bet · FU01CU20 · 1971-12-31 00:00:00 — Civilutskottetsbetänkanden nr 1971 CU 1971 betänkande i anledning av motion angåendebrand- och räddningsväsendets organisation. I motionen 1971:1 176 av herrStrömberg (fp) hemstäUs att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t hemställerom en parlamentarisk utredning angående brand-, sotnings- och räddningsväsendetsorganisation. Brand- och räddningsväsendetsorganisation tas upp i räddningstjänstutredningens överlämnadebetänkande (SOU 1971:50). I betänkandet (s. 81) anförs bl. a.att huvudansvaret för handhavandet av samhäUets räddningstjänst bör läggas påbrandkårerna även vid annat nödläge än brand. Motionärens önskemål om utredninghar således redan i väsentliga delar tiUgodosetts. attmotionen 1971:1176 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande: herrar Grebäck (c), (). (),Tobé (fp), i (s), i (s), iKnäred (c), (), UUsten (fp), (), Wennerfors (m). (), fm i (c) och (vpk). 19 saml Nr 20-25 betänkande i anledning av motion angåendeplan för förnyelse av äldre bebyggelse. I motionen 1971:453 av m.fl, (c) hemstäUs att måtte i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhålla omskyndsam utredning och förslag rörande uttrycklig rätt för kommunerna tiUsuccessivt plangenomförande vid planmässig förnyelse av äldrebebyggelseområden i enlighet med vad i motionen anförts. Om genom bindande generalplanbestämts, att mark skall användas för annat ändamål än enskilt bebyggande, kandetta i vissa faU medföra skyldighet enligt byggnadslagen för kommunen att lösamarken. Stadsplan är bindande för samhällets organ liksom för deenskilda markägarna. På kommunen läggs en förpliktelse att genomföra planenvaremot svarar bl. a. rättighet att av enskUda ta ut bidrag tUl kommunernaskostnader för genomförandet. Förpliktelsen att genomföra stadsplan innefattar bl. a.skyldighet att ställa i ordning och tUl aUmänt begagnade upplåta gata och aUmänplats. Rättigheterna består bl. a. i möjlighet att ta ut gatumarksersättningoch bidrag tiU gatubyggnadskostnad. Även före införandet av nuvarande byggnadslag förutsattesatt stads område skuUe läggas under plan endast i den mån sådant bedömserforderligt med hänsyn tiU byggnadsverksamhetens fortskridande. Numerastadgas i 12 § byggnadsstadgan att stadsplan inte får ges större omfattning änatt planen kan förväntas bli genomförd inom nära förestående tid. Ett skäl fördetta var att det allmännas kostnader för trafikleder, ledningar och andraanläggningar skulle kunna nedbringas. Bestämmelserna om stadsplan är avfattade i första hand förde äldre städerna, I stor utsträckning äger de dock motsvarande tUlämpning förvissa stadsliknande samhällen. Om i dessa samhällen bestämmelserna angåendeiordningställande och upplåtande av gata och allmän plats befinns oskäligtbetungande, kan Kungl. Maj:t medge den lindring som prövas nödig (93 §byggnadslagen). Efter initiativ avdåvarande landshövdingen i och mot bakgrund av en avlänsarkitekten i i avlämnad rapport om planeringssituationen iäldre fritids- och villaområden i har tiUsatts en expertgrupp medföreträdare för i , ,och statens planverk. Expertgruppen skallenligt ett upprättat förslag tUl program ge underlag förbedömning av plan- och genomförandefrågor i samband med förnyelse av äldrevilla- och fritidsbebyggelseomräden. Enligt utskottets mening torde motionärernas syfte attinitiera ett utredningsarbete i väsentliga delar få anses tUlgodosett. Skälföreligger därför inte att pröva frågan om en statlig utredning. Med hänsyn tUlexpertgruppens och bygglagutredningens arbete finns inte heller anledning attnu begära förslag om ändring av byggnadslagen i denna del. attriksdagen avslår motionen 1971:453. Närvarande: se under utskottets betänkande nr 20. betänkande i anledning av motioner om enbefolknings-politisk riksplanering samt om vissa åtgärder för att dämpastorstadstillväxten. Utskottet har behandlat motionerna 1971: 445 av m. fl. (c) vari hemstäUs att riksdageni skrivelse tUl Kungl. Maj:t hemstäUer om att initiativ tages tiU