bet · FU01NU13 · 1971-12-31 00:00:00 — a. av sin sortiments- och funktionspolitik samt organisatoriska uppbyggnadmen som saknar personella resurser härför. Inriktningen av statligtfinansierade undersökningar bör anpassas efter den situation i vilket detaktuella företaget befinner sig och undersökningarna ges en klar inriktning påde organisatoriska förhållandena, varvid särskilt frågor sammanhängande meddels företagens behov av specialisering, dels lämpligheten av mer eller mindrelångtgående samarbete med andra tillverkare bör stå i centrum. Renamarknadsundersökningar bör inte få bekostas med dessa statliga bidrag. Inriktningenav det statliga stödet ifrågasätts i motionen 1971: 282. Motionärerna hävdaratt de mindre företagen kommer att få stora svårigheter att utan bidrag tillmarknadsundersökningar anskaffa de data som krävs för en förändring avsortimentspolitiken. föratt det föreslagna statliga stödet utvidgas till att omfatta även marknadsundersökningar. Syftetmed bidragen, som för /72 föreslås uppgå till 2,5 milj. kr.,avses vara att stimulera omställningar och projekt som inte skulle kunnaförverkligas utan statligt stöd men som är motiverade på lång sikt. Bidragen äraUtså i första hand avsedda för åtgärder av engångsnatur och sådana aktivitetersom kan anses falla utanför företagens normala handlande. Utskottet, som villerinra om att särskilda medel ställs till förfogande för marknadsundersökningarutomlands genom det exportfrämjande programmet, finner inte minst med hänsyntill den ekonomiska ramen för bidragsgivningen propositionens riktlinjer välavvägda. Utskottet avstyrker alltså motionen 1971: 282. Förden svenska försörjningsberedskapen medför minskningen av den inhemskaproduktionen av textil- och konfektions-produkter vissa problem. Den omständighetenatt fredskonsumtionen av textila förnödenheter i ökad utsträckning bygger påimport får, fram-håUs i propositionen, inte medföra att försörjningsberedskapeneftersatts. I de fall fredsproduktionen av en viss förnödenhet hotar attsjunka under den för gällande beredskapsplanering uppställda minimigränsenmåste särskUda åtgärder vidtas för att trygga försörjningsberedskapen. Somhuvudregel anges att den nödvändiga försörjningsberedskapen skall åstadkommastUl lägsta möjliga kostnad för samhället och att sålunda inget generellt valkan träffas mellan fortsatt produktion inom landet och lagring. En utredning avdessa frågor aviseras. Ettflertal motioner tar upp frågan om vilken produktionsnivå för TEKO-varor ochskor som måste upprätthållas för att säkerställa försörjningsberedskapen. Imotionen 1971: 276 föreslås att Kungl, Maj:t skall låta utarbeta en plan förhur långt en krympning av TEKO-industrierna kan tillåtas gå med hänsyn tillsysselsättnings-, beredskaps- och försörjningssynpunkterna samt utreda vUkaåtgärder som bör vidtas för att garantera att produktionskapaciteten intenedgår under den erforderliga nivån. Ett likartat utredningskrav avseendeskoindustrin förs fram i motionen 1971:430. Yrkandet i motionen 1971:276innefattar även att det skall klarläggas sett från samhällets synpunkt ivilken takt en eventuell krympning i förhållande till nuläget bör tillåtas ske.En utredning bör enligt motionen 1971: 279 tillsättas för att fastställaomfattningen av den textil- och konfektionstillverkning samt skotillverkningsom erfordras av beredskapsskäl. Den föreslagna utredningen anses även böra fåtill uppgift att utarbeta planer för hur denna tillverkning skallsäkerställas. I motionen 1971: 1081 hemställs att det allvarliga försörjningslägesom föreligger för vissa för landet livsviktiga produkter skall uppmärksammasoch att överstyrelsen för ekonomiskt försvar skall få i uppdrag att genom ennoggrann inventering klarlägga försörjningsläget och vidta de åtgärder som kananses erforderliga. Som framgår av det föregående hardepartementschefen uttalat att en utredning med uppgift bl. a. att undersökaolika metoder för att trygga försörjningsberedskapen övervägs. Chefen förhandelsdepartementet har fått bemyndigande