bet · FU01SfU12 · 1971-12-31 00:00:00 — Genomdet pågående utredningsarbetet har syftet med förevarande motion redan blivittUlgodosett. Något initiativ från sida är därför inte erforderligtoch utskottet avstyrker följaktligen motionen. I motionerna 1971:345 och 1971:728 förs fram skildaönskemål om andra förändringar inom studiehjälpssystemet. Enligtmotionen 1971:345 bör de framtida förbättringarna av studiehjälpen inriktassärskUt på elever från låginkomstfamiljer och elever som har lång resväg ellermåste inackorderas. Detta bör enligt motionärerna främst ske, förutom genomhöjning av rese- och inackorderingstillägg, genom uppräkning av de inkomst-och behovsprövade tilläggen och uppjustering av de nuvarande inkomstgränsernaför erhållande av sådana tUlägg. Motionärerna framhåller att den i fjolbeslutade skattereformen, varigenom bl. a. kommunalskatteavdraget slopades,innebär att den beskattningsbara inkomsten blir högre för många inkomsttagareäven om bruttoinkomsten inte ökar. Detta medför enligt motionärerna attifrågavarande tUlägg tUl elever i famUjer med årsinkomster under 27 00030 000kr. kan bortfalla eller reduceras, vilket i sin tur kan bidra tUl en snedrekrytering till gymnasieskolan. Utskottetkan i allt väsentligt ansluta sig till de i motionen framförda synpunkterna,vilka f. ö. står i god överensstämmelse med statsmakternas tidigareställningstaganden i fråga om resursanvändningen inom studiehjälpens område. Idetta sammanhang vUl utskottet bl. a. erinra om föredragande statsrådetsuttalande i förra årets proposition om förbättringar av studiestödet, nämligenatt det studiestöd som ges åt yngre elever i famUjer med svag ekonomi, eleversom har lång resväg eller måste inackorderas på skolorten är specielltbetydelsefullt. I linje med dessa ställningstaganden beslöt riksdag omen höjning av såväl inackorderings- som resetilläggen, och i åretsstatsverksproposition föreslås en ytterligare uppräkning av resetUläggen. ÄvenerUigt utskottets mening framstår det som angeläget, inte minst för attungdomar från låginkomstfamiljer skall beredas ökade ekonomiska möjligheteratt studera vid gymnasieskola, att förbättringar sker i fråga om de inkomst-och behovsprövade tUläggen. I anledning av för- slaghärom från centrala studiehjälpsnämnden har föredragande statsrådet istatsverkspropositionen hänvisat tUl sin avsikt att senare återkonuna tillKungl. Maj;t med anledning av det nya skattesystemets effekter påstudiehjälpen. Frågan om höjning av inkomstgränsema för erhållande av inkomst-och behovsprövade tillägg bör enligt utskottets mening prövas med sikte på attförslag härom skall kunna föreläggas nästa års vårriksdag. Utskottetförutsätter att Kungl. Maj:t i samband därmed tar upp frågan om uppräkning avdessa tillägg. Vad utskottet sålunda anfört bör bringas tUI Kungl. Motionen 1971:728 syftar tUl vidgade möjligheterför yngre elever att erhålla studielån. Denuvarande lånereglema innebär att lånetaket för yngre, ogift elev utanförsörjningsskyldighet mot barn utgör . per läsår eller om han ärinackorderad . Detta lånebelopp reduceras med, förutom elevensstudiebidrag och inkomstprövade tiUägg samt viss del av hans inkomst ochförmögenhet, av föräldrarnas beskattningsbara inkomst i vad denöverstiger . Till föräldrarnas inkomst läggs även 2/5 av derasförmögenhet . Motionärerna anser att de angivna reglernabeträffande föräldraekonomin verkar alltför reducerande på lånemöjligheternaoch inte medger tillräcklig hänsyn tUl föräldrarnas faktiska möjligheter atthjälpa sina barn. Motionermed samma syfte har avslagits av med hänvisningbl. a. tUl att det beträffande yngre elever är berättigat med en vissåterhållsamhet vid låneprövningen. Någon anledning för att frånträdadetta ställningstagande finns inte. Med hänsyn härtiU och med beaktande av vadutskottet ovan anfört om andra förbättringar av studiestödet åt yngre eleveravstyrker utskottet motionen. Motionerna 1971:126 och 1971:341 innehåUer förslagom uppräkning av de studiesociala förmånerna, som särskilt vad