enbefolkningsmässig riksplanering i syfte att åstadkomma ett med hänsyn tiUsociala krav, arbetskraftstUlgång, miljö- och naturresurser lämpligtbefolkningsunderlag för varje region i landet, 1199 av m. fl. (c) vari hemställs att riksdageni skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhåUa om sådana anvisningar tUlplanorganen att statsmakternas intentioner följes, särskilt beträffandedämpning av storstadstillväxten och förbättrad regional balans. Förslaget i motionen 1971:445 omQr\ befolkningsmässig riksplanering avser att påkaUa sådana fortlöpandecentrala bedömningal- från statsmakternas sida som i konkretabefolkningstermer anger ett underlag för den regionala utvecklingsplaneringen,för den översiktliga fysiska planeringen och för samhäUeliga beslut i övrigtsom kan ha betydelse för den regionala fördelningen. De hittillsvarande uttrycken för statsmakternasintentioner har getts en mer allmän form, som t. ex, att dämpa tUlväxten istorstadsregionerna och fördela en del av expansionen på växtkraftigastadsregioner på skilda håll i landet. En strävan mot ytterligarekonkretisering av regionalpolitiska målsättningar har dock sedan länsplanering1967 lett det fortsatta arbetet. Frågan har även prövats av riksdag(prop. 1970:75, SU 103) i samband med då antagna riktlinjer för planerings- ochprogramarbetet, riktlinjer som omfattade även vissa grunder för enortsklassificering. Gruppen för regional utvecklingsplanering har i juni 1971publicerat en skiss tiU ett ortsklassificeringssystem i ett regionalpoUtiskthandlingsprogram. riksdag torde få tUlfälle att ta ställning tillfrågor av denna art. Mot det angivna syftet med de föreslagnaplaneringsformerna att åstadkomma ett med hänsyn tUl sociala krav,arbetskraftstUlgång, miljö-och naturresurser lämpligt befolkningsunderlag förvarje region i landet - finns naturligen inga invändningar. Inga invändningarkan heUer göras mot strävandena som sådana att få ett ytterligare konkretiserathandlings- program, något som dock redan Ugger i fattade beslut ochpågående arbete. Planeringsprinciperna får ytterligare prövas av i samband med aviserat förslag till regionalpolitiskt handlingsprogram.Ett initiativ är därför inte nu erforderUgt. Det i motionen 1971:1199 framförda förslaget avser attgenom anvisningar till planorganen för den fysiska planeringen söka främja enutveckling enligt av statsmakterna antagna regionalpoUtiska riktlinjer som t.ex. att dämpa tUlväxten i storstadsområdena. I den mån motionen syftar tUl att ändra den tiUbyggnadslagen knutna kompetensfördelningen meUan de statliga och kommunalaplaneringsorganen bör den enligt utskottets mening inte nu föranleda någonriksdagens åtgärd. Sambandet med bygglagutredningens arbete och med de åtgärdersom i övrigt kan bli aktuella i anslutning tiU bl. a. aviserade förslag ominnehåUet i och formerna för en fysisk riksplanering är vidare alltför starktför att en separat bedömning skaU vara lämplig. Inte heller har utskottet funnit anledning att nu påkaUanågon åtgärd i fråga om samordningen i stort av regionalutveckUngs-planering samt fysisk planering och mUjöprövning m. fl. Utskottet har förutsatt att förslag även i sådan riktningkommer att föreläggas . 1. att riksdagenavslår motionen 1971:445, 2. att riksdagenavslår motionen 1971:1199. Närvarande: herrar Grebäck (c), (). (),Tobé (fp), fröken (), herrar i (c), (),(), Wennerfors (m). (), (vpk), Jadestig (s),i (c). Ängström (fp) och i (s). av (vpk) som anför: De motioner som Ugger till grund för utskottets yttrandetar upp den regionala krisen på ett mycket ytUgt sätt. De anvisar ingalösningar och kringgår hksom utskottets yttrande själva kärnfrågan. Den regionala och miljöpolitiska krisen, som tar siguttryck i bl. a. avfoUcning av hela landsdelar och ohämmad storstadstUlväxt ärett resultat av att planering och samhällsinvesteringar anpassats tiU deprivata storföretagens krav att få föriägga produktionsanläggningama till urkapitalets synpunkt lönsamma regioner. Det arbete som pågår dels inomcivUdepartementet med