningsfartyg i rekognoseringsarbetet.Särskilda medel för "Skageraks" verksamhet i angivna syfte fannsockså anvisade t. o. m. /62 på fartygets omkostnadsstat. Meddelandenom de sillförekomster som iakttogs under rekognose-ringsverksamheten sändesunder huvuddelen av verksamhetstiden telegrafiskt till olika, störrefiskelägen, där meddelandena anslogs på offentliga anslagstavlor. beskrivna verksamheten upphörde väsentligen på gmndav att det stora flertalet fiskefartyg då installerat ekolod för fiskletning,varigenom behovet av särskilda, privata eller statliga,"rekognoseringsfartyg" bortföll. Motionärernaönskar enligt den remitterade motionen 1971:999 återupplivasillrekognoseringen. Denna verksamhet torde i och för sig varken ha den omfattningeller den angelägenhetsgrad att den skäligen bör subventioneras med statsmedeli de former motionärerna antyder. Motionärerna anser också att tillrekognoseringsuppgiften för de förhyrda fiskefartygens skeppare ochbesättningar skulle läggas 1) "ut-provning av fiskredskap" samt 2)"skyldighet att så gott som stå i kontakt per radiotelefon meddels utländska trålare, dels olika fiskehamnar mnt eller på andrakuststräckor." Deovannämnda tre uppgiftsgrupperna torde böra bedömas var för sig. Vaddå först beträffar sillrekognoseringen har redan i detföregående pekat på anledningen till att denna uppgift blivitinaktuell. Vid bedömningen av behovet att återuppta sillrekognoseringen kommerin i bilden det på internationell nivå beslutade sillfiskestoppet i Nordsjönoch den 1den och den 20 augustiden30 . Skälet till detta tidsbegränsade fiskestopp är den starktminskade silltillgången i nyss- JoU1971: 47 14 Därför kan enligt mening ifrågasättaslämpligheten av att under rådande förhållanden vidta eller främja åtgärder somsyftar till ett intensivare fiske efter sill i samma fiskevatten. Omden andra punkten på motionärernas önskelista utprovning av fiskredskap får till en början framhålla att denna punkt spelade enframträdande roll förarbeten till de tekniska underlagen förett nytt fiskeriundersökningsfartyg, vilka förarbeten småningom ledde tillbyggandet (genom finansiering av ) avfiskeriundersökningsfartyget . Detta fartyg har, likaledes genomarbetsmarknadsstyrelsens finansiella medverkan, 1968 försetts med nydieselmotor , nytt hydrauliskt vinschsystem och ombyggnad avbostadsutrymmena under däck så att större antal besättningsmän och/ellervetenskapsmän kan medföras ombord. bedömer fartyget tillräckligt för ifrågakommande utprovningar av fiskredskap. Enligtfiskeristyrelsens mening skulle det bättre än förhyrda fiskelag förredskapsprovningar behövas lönemedel på styrelsens stat för att anställa enredskapstekniker samt anslagsmedel till konstruktionsarbete på nya typer avfiskredskap. Dentredje och sista punkten på motionärernas önskelista avser skyldighet för deförhyrda fiskefartygens skeppare att "så gott som stå i kontaktper radiotelefon med dels utländska trålare, dels olika fiskehamnar runtNordsjön eller på andra kuststräckor." Svenska fiskare är väl förtrognamed det starka intresse som utländska fiskefartyg hyser för de svenskafiskarenas inbördes radiorapporter om fångster och fångstplatser. Detförefaller vara ovisst om det svenska havsfisket skulle kunna få fram någramera värdefulla informationer genom de av motionärerna antydda radiokontakternamed utländska fiskefartyg och fiskehamnar. Dessutom synes den önskaderapportverksamheten kunna enklare och bättre utföras av t ex Svenska VästkustfiskarnasCentralförbunds kontor för vidarebefordran till fiskarena genomfiskhamnsrapporten i radions program 1. Kostnads-och anslagsberäkningar saknas i den remitterade motionen, vari dock upptasvissa allmänna synpunkter på dessa spörsmål av, i sammanfattning, dennainnebörd. 1) I utgiftsbegränsande syfte bördeltagande fiskelag "i viss utsträckning ägna sig åt sedvanligtkommersiellt fiske". 2) Ett alternativ förersättningsnormernas utformning kan vara att varje uppdrag honoreras. 3) Ett annat alternativ inyssnämnda hänseende innebär att "viss inkomstgaranti ges, som samordnasmed inkomster för fisket." Fiskeristyrelsenhar endast vid något enstaka tillfälle anlitat fiskelag för arbetsuppgifterinom styrelsens verksamhetsområde, varför styrelsen inte kan lämna några påerfarenhet grundade upplysningar om storleken av uppkommande kostnader m. m.Dessa kostnader torde dock knappast komma att stanna vid lägre belopp än någoteller några tusental kr. JoU1971: 47 15 instämmer i det som anförs imotionen och understryker att behov föreligger att snabbt få framinformationer om möjligheterna till givande fiske, som kan passa svenskafiskare. Förslaget om att moderna nordsjötrålare skall få engageras för olikauppgifter och däribland sillrekognosering och utprovning av redskap finner styrelsenvara lämpligt och anser att ett förverkligande därav säkerligen torde innebärafördelar för fiskarekåren. Ennärmare utredning om förutsättningarna för ett sådant engagemang och omformerna för detsamma bör enligt styrelsens uppfattning verkställas.