beträffarmotionen 1971:126 är mycket långtgående och kostnadskrävande. I sistnämndamotion krävs en skyndsam utredning i samband med pågående översyn avstudiemedelssystemet om höjning av såväl studiebidraget inom studiemedelssystemet(. ) som det förhöjda studiebidraget enligt studiehjälpsreglementet(i regel I . ) tUl ett halvt basbelopp (f. n. ).Motionärerna yrkar dessutom att utredningen skall omfatta frågan omvärdebeständighet av alla förmåner inom studiehjälpsreglementet och ianslutning därtill uppräkning av dessa i förhållande tUl denpenningvärdeförsämring som inträffat se dan . I motionen 1971:341föreslås att studiebidraget enligt studiemedelsförordningen från den 1 juli1971 skall utgå med . per termin eller . När det gäUer yrkandet omindexreglering hänvisar utskottet till den uppfattningsom statsmaktema gav uttryck åt,i samband med den studiesociala reformen år1964 och som därefter anslutit sig tUl, nämligen att höjningav studiebidraget inom studiemedelsförordningen och de olika bidragen inomstudiehjälpsreglementet liksom det allmänna barnbidraget bör bli beroende avsärskUt beslut av . Enligtgjorda uppskattningar skulle ett genomförande av förslagen i motionen 1971:126 med utgångspunkt i ett basbelopp om . leda tUl kostnadsökningar omknappt 360 milj. kr. medan ett bifall tUl motionen 1971:341 skulle medföra enanslagshöjning av i runt tal 75 milj. kr. Redan med tanke på det begränsadeutrymmet för ytterligare reformer framstår motionsförslagen som fögarealistiska. I sammanhanget vill utskottet dessutom erinra om statsmaktemastidigare ställningstaganden som innebär att de resurser som kanställas till förfogande för studiesociala ändamål i betydande omfattning måstekoncentreras på de vuxenstuderande. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna. I motionen 1971:702 slutligen begärs förslag isyfte att avskaffa inkomstprövningen inom studiemedelssystemet i förhållandetUl makes ekonomi. Enligtnuvarande inkomstprövningsregler reduceras studiemedlen, om den studerande entermin har inkomst överstigande av basbeloppet, med 2/3 av överskjutandebeloppet och om den uderandes make en termin har inkomst överstigande avbasbeloppet med 1/3 av överskjutande beloppet. Har den studerande förmögenhetöverstigande sex gånger basbeloppet jämstäUs 1/5 av överskjutande beloppet medinkomst. Motsvarande regel gäller för makes förmögenhet. Motionermed liknande syfte avslogs av fjolårets riksdag på hemställan av andralagutskottet. I sitt utlåtande hänvisade utskottet tUl att 1968 årsstudiemedelsutredning fått i uppdrag bl. a. att behandla reglerna ombehovsprövning i förhållande tUl makes inkomst inom studiemedelssystemet ochtUl att resultatet av detta utredningsarbete borde avvaktas innan man togställning tUl problemen. EtUigt utskottets mening föreligger ingen anledningför att inta annan ståndpunkt i frågan. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen. A. att ianledning av motionen 1971:345 i skrivelse tUl Kungl. Maj:t ger tiU känna vad utskottet anfört i fråga om förbättringar av de inkomst- och behovsprövade tUläggen inom studiehjälpssystemet; B. att motionen1971:728 inte föranleder någon åt gärd; C. att motionerna1971:126 och 1971:341 inte föranleder någon åtgärd; samt D.att motionema 1971:62 och 1971:702 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar i (c), (), i (fp),(), fröken (), herrar i Nennesholm (c),i (s), Mundebo (fp), (), i (m),fröken (), herrar (), () och i (vpk). 