upprättande av förslag till fysisk riksplan dels inominrikesdepartementet med upprättande av regionalt handlingsprogram främstbyggt på en ortsklassificering bryter inte med den hittUls förda poUtiken såsom den utformats lokaliseringsbeslut. Jag kan därför inte biträdautskottets yttrande. kommunisterna har vid upprepade tUlfällenkrävt och föreslagit en ny regionpoUtik grundad på andra huvudmålsättningar.Dessa måste vara; a) åt varje länfull och effektiv sysselsättning utan avfolkning, b) planmässigregionalpolitisk styrning av alla investeringar i produktionsapparaten, c) nettotiUväxttill andra regioner än storstäderna d) total samhälleligkostnadskalkyl - profiten får ej vara styrnings faktor. Den motion från vårt parti rörande ändring avsysselsättnings-, lokaUserings- och näringspoUtiken som väckts vid åretshöstriksdag baseras på de ovan nämnda huvudmålsättningarna. betänkande i anledning av motion omstärkande av aUmänhetens inflytande över samhällsplaneringen. I motionen 1971:1153 av herrGrebäck m. fl. (c) hemställs att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t måtteanhålla om åtgärder i syfte att stärka aUmänhetens insyn och inflytande isamhäUsplaneringen i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. I anslutning till den i motionennämnda promemorian från statens planverk - Medborgarinsyn ibebyggelseplaneringen - har verket nära följt planeringsarbetet ikommunblocken. kommer att i samarbete med Svenska kommunförbundetunder lämna kommunerna praktiska anvisningar för översiktligkommunal samhällsplanering. Utskottet erinrar vidare om att såväl offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén som bygglagutredningen och utredningen om denkommunala demokratin kommer att behandla den i motionen aktualiserade frågan.Sålunda anges i bygglagutredningens direktiv bl. a. att den kommunplan somavses bli grundläggande för den fysiska planeringen inom kommunen bör bliföremål för ett omfattande samråd med på olika sätt berörda enskilda personeroch sammanslutningar, statliga myndigheter och kommunens egna organ. Enligt utskottets mening finns nu inte anledning till ettföreslaget initiativ. attriksdagen avslår motionen 1971:1153. Närvarande: se under utskottets betänkande nr 20. betänkande i anledning av motioner angåendeden fysiska riksplaneringen m. m. Utskottet har behandlat motionerna 1971: 225 av m. fl. (m) vari med hänvisning tillmotiveringen i motionen 1971:211 hemställs att i skrivelse tUl Kungl.Maj:t måtte anhålla, att arbetet med den fysiska riksplaneringen påskyndas ochredovisas inför , 450 av () vari hemstäUs att iskrivelse till Kungl. 1. att i arbetetpå förslag till fysisk riksplan för också låta utarbeta alternativ,där området vid hålls fritt från supertankers och oljeindustri; 2. att ingabindande beslut fattas om lokalisering av miljöfarlig industri tUl områdetkring innan tagit ställning till de centrala principernaför framtid, 1156 av m, fl, (c) vari hemställs attriksdagen i skrivelse till Kungl. Maj:t måtte anhålla om skyndsamt tillsättandeav en kommitté med representanter för de politiska partierna samt för kommun-och landstingsförbunden med uppdrag att medverka vid den fortsatta beredningenav frågan om den fysiska riksplaneringens utformning. beslut m. m. Ar 1965 tUlkallade dåvarandekommunikationsministern en särskild expert för att inom departementet medverkai ett utvecklingsarbete på den fysiska planeringens område. 1 ettinterpellationssvar i första kammaren vid vårriksdag meddeladedåvarande kommunikationsministern att, enligt regeringens uppfattning, enöversiktlig fysisk riksplanering var angelägen och borde komma till stånd.Övervägandena inriktades på metoder för en planering av markanvändningen och deadministrativa formerna för arbetets bedrivande. Arbetet har sedermeraöverflyttats till civUdepartementet. Vidare tillkallades en rådgivandeexpertgrupp för att i den omfattning departementschefen bestämde biträda vidden pågående utrednings- och försöksverksamheten beträffande fysiskriksplanering. publicerades vissa förarbeten för enriksomfattande översiktlig fysisk planering. Arbetet hade karaktären avmetodstudier och avsåg företrädesvis vissa sektoriella anspråk på mark ochvatten. 