att tillkallasärskilda sakkunniga för att utreda olika metoder för att upprätthålla entillfredsställande beredskap inom varuområden som har väsentlig betydelse förförsörjningen. Utredningsuppdraget omfattar i första hand överväganden rörandeavvägningen mellan produktionsåtgärder och beredskapslagring och rörandefördelningen av ansvaret i dessa sammanhang mellan staten och näringslivet. Enanalys av för- och nackdelar i olika avseenden av statliga företagsengagemangsom medel att trygga försörjningsberedskapen på utsatta varuområden bör enligtutredningsdirektiven ingå i utredningen. De samhällsekonomiska,näringspolitiska och handelspolitiska konsekvensema av föreslagna åtgärder börbeaktas och redovisas. Medhänsyn till att det inom TEKO- och skoområdena föreligger risk för attsjälvförsörjningsgraden sjunker till en alltför låg nivå bör enligt direktivenen analys utföras av den produktionsnivå som i kombination med kommersielllagerhållning behövs för att upprätthålla en rimlig försörjningsberedskap pådessa områden. Som aUmän riktpunkt för sina överväganden bör utredningen ha densjälvförsörjningsgrad som f. n. råder för beklädnadsvarorna. Förslag bör läggasfram om den självförsörjningsgrad som bör upprätthållas på de olikadelområdena och om de eventuella åtgärder av skydds- och stödkaraktär som kanbehöva vidtas för att säkerställa en tillräcklig produktionskapacitet. Dessaöverväganden måste göras mot bakgrund av internationella förpliktelser.De sakkunniga bör även behandla frågan om statlig upphandling som ett led iförsörjningsberedskapen. Samråd med försvarsutredningen bör äga rum.Utredningsarbetet avses skola bedrivas så att förslag rörandeförsörjningsberedskapen för TEKO-varor och skodon kan föreläggas . Utskottet som i denna fråga samrått med försvarsutskottet finner att de ovanredovisade utredningsdirektiven i huvudsak tillgodoser motionsyrkandena.Utskottet finner därför inte anledning att tillstyrka motionema 1971:276,1971:279, 1971:430 och 1971:1081 i nu nämnda hänseende. övrigt anförts under denna punkt i propositionen föranleder inte någotsärskUt uttalande från utskottets sida. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj;tsförslag. Åberopande vad här anförtshemställer utskottet 1. att med avslag på motionen 1971: 282 godkänner av chefen förindustridepartementet förordade riktlinjer för omställningsfrämjande åtgärderför textU- och konfektionsindustrierna, 2. att till Omställningsfrämjande åtgärder för textil- ochkonfektionsindustrierna för /72 anvisar ett re- servationsanslagav , 3. att i vad avser utredning av beredskapen i frågaom viss varuförsörjning avslår a) motionen 1971: 276, b) motionen 1971: 279, c) motionen 1971: 430, d) motionen 1971:1081 såvitt nu är i fråga. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna C 1C 5, s. 6168) och hemställer att /72 anvisar 1. till geologiska undersökning: Förvaltningskostnader ettförslagsanslag av , 2. till geologiska undersökning: Kartarbeten m. m. ett reservationsanslagav , 3. till geologiska undersökning: Utrustning ett reservationsanslagav , 4. till geologiska undersökning: Prospektering ett reservationsanslagav , 5. till geologiska undersökning: Uppdragsverksamhet ettförslagsanslag av . Bergsstaten.Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkten C 6, s. 68 f.) och hemstäUer att tiU Bergsstaten för budgetåret1971/72 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl. Maj;ts förslag (punkten C 7, s. 6974) och hemställer att till Statens gruvegendom /72 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för vissa nämnder. Utskot tet tUlstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna D 1 och D 2, s. 75 f.) och hemställer att /72 anvisar 1. till ett förslagsanslag av , 2. till Kostnader för vissa nämnder ett förslagsanslag av . 