bet · FU01CU12 · 1971-12-31 00:00:00 — a. även ett arbete som syftar tiU att möjliggöraen enhetlig form för uppgifter om bostaden. Styrelsen har anmält sin avsikt attunder redovisa resultatet av övervägandena i dessa frågor. Partimotionennr 1157 från innehåller förslag att skall uttala att isamband med en utökad konsumentupplysning varudeklarationsnormer för bostäderbör utarbetas. Ianslutning till de viktiga insatserna för att genom en vidgad konsumentupplysningpå bostadsområdet påverka konsumentemas värdering av bostaden i förhållandetill andra konsumtionsområden pågår som nämnts arbete med att förenhetligaväsentliga uppgifter om bostäderna. Detta arbete sker i samråd med skildaberörda organisationer. Motions-förslaget i denna del får anses helttillgodosett. Maj:t har föreslagit att godkännariktlinjer för främjande av bostadsförsörjningen för ungdomar och andrapersoner som har behov av bostad av genomgångskaraktär. Förslaget återförs tillungdomsbostadsutredningens betänkande (SOU 1970: 43). Kungl.Maj:ts förslag (s. 196-208) innebär i huvudsak följande. Ett allmänt riktmärkebör vara att bostadsfrågan för ungdomar liksom för andra småhushåll skaU lösasgenom att ett erforderligt antal lägenheter blir tillgängliga inom det normalabostadsbeståndet i vanliga bostadsområden. Därigenom motverkas även en inteönskvärd kategorisering av boendet. Vissa frågor av långsiktig art rörandebostadsförsörjningen för ungdomar m. fl. bör prövas ytterligare i ett störresammanhang. Utan dröjsmål bör dock vidtas speciella åtgärder för att tillgodosedet mer tillfälliga bostadsbehovet för ungdomar, såväl studerande somyrkesarbetande, samt andra personer som behöver bostad i samband med t. ex.flyttning av sysselsättningsskäl, skilsmässa eller invandring. Bland dessaåtgärder anges främst produktion av specialbostäder - genomgångsbostäder - somupplåts i möblerat skick. Ansvaret för planeringen och genomförandet avproduktionen av dessa genomgångsbostäder fömtsätts som förbostadsförsörjningen i övrigt ligga hos kommunerna. Departementschefen strykerunder att det är av vikt att boendeservicen är väl utbyggd och så utformad attden blir tillgänglig för alla inom bostadsområdet, vilket dock inte hindrar attgenomgångsbostäderna kan behöva i begränsad omfattning förses med vissa särskUdakoUektiva komplement. För genomgångsbostäderna skaU gälla de aUmänna låneviUkorenför bostadslån. För inventarier i dessa bostäder skall lån kunna utgå enligt deregler som gäller för inventarier i studentbostäder. I anslutning tUl vadsålunda förordats och i syfte främst att undvika denkategorisering som följer av den nuvarande långivningen med särskilda villkorför studentbostäder föreslås att denna särskUda långivning skall upphöra ochatt de särskUda produktions- och förvaltningsföretagen för studentbostäder böravvecklas. a. för att inte hindra projekterad och planerad produktion ochför att tillgodose de studiesociala intressena bör dock de gällande särskildavillkoren få tillämpas under en övergångstid av . Under dennaövergångstid förutsätts vidare överenskommelser kunna träffas på det lokalaplanet om avveckling eller omorganisation av studentbostadsföretagen. För attinte motverka integrationssträvanden föreslås vidare att gäUande viUkor för låntiU studentbostäder inte: skall utgöra hinder för att även nu befintligasådana bostäder upplåts tiU andra grupper av boende. Utskottethar ingen erinran mot vad Kungl. Maj:t sålunda föreslagit. I vissa fall kandock särskilda skäl motivera att pantvärde för genomgångsbostäder beräknas somför studentbostadshus. Det bör ankomma på Kungl. Maj:t att i sådana faU meddelaerforderliga beslut. Departementschefen redovisar (s. 191-192) uppgifterom försörjningen med byggnadskrediter, kälken nu för fjärde året i följdgrundats på mellan delegationen för bostadsfinansiering och kreditinstitutenträffad överenskommelse. En särskild expertgrupp har tillsatts och kontinuerligtföljt utvecklingen. Iriksbankens förvaltningsberättelse för har intagits en översiktligredogörelse för bostadsfinansieringen. Denäven vid tidigare riksdagar framförda hemställan att skall begäraförslag till statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet genom en statligbostads- och samhäUsbyggnadsbank - avsedd att finansiera även följdinvesteringar- förs nu åter fram i kommunisternas partimotion nr 1158. 