1 allmänna beredningsutskottets utlåtande 1970:67behandlades bl. a. motioner i vilka hemställdes att i skrivelse tillKungl. måtte anhåUa om att en parlamentariskt sammansatt kommittétUlsattes för att följa upp arbetet med den fysiska riksplaneringen samt attplanen förelades för godkännande. I utlåtandet anfördes attresultatet av planarbetet kommer att redovisas och att det därförinte vore lämpligt att tillsätta den i motionerna föreslagna parlamentarisktsammansatta kommittén. Vidare hänvisades tUl ett av civUministern den 6november 1970 lämnat interpellationssvar i andra kammaren, i vUket bl. a.anfördes att regeringen hade för avsikt att anmäla frågan om fysiskriksplanering för när arbetet med planen avslutats icivildepartementet. De av utskottet avstyrkta motionerna avslogs av . I årets statsverksproposition (prop. 14 s. 3)anförs att förarbetena för en fysisk riksplanering fortsätter med sikte på atten skiss till fysisk riksplan skall föreligga under innevarande år. Under år1970 koncentrerades arbetet främst på fördjupade inventeringar av anspråkrespektive tiUgångar på mark och andra naturresurser. Material fråninventeringarna publiceras successivt. 1 civUutskottets betänkande 1971:17 behandlades en motionvari yrkades att i skrivelse till Kungl, Maj:t måtte hemställa attKungl, Maj:t förelade förslag om på vilket sättriksdagen skulle besluta om de centrala frågorna i samband med den s. k.fysiska riksplaneringen. I betänkandet hänvisades till ett av civilministernlämnat interpellationssvar i andra kammaren angåenderiksplaneringens fullföljande. I svaret anfördes bl. a. att de förslag somriksplaneförberedelserna mynnar ut i kommer att bli föremål för en omfattanderemissbehandling efter vilken Kungl, Maj :t kommer att tillkännage sinuppfattning om bl, a. innehållet i en fysisk riksplanering och de former ivilka en fortlöpande sådan planering bör försiggå. Med hänsyn till pågåendearbeten avstyrkte utskottet motionsyrkandet. Inrikesministern har i årets statsverksproposition (prop.1971:1 bil. 13 s. 6) uttalat bl. a. att avsikten är att utforma ett regionalthandlingsprogram för hela landet som skall föreläggas under år 1972.Samtidigt med detta program kommer, enligt vad utskottet erfarit, övervägandenainom ramen för förarbetena tUl den fysiska riksplaneringen att presenteras förriksdagen. uppdrog åtplanverket att medverka i förarbetena för fysisk riksplanering. Riktlinjernaför arbetet gavs i en inom departementet upprättad promemoria i vilken bl, a.anfördes: Den regionala planstudien börbelysa samspelet mellan mål och medel. Den bör också behandla rollfördelningenmellan statliga myndigheter (länsorgan) och kommunala organ för översiktligfysisk planering. En utgångspunkt bör därvid vara att den framtida fysiskariksplaneringen bör ske i ett effektivt växelspel mellan central, regional ochlokal nivå. Den regionala studien bör belysa vilka planeringsmoment som börbehandlas över den primärkommunala nivån och vilken lokal information som via den regionala planeringen bör förmedlas tUl den centralanivån. På motsvarande sätt bör belysas vilka planeringsmoment som bör behandlaspå lokal nivå och vilken central information som bör förmedlas till den lokalanivån via det regionala planet. Mot denna bakgrund bör prövas alternativaplaneringsmetoder med utgångspunkt i olika ambitionsgrader och med tyngdpunktenlagd på skilda planeringsmål. Studien bör utmynna i en skissering avalternativa lösningar på de konkreta planproblem inom regionen som bör beaktasi en regional fysisk planstudie vilken i sin tur utgör en del av en fysiskriksplanering. Omfattningen av studierna får bli beroende av tillgängligaarbetsresurser. Resultatet av planverkets arbeteredovisades i arbetshandlingen Fysisk riksplanering på . Däri visasgenom räkneexempel var det ur fysisk synpunkt kan vara möjligt att