14.Främjande av landsbygdens elektrifiering. Maj:t har (punkten D 3, s. 1. till Främjande av landsbygdens elektrifiering / 72 anvisa ett reservationsanslag av , 2. medge att under /72 bidrag förupprustning och nyanläggning av elektriska distributionsnät på landsbygdenbeviljas intill ett belopp av sammanlagt , 3. medge att under /72 statlig garantiför lån till upprustnings- och nyaiUäggningsåtgärder som berör landsbygdenselnät beviljas intUl ett belopp av . I motionen 1971: 218 av m. fl. (s, c,fp, m) hemstäUs att skall uttala "att stödverksamheten börfortsätta i nuvarande form tills de angelägna restelektrifieringama genomförtsoch eldistributionens stmkturrationalisering fortskridit så långt, attglesbygdsdistributionens samordning med ekonomiskt bärkraftig distribution kanfullföljas samt att omfattningen av stödet anpassas efter de behov, som efterhand anmäles av kommerskollegium inom en total ram av 40 miljonerkronor". Maj:ts förslag om 3 milj. kr. till bidragför upprustning och nyanläggning av elektriska distributionsnät på landsbygdeninnebär enligt motionärerna en avsevärd begränsning i förhållande tillföreliggande behov. Uppmstningsbidragen har i huvudsak lämnats i samband medföretagsöverlåtelser föranledda av rationaliseringar. En fömtsättning försådana strukturrationalisermgar är, anför motionärerna, att möjligheten atterhålla statsbidrag kan bedömas i förväg. Så är emellertid f. n. inteförhållandet, bl. a. på gmnd av att Kungl. Maj:t inte angivit en totalram förbidragen. Enligt vad kommerskollegium uppger skulle sannolikt sammanlagtmellan 40 och 50 milj. kr. erfordras för att lösa återstående stmkturproblerainom glesbygderna och fullfölja restelektrifieringama. Uppgifteri anslutning till motionen äger enligt kungörelse den 28 maj1959 (nr 369) bevilja statligt stöd till nyanläggning och upprustning avelektriska distributionsnät på landsbygden i form av bidrag och lånegarantier.Enligt beslut av riksdag (prop. 1958: 116, JoU 17) skaU statligt stödi form av bidrag och lånegarantier kunna utgå till eldistributionsföretag somhar ett uppenbart behov därav och som utnyttjat tillgängliga möjligheter attpå annat sätt anskaffa kapital till uppmstningen. Syftet med det statligaupprustningsstödet angavs vara att göra det stödmottagandedistributionsföretaget ekonomiskt bärkraftigt för framtiden. Om detta syfteinte kan vinnas med ett med hänsyn tUl förhållandena rimligt bidrag börbidragsansökan avslås under hänvisning härtiU. derför att söka uppnå en reorganisation av på oräntablaeldistributionsföretag bör ingå som en integrerande del av verksamheten föruppmstning av elnäten på landsbygden. Fördetta stöd ställdes en total medelsram för en femårsperiod av 50 milj. kr. Totalt har t. o. m. innevarande budgetår 90 milj. kr. anvisats förfrämjande av landsbygdens elektrifiering. Detaljdistributionenav elkraft till de enskilda förbrukarna ombesörjs av ett stort antaldistributionsföretag av olika slag industriföretag, enskildadistributionsföretag, kommunala elverk och bolag samt ekonomiska föreningar.Antalet distributionsföretag har minskat kraftigt ochhar gått ned från 1 500 tUl f. n. ca 900. Företagsstorleken varierari hög grad. Nära 600 företag har mindre än 2 000 abonnenter och ungefär hälftenav dessa har mindre än 500 abonnenter. Majoriteten av företag med fler än 2 000abonnenter är kommunala företag och råkraftbolag. De ekonomiska föreningarna utgöromkring företag men har mindre än en tiondel av antaletabonnenter. Fördelningen på kommunala och icke-kommunala företag motsvaras istort av fördelningen på tätortsdistribution resp. glesbygdsdistribution. Statenhar i samband med koncessionsprövning verkat pådrivande påstrukturrationaliseringen. Genom ändringar 1957 utvidgadestillståndsskyldigheten till att omfatta i princip alla starkströmsledningar.Tillståndsgivningen förenklades genom införande av ett system medområdeskoncessioner, som innebär att distributör får koncession för ett visstgeografiskt område. Inom detta får distributören utan särskild prövning draerforderliga ledningar med viss högsta spänning för sin detaljdistribution. Fråganom åtgärder för att påskynda och effektivisera rationaliseringsarbetet påeldistributionsområdet har utretts av eldistributionsutredningen, som