1motionen erinras bl. a. om statsutskottets yttranden i frågan vid tidigareriksdagar. yttrade sålunda vid 1967 och riksdagar attfördelarna med en statlig totalfinansiering är så piåtagliga att de bordeavstås endast av mycket tungt vägande skäl. Vid riksdag vidhöllutskottet samma uppfattning och ansåg att, om den då inledda förhandlingen medkreditinstituten inte ledde till godtagbara resultat, andra förslag bordeövervägas på nytt. Vid riksdag fann statsutskottet inte heller dåanledning att överge sin principiella inställning trots att överenskommelsenmed kreditgivarna om det då beslutade samarbetet meUan postbanken ochkreditbanken hade: väsentligt förbättrat förutsättningarna för en rationellkreditförsörjning till bostadsbyggandet. Bedömningen av frågan om andraåtgärder behövdes borde ske mot bakgrund av utskottets principieUa ställningoch de fortsatta erfarenheterna. Utvecklingen har visat att överenskommelserna medkreditinstituten - som departementschefen anför - lett till att uppkomnasvårigheter undanröjts och alla projekt fått sin kreditfråga ordnad. De istatsverks-propositionen förutsatta ökade informationsinsatserna kan, somdepartementschefen likaledes anför, leda tiU att uppkommande kreditproblem kanlösas snabbare. Med hänsyn härtill finns det inte skäl att ytterligare övervägafrågan om en statlig totalfinansiering av byggandet genom en bostads- ochsamhäUsbyggnadsbank. Vad utskottet sålunda anfört bör ges Kungl. Motionen nr 1158 avstyrks. Ifolkpartiets partimotion nr 1157 förs fram det Ukaledes tidigare framfördaförslaget att närmare utreda formerna för ett samordnat statligtfinansieringssystem i form av totala årliga ramar till kommunerna avseende lånoch bidrag till bostadsbyggandets kompletteringsinvesteringar. Förslaget utgårfrån bl. a. den bristande samordningen av de statliga finansieringsformerna ochdärav föranledda svårigheter tUl samordning vid byggandet av den totalasamhällsmiljön. Statsutskottetnoterade vid riksdag den då aviserade översynen av stödformema medöverväganden öm temporära lösningar för integrerade projekt och utgick från attbehovet av administrativ samordning även i övrigt uppmärksammades.Statsutskottet fann att integrationsfrågan anknöt även tiU regionala ochkommunala planerings-aspekter och erinrade bl. a. även om den pågående försöksverksamhetenmed kommunalekonomisk långtidsplanering och tUl byggplanerings-utredningen,vars förslag nu övervägs inom . (SOU 1970: 68) har anfört att huvudmålet för det statliga anläggningsstödet börvara att det har formen av ett enda enhetligt lån och ges samma betydelse ochfår likartade villkor som bostadsstödet. Ensamordnad finansiering av kompletterande lokaler har varit föremål förbedömningar inom slutförda och pågående utredningar. Provisoriska lösningarhar prövats enligt tidigare medgivanden. Den fortsatta beredningenav dessa frågor torde kunna ge underlag för överväganden utan en särskildutredning för ändamålet. Motionsförslaget torde i dessa delar kunna ansestillgodosett. Utvecklingen i övrigt på detta område är avhängig av bl. a.försöken med kommunalekonomisk långtidsplanering och kommande beslut om denregionalekonomiska utvecklingsplaneringen. En särskild utredning i dessa delarär nu inte erforderlig. tiUkallades paritetslåneutredningen föratt utreda vissa frågor rörande paritetslånesystemet. I moderata samlingspartiets partimotion nr 521 föreslåsboendeutredningen genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att utreda frågan om detstatliga bostadslånestödet och den framtida kreditgivningen till bostadsbyggandetoch därvid särskilt föreslå åtgärder för en avveckling av paritetslånesystemetoch