lägga olikaslag av tung industri. Vidare behandlas bl. a. hur många lägen vid kusten somteoretiskt skulle behöva öppnas för att tillgodose maximal efterfrågan från dentunga immissionsskapande industrin. Ett slutligt ställningstagande torde senarekomma att redovisas. Maj:t stadsplanför industriområde vid , stad. , , ansökte den 19januari 1971 hos om tillstånd enligtmiljöskyddslagen till verksamheten vid ett planerat oljeraffinaderi vidBrofjorden i , . beslötkoncessionsnämnden att underställa Kungl. Maj:t tillståndsfrågan, eftersomfrågan enligt nämnden är sådan att ärendet kräver en avvägning mellanväsentliga samhällsintressen. Som motivering för sin bedömning anförde nämndenbl. Den befarade olägenheten avsvaveidioxidemissionen från det för bl. a. planerade nyaindustriområdet innebär - såsom förut nämnts att betydande förlust frånnaturvårdssynpunkt uppkommer. På grund härav föreligger enligt 6 § andrastycket första punkten miljöskyddslagen hinder för koncessionsnämnden attbifalla ansökan. Tillkomsten av det nya industriområdet, med deverksamheter som kan väntas komma att tillföras detta, är emellertid avsynnerlig betydelse för näringslivet och för orten. Situationen är alltså sådanatt avgörandet av ärendet kräver en avvägning mellan väsentliga samhällsintressen.Enligt sista punkten nyssnämnda lagrum ankommer prövningen i fall av detta slagpå Kungl, Maj:t, Det åligger följaktligen koncessionsnämnden att enligt 16 §samma lag med eget yttrande underställa tillståndsfrågan Kungl. gav Kungl.Maj:t tillstånd enligt miljöskyddslagen att uppföra ettoljeraffinaderi vid under förutsättning att långtgåendemiljövårdskrav tillgodoses. hade Västerbygdens vattendomstol den13 givit företaget tillstånd att under vissa villkor bl. a. utsläppaavloppsvatten i samt att för oljeraffinaderiet utföra vissahamnanläggningar, 1 avloppsvattenfrågan har domen vunnit laga kraft medan deni hamnfrågan överklagats i vattenöverdomstolen, som ännu inte meddelat dom. AB ansökte hos koncessions- om tillstånd att driva ettoljeeldat värmekraftverk vid Högdal i . För att belysa vissaproblem i sammanhanget kommer meteorologiska och hydrologiska institutatt undersöka vissa aspekter - främst av meteorologiskt slag på frågan. Den16 avgav statens planverk yttrande i ärendet till koncessionsnämnden.Verket föreslog att koncession till anläggningen ej skulle ges innan bl. a.riksplanematerialet publicerats och att man härigenom kunde få bättre underlagför en bedömning. tillkallades sakkunniga för översyn avbyggnadslagstiftningen. 1 de delar direktiven berör fysisk riksplaneringanförde föredragande departementschefen: Arbete på att närmare utformametoder för en översiktlig fysisk riksplanering pågår inomkommunikationsdepartementet. Behovet av en sådan riksplanering måste ansesuppenbart och jag vill i detta sammanhang hänvisa till uttalanden av minföreträdare i prop. 1967:61 s. 29 f. Det grundläggande arbetet inomdepartementet är ännu inte slutfört. Utredningen bör vid sitt arbete utgå frånatt en riksplan, som anger markanvändningen i stora drag, kommer att finnas.Man kan vidare utgå från att denna plan kommer att ha ett mycket långsiktigtperspektiv men att arbetet med den kommer att drivas kontinuerligt och attrevidering av planen i samlad form kommer att ske med jämna intervaller. Vidaretorde riksplanen komma att bli olika detaljerad för olika delar av landet.Några detaljerade rättsverkningar synes inte behöva knytas till riksplanen. Förslaget i motionen 1971:225 attriksdagen skulle begära att arbetet med den fysiska riksplaneringen påskyndas,m. m., förs fram i samband med förslag om miljövårdens organisation, vilkakommer att behandlas av jordbruksutskottet. En skiss till fysisk riksplan kommer att föreligga underinnevarande år. Enligt vad chefen för anfört skall deförslag som riksplaneförberedelserna mynnar ut i bli föremål för en omfattanderemissbehandling, efter vilken Kungl. Maj:t kommer att tUlkännage sinUppfattning. Övervägandena inom ramen för den fysiska riksplaneringen kommer