lagtfram sina förslag i betänkandet "Eldistributionens rationalisering"(SOU 1968: 39). Utredningen konstaterar att rationaliseringen inte fortgått iden takt och omfattning som förutsatts. Utredningens förslag går i huvudsak utpå att öka koncessionsmyndighetens befogenheter bl. a. genom viss rätt attåterkalla löpande koncession samt rätt att kräva att koncessionsiimehavaren påskäliga villkor avstår distributionsanläggningar och viss annan egendom somanvänts i distributionsverksamheten. Den önskvärda rationaliseringen börenligt utredningen kunna genomföras med hjälp av lämpliga distributörer som fårbärkraftiga enheter till sitt förfogande. Vidare hävdar utredningen att denuvarande statsbidragen bör kunna slopas utan att rationaliseringen på ett avgörandesätt försvåras. Kommerskollegiumanför i sin anslagsframställning för /72 att kollegiet anslutersig till utredningens förslag att stödverksamheten i stort bör avvecklas.Kollegiet framhåller dock behovet av fortsattastödåtgärder och anger den totalt erforderligamedelsramen till 50 milj. kr., varav huvuddelen avser upprustningsmedel.Kollegiet redovisar vidare vissa svårigheter som uppstått i behandlingen avupprustningsansökningar på grund av att koUegiet inte kunnat lämnaförhandsupplysningar angående möjligheterna till statsbidrag. 1970: 139 angående lagstiftningen om elektriska anläggningar anfördechefen för industridepartementet att beredningen av eldistributionsutredningensförslag visat på behov av ytterligare överväganden rörandedistributionsverksamhetens framtida organisation. En mera genomgripandelösning sades vara tänkbar än den som utredningen mot bakgrund av sina direktivhade förordat. Det angavs som inte osannolikt att frågan om en mera omfattandelösning av distributionsproblemen borde anförtros en särskUd utredning. Motionerav samma innebörd som den nu föreliggande har väckts vid ett flertal tillfällenoch senast vid riksdag. hänvisade därvid (SU 1970: 13)tiU den inom industridepartementet pågående överarbetningen aveldistributionsutredningens betänkande och avstyrkte motionerna. Enligt kungörelsen (nr 369) omstatligt stöd åt landsbygdens elförsörjning äger kommerskollegium bevilja stödtill nyanläggning och upprustning av elektriska distributionsnät pålandsbygden i form av bidrag och lånegarantier. Frågorrörande eldistributionens rationalisering har varit föremål för övervägandensedan mitten av . lade i sitt betänkande"Eldistributionens rationalisering" (SOU 1968: 39) fram en radförslag. I årets statsverksproposition anförs att för en rationell elförsörjningkrävs betydligt större distributionsenheter än vad tidigare förutsatts. Ensärskild utredning avses närmare undersöka bl. a. frågan om förutsättningarnapå distributionssidan för en rationell elförsörjning. Imotionen 1971: 218 hemstäUs om uttalanden från sida rörandestödverksamheten och den ekonomiska omfattningen av stödet. Utskottetfömtsätter att den aviserade utredningen, som enligt vad utskottet inhämtatkommer att tillsättas , får i uppdrag att behandla frågan om ennödvändig omorganisation av eldistributionen på landsbygden och i de mindretätorterna. Insatser för restelektrifiering och upprustning avdistributionsnäten är enligt utskottets mening angelägna. Tillkomsten av meromfattande distributionsenheter med större resurser bör ge möjligheter att påett bättre sätt än tUlgodose behovet därav. Med hänsyn till kommandeutredningsverksamhet anser sig utskottet inte böra förorda att nu göri motionen avsett uttalande om formerna för det statliga stödet till eldistributionenpå lands- bygden och omfattningen av stödet. Utskottetavstyrker alltså motionen. Åberopande vad här anförts hemställer utskottet 1. att till Främjande av landsbygdens elektrifiering /72 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att medger att under /72 bidrag förupprustning och nyanläggning av elektriska distributionsnät på landsbygdenbeviljas intill ett belopp av sammanlagt , 3. att medger att under /72 statlig garanti förlån till upprustnings- och nyanläggningsåtgärder som berör landsbygdens elnätbeviljas intill ett belopp av . 