1)vid utskottets hemställan under B. av herrar i (fp), Mundebo (fp)och i (m), som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande, sombörjar på s. 12 med orden "Motioner med" och slutar med orden"utskottet motionen" bort ersättas med text av följande lydelse: "Denändring som motionärerna åsyftar ligger helt i linje med vad centralastudiehjälpsnämnden föreslagit i sina petita både för innevarande och förnästa budgetår. Enligt nämnden bör således lånemöjligheterna för yngre eleverförbättras dels genom en minskning av den ovannämnda reduktionsprocenten från30 % tUl och dels genom en höjning av fribeloppet i fråga omföräldrainkomsten från . Dessa ändringar, som enligtnämnden skulle innebära synnerligen befogade förstärkningar av studiehjälpenåt elever med föräldrar i inkomstlägena , beräknas medföraett ökat anslagsbehov om 6 milj. kr. Ävenenligt utskottets mening är det i hög grad angeläget att möjliggöra enliberalisering av de i vissa avseenden tämligen rigorösa tillämpningsbestämmelsernaför låneprövningen. En mindre markant anknytning av behovsprövningen iförhållande tUl föräldraekonomin enligt de av centrala studiehjälpsnämndenföreslagna riktlinjerna skulle medföra en påtaglig förbättring avstudiehjälpen. Ändringarna kräver dessutom en förhållandevis blygsam ekonomiskinsats från det allmännas sida och torde därför kunna genomföras jämsides medde övriga förbättringar inom studiehjälpssystemet, som utskottet förordat idet föregående. Vad utskottet anfört börbringas till Kungl. Maj:ts kännedom." delsock att utskottet under B. bort hemställa "1) att i anledning av motionen1971:728 i skrivelse till Kungl. Maj;t som sin mening ger till känna vadutskottet anfört om vidgade möjligheter tUl studielån; samt 2) att motionen, iden mån den inte kan anses besvarad genom vad utskottet hemställt under 1),inte föranleder någon åtgärd." 2)vid utskottets hemställan under C. av herrar i (c),i (fp), i Nennesholm (c), Mundebo (fp), i (m) och fröken (), som ansett dels att det avsnitt av utskottets yttrande, sombörjar på s. 12 med orden "När det" och slutar med orden"utskottet motionerna" bort ersättas med text av följande lydelse: "Dåriksdagen tidigare avslagit motioner med krav på utredning om indexreglering avstudiesociala förmåner har detta skett med hänvisning till enprincipdeklaration från sida i samband med beslutet om denstudiesociala reformen. framhöll då att studiebidraget inomstudiemedelsförordningen och de olika bidragen enligt studiehjälpsreglementetliksom det allmänna barnbidraget borde bli beroende av särskUt beslut avriksdagen. Detta ger emellertid utskottet anledning att erinra om ett annatvägledande uttalande i ämnet, som gjordes av statsrådet i 1964 årsproposition angående studiestödet. Enligt statsrådet borde således en primäruppgift vara att se till att återbetalningsskyldigheten inomstudiemedelssystemet inte för någon blev oskäligt betungande och att man föratt nå dithän borde bl. a. begränsa skuldsättningen genom att lämna destuderande en viss del av studiemedlen i form av bidrag. Detta uttalande, somf. ö. lämnades utan erinran av , får enligt utskottet en särskildaktualitet med tanke på den penningvärdeförsämring, som inträffat sedan denstudiesociala reformen genomfördes. Den återbetalningsfria delen av studiemedlen studiebidraget utgör med hänsyn tUl penningvärdets fall nu av studiemedelsbeloppet mot . Konsekvensen härav är, såsompåpekas i motionerna, en betydande ökning av de studerandes skuldsättning. mening kan man inte i längden acceptera en minskning av destudiesociala förmånernas relativa värde i förhållande till vad som gällde dåförmånerna infördes . Detta med hänsyn bl. a. tUl de risker ochpersonliga bekymmer som normalt är förbundna med en ökad skuldsättning. Motdenna bakgrund och i linje med det förut återgivna departementschefsuttalandetanser utskottet, att man måste eftersträva någon form avvärdebeständighet beträffande de studiesociala förmåner som inte ärindexreglerade. Frågan härom bör tas upp av studiemedelsutredning. Idet sammanhanget bör också övervägas en höjning av förmånernas belopp. Vad utskottet sålunda anfört bör bringas tillKungl. Maj;ts kännedom." delsock att utskottet under C. bort hemställa "1) att i anledning av motionerna1971:126 och 1971: 341 i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening ger tUlkänna vad utskottet anfört i fråga om indexreglering m. m.; samt 2) att motionema,i den mån de inte kan anses besvarade genom vad utskottet hemställt under 1),inte föranleder någon åtgärd." AB Egneilska Boktryckeriet, 1971