enligt vad utskottet erfarit - att presenteras för ,med förslag från angående ett regionalthandlingsprogram för hela landet. Med hänsyn till det anförda torde motionärernas syfte få ansestillgodosett utan någon åtgärd. Förslaget att en parlamentarisk kommitté medrepresentanter även för skulle medverka i denfortsatta beredningen av riksplanefrågorna tar närmast sikte på det nu pågåendearbetet, som väntas redovisas i en departementspromemoria eller på liknandesätt under innevarande år. Förberedelsearbetet för ett första förslagskomplex ärsålunda slutfört och remissbehandling av dessa förslag skall äga rum.Under remisstiden finns tillfälle att även från de politiska partiernas sida iskilda former föra fram sina synpunkter och förslag i ämnet. 1972års höstriksdag har därefter att ta ställning till de förslag som Kungl. Maj:tdå lägger fram. Bortsett från de farhågor som förslaget kan ge upphov tUli fråga om låsning av en kommande debatt skulle enligt utskottets mening enföreslagen kommitté' nu inte tjäna avsett syfte. Frågan om inriktningen och denfortsatta handläggningen av riksplanefrågorna kan med även remissmaterialetsom bakgrund - allsidigt och även i fråga om fortsatt handläggning behandlas av1972 års riksdag. Motionen avstyrks därför. Sedan i motionen 197 1:450 förts fram förslag attriksdagen påkallar en alternativ västkustplanering där området kring används för oljeindustri har tillstånd enligt vattenlagen respektivemiljöskyddslagen lämnats för verksamhet vid ett oljeraffinaderi i området.Tidigare hade stadsplan för området fastställts. Hamnfrågan prövas ivattenöverdomstolen. Anläggningsarbetena har påbörjats. I den nämnda motionen 1971:450 harvidare förordats att inga bindande beslut fattas om lokalisering av miljöfarligindustri till området kring innan tagit ställning till decentrala principerna för framtid. Enligt vad utskottet inhämtat från civildepartementetkommer frågan om eventuell lokalisering av miljöpåverkande industri iStrömstadsregionen - om denna fråga kommer under regeringens prövning inteatt avgöras förrän resultatet av pågående arbete med den fysiska riksplaneringenredovisats och prövats av statsmakterna. Motionärens intresse i denna del ärsåledes tillgodosett. 1. beträffande åtgärderför att påskynda och redovisa arbetet med den fysiska riksplaneringen attriksdagen avslår motionen 1971:225, 2. beträffande enkommitté för att medverka vid den fortsatta beredningen av den fysiskariksplaneringens utformning att avslår motionen 1971:1156, 3. beträffandealternativ för Brofjordenområdet att avslår motionen 197 1:450 såvittnu är i fråga. 4. beträffandelokalisering tiU området kring att avslår motionen 1971:450 såvitt nu är i fråga, Närvarande: se under utskottets betänkande nr 22. 1. av herrar Tobé och (båda fp) som anför; Med anledning av motionen nr 1971:450 har utskottet ibetänkandet avstyrkt de framställda yrkandena med ett passivt konstaterandeatt Brofjorden-ärendet redan är behandlat enligt vattenlagen, miljöskyddslagenoch byggnadslagen samt att civUdepartementet uttalat att någon miljöpåverkandeindustrilokalisering i inte kommer att äga rum förränpågående arbete med riksplanering redovisats och prövats av statsmakterna. Enligt vår mening borde utskottet i detta sammanhang somsin mening ha uttalat att den handläggningsordning som tUlämpades iBrofjorden-ärendet inte är tiUfredsställande. Den lokaUsering av miljöfarligindustri som kan behöva göras till våra kuster bör inte få äga rum utan att enriksomfattande översikt redovisats av konsekvenserna för framtida behov avutrymme för tätbebyggelse, fritidsverksamhet, naturvård eller förorenandeindustri. 2. avherr (vpk) som anför: Arbetet med förslag tUl fysisk riksplan har Uksom annanplanering haft karaktären av anpassning till storföretagens krav och önskemål.Innan fått ta ställning tiU planeringsprinciperna har regeringen ochandra myndigheter gett tillstånd tUl uppförande av miljöförstörande industrierfrämst på där fyra industricentra baserade på sådana industriergrundlagts.