4. att avslår motionen 1971: 218. 15.Delegationen för atomenergifrågor. Utskottet tUlstyrker Kungl. Maj:tsförslag (punkten D 4, s. 77 f.) och hemställer att till Delegationen föratomenergifrågor för /72 anvisar ett förslagsanslag av 1 789 000kr. Tekniskutveckling m. m. 16.Styrelsen för teknisk utveckling. Utskottet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag(punkterna E 1E 4, s. 8092) och hemställer a) godkänner vad chefen för industridepartementetanfört om organisatoriska förändringar vid styrelsen för teknisk utveckling ochbemyndigar Kungl. Maj:t att vid styrelsen inrätta en tjänst förplaneringsdirektör i Ce 3, b) till Styrelsen för teknisk utveckling: Tekniskforskning och utveckling för /72 anvisar ett reservationsanslagav , c) bemyndigar Kungl. Maj:t att under budgetåret1971/72, i enUghet med vad chefen för industridepartementet anfört, godkännaavtal och beslut rörande stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m. m. som inberäknat löpande avtal och beslut innebäråtaganden om högst . under vart och ett av budgetåren1971/721975/76, d) bemyndigarKungl. Maj:t att uppdra åt styrelsen för teknisk utveckling att under av chefen för industridepartementet nämn da förutsättningar biträda ackord, efterge långivares rätt samt medge betalningsanstånd i fråga om fordringar på grund av lån som lämnats med anlitande av reservationsanslaget Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, 2. att riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckling: Drift av forsk- ningsstationer för /72 anvisar ettförslagsanslag av , a) till Styrelsenför teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckling för budgetåret1971/72 anvisar ett reservationsanslag av , b) bemyndigarKungl. Maj:t att under /72 godkänna avtal och beslut rörandestöd till skeppsteknisk forskrung och industriellt utvecklingsarbete m. m. sominberäknat löpande avtal och beslut innebär åtaganden om högst 10 000 000 kr.under vart och ett av budgetåren 1971/721972/73, 4. att tillStyrelsen för teknisk utveckling: Utrustning för /72 anvisar ett reservationsanslag av . : Uppdragsverksamhet m. fl.anslag. Utskot tet tillstyrker Kungl. Maj:ts förslag (punkterna E 5E 7, s. 94100) och hemställer att riksdagenför /72 anvisar 1. till Statens provningsanstalt:Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag till statensprovningsanstalt ett reservationsanslag av , 3. till Statens provningsanslall:Utrustning ett reservationsanslag av . Statens skeppsprovningsanstalt:Uppdragsverksamhet m. fl. Maj:ts förslag (punkterna E 8E 10, s. 101 105) ochhemställer attriksdagen för /72 anvisar l.till Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2, till Bidrag till statensskeppsprovningsanstalt ett reservationsan slag av , 3. till Statensskeppsprovningsanstalt: Utrustning ett reservationsan slag av . Maj:thar (punk ten E 11, s. 105) föreslagit att till Bidrag till Ingenjörsveten skapsakademien för /72 anvisa ett anslag av . I motionen 1971: 433 av herrEricsson i m. fl. (fp) hemställs att skall som bidragtill anvisa ett anslag av . () har tillhuvuduppgift att främja den tekniska och ekonomiska utvecklingen i landet.Detta har skett bl. a. genom inrättande av forskningsinstitut, genom samverkanmed forskningsråd och fonder i värdering av projekt och genom att stödja ochutveckla den svenska forskningens internationella kontakter. IVA:s verksamhetsområdeomfattar enligt de stadgar som fastställts av Kungl. Maj;t 1969 alla aspekterpå naturvetenskaplig, teknisk och ekonomisk utveckling. Motionärerna erinrar omatt IVA:s verksamhet finansieras i huvudsak genom bidrag till målbundnautredningar och ersättning för utförda tjänster. De obundna resurser som stårtill IVA:s förfogande är dels ett statligt grundbidrag om f. n. ,dels årliga bidrag från en rad industriföretag, dels avkastning av . Motionärerna understryker vikten av att IVA som ett neutralt ochobundet forum har möjlighet att utan bindning till speciella projekt göra meringående analyser av forskningens och utvecklingsarbetets situation och behov.Härför krävs dock, anför de, en ökning av den icke projektbundnafinansieringen. Från detta anslag utgår enligt beslut av (prop. 1968: 68, SU 131, rskr. 304) statens stöd tUlIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) för dess centrala verksamhet. Styrelsen förteknisk utveckling lämnar bidrag till IVA;s internationella kontaktverksamhetöver styrelsens anslag. Kungl.Maj;ts förslag för /72 innebär en uppräkning av anslaget med . I motionen 1971: 433 yrkas en höjning av anslaget med230 . utöver vad Kungl. Vid förra årets riksdagavslogs motioner med likartat syfte (SU 1970: 13). Utskottetfinner inte tillräckliga skäl föreligga att föreslå avsteg från Kungl. Maj:tsförslag tUl bidrag för IVA:s centrala verksamhet under nästa budgetår, varförutskottet avstyrker motionen. Utskottet hemställer alltså att medbifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1971: 433 tillBidrag till för /72 anvisar ettanslag av . Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag (punkten E 12, s. 106) och hemstäUer att till Bidrag till för /72 anvisar ett anslag av . Atonienergiverksarahet inom Aktiebolaget m.fl. anslag. Maj:ts förslag (punkterna E 13E 15, s. 107 118) ochhemställer attriksdagen för /72 anvisar 1. till Atomenergiverksamhet inomAktiebolaget ett reservationsanslag av , 2. till Internationellt atomenergisamarbete ett förslagsanslag av , 3. till Utvecklingsarbete rörandeutvinning av uran ett reservationsanslag av . Ersättning till domänverkets fond för utgifter förövertalig personal. Maj;ts förslag (punkten , s. 122 f.) och hemställer 1. till Ersättning till domänverketsfond för utgifter för övertalig personal för /72 anvisar ettförslagsanslag av , 2. beslutar att kyrkofonden skall förår 1970 ersätta domänverkets fond för övertalig personal vid domänverket med202 . Byggnader och utrustning. Maj:t har (punkten 1.E: 1, s, 124 139) föreslagit att till Byggnader och utrustning /72 under fabriksverkens fond anvisa ett investeringsanslag av42 . I motionen 1971: 1067 av herrEnarsson (m) hemstäUs att skall till Förenade fabriksverken. Byggnaderoch utrustning, anvisa ett investeringsanslag av . i enlighet medvad i motionen anförts. I förenade fabriksverkens uppgifteringår att bedriva tillverkning, försäljning och underhåll av krigsmateriel,tillverkning och försäljning av civila verkstadsprodukter samt tvätterirörelse.Verket, som fick sin nu- varandeorganisation efter beslut av riksdag, har vid årsskiftet 19691970förts över från försvarsdepartementet till industridepartementet. Detta fårses som en konsekvens av att den mot civU produktion inriktade verksamhetensuccessivt kommit att byggas ut och utvecklas. Förnästa budgetår har fabriksverken lagt fram ett investeringsprogram på 53,8milj. Detta är 1 mUj. mer än investeringsramen för innevarandebudgetår. Maj:t föreslår för nästa budgetår ett investeringsprogram på42,5 milj. kr. Vid beräkning av detta anslagsbelopp har hänsyn tagits tUl enförväntad behållning av 9 milj. kr. under anslaget vid utgången av innevarandebudgetår. Vidare har på sedvanligt sätt ett påslag med 10 o/o gjorts för attmöjUggöra en av konjunkturmässiga eller andra skäl påkallad ökning avmedelsförbrukningen. Fabriksverkenhar /69 beviljats 5 milj. kr. för ökad civilproduktion. Dessa medel har tagits i anspråk bl. a. för att i samarbete medandra företag utveckla nya produkter. I statsverkspropositionen redovisas bl.a. samverkan med och isyfte att vidareutveckla den s. k. Stirlingmotorn samt delägarskap iSwedevelopment , som saluför produkter avsedda försjukhusen, och i KB Food Control AB & Co., som har till uppgift attvidareutveckla en uppfinning på livsmedelsteknikens område. Vidare erinras omdet av fabriksverken helägda , som administrativt handhartillverkningen av sjukhuspersedlar i . Fabriksverkensansträngningar att öka sin civila produktion har varit föremål föruppmärksamhet och diskussion i olika sammanhang.