införande av ett nytt lånesystem. I motionen konstateras bl. a. attparitetslånesystemet visat sig vara en olämplig administrativ anordning för attavveckla räntebidragssystemet. bör redan från början få tilluppgift att - med beaktande av bostadssociala hänsyn - få framfinansieringsformer utan öppna eller dolda subventionsinslag. I motionen pekasvidare på den beräknade skuldökningen på paritetslånen och lånesystemetshyresuppdrivande effekt. Utskottet har med hänsyn bl. a. tiUparitetslåneutredningens uppdrag inte funnit anledning förorda ett föreslagetuppdrag tiU boendeutredningen. I partimotion nr 522 föreslås i anslutning tillomdömet att situationen i fråga om paritetslånesystemet är oroande attriksdagen måtte uttala att det är synnerligen angeläget att den nuvarande högaräntenivån sänks. Enligt motionen är det i annat fall knappast möjligt att lösaden nuvarande situationen utan att avstå från viktiga bostadssociala målsättningarom vilka det råder stor enighet. Räntesatsen för bostadslån faststäUs av Kungl. Maj:t förett kalenderår i sänder efter yttrande från riksgäldsfuUmäktige. Räntan påicke fördjupad del av lån för nybyggnad eller större ombyggnad m. m. utgårefter enligt kungörelsen (1970: 679) om ränta för på vissastatliga lån. Enligt utskottets mening kan det förhållandet attriksbanksdiskontot - som sänkts efter motionens avlämnande - påverkarbostadslåneräntorna m. m. inte föranleda ett uttalande avsett attläggas tiU gmnd för bedömningen av den på annat sätt bestämda allmänna räntenivån.De för denna nivå ytterst bestämmande riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken har behandlats av i anslutning till finansutskottets betänkande1971: 1. Bostadslånens storlek bestäms pågrundval av ett låneunderlag, beräknat enligt gmnder som Kungl. Maj:tfastställer (19 § bostadslånekungörelsen). TiU säkerhet för lånet ställdainteckningar skall ha en förmånsrätt som ställs i relation till ett pantvärde(27 §). Pantvärdet får vid nybyggnad överstiga låneunderlaget med värdet avmark, byggnad eller annat som ej beaktas vid beräkningen av låneunderlaget ochberäknas i övrigt likaledes enligt av Kungl. Maj:t fastställda grunder. Dessagmnder innebär att tiUagg får göras tiU ett belopp motsvarande låneunderlaget, utrustning, våningsyta och lokaler utomlåneunderlaget för särskilt högt fastighetsvärde som beror på gott läge, ringabebyggelsetäthet eller hög gatustandard samt för nyttigheter utombyggnadsföretaget. beräknades för privatägda hus även ett belopp förgodkänd produktionskostnad, närmast avsett att vara bestämmande för hyres-sättningen. Förslaget i partimotion nr 1157 attlåneunderlaget höjs till att sammanfalla med pantvärdet torde avse att depantvärdestillägg som inte avser nyttigheter utom byggnadsföretaget skallräknas in i låneunderlaget. Motionärema åberopar att bl. a. administrativafördelar står att vinna om begreppen låneunderlag och pantvärde förs samman. I motionen föreslås vidare att ett sålunda höjtlåneunderlag ytterligare skall kunna höjas för flerfamiljshus och gruppbyggdasmåhus under vissa angivna förutsättningar i fråga om styrkt konkurrens vidupphandlingen. Förslaget i denna del har behandlats ovan (s. 22). Frågan om bostadslånets storlek och läge behandladesingående i prop. 1967: 100 (s. 240-243) mot bakgrund av bostadspolitiska kommitténsöverväganden. Utgångspunkten var bedömningen av det s. k. lånetakets effekt påproduktionskostnaderna, dess styrande inverkan och dess betydelse föröverkostnaderna. (SU 1967; 100, s. 43-44) tillstyrkte Kungl.Maj:ts förslag att de på visst sätt beräknade produktionskostnaderna även ifortsättningen skall utgöra sådant underlag. I anledning av motioner om att ienlighet med bostadspolitiska kommitténs förslag sammanföra låneunderlag samtpantvärde och godkänd produktionskostnad fann utskottet Kungl. Maj:ts förslagatt höja pantvärdet vara ett lämpligt sätt att förena önskemålet om attreducera överkostnaderna med angelägenheten av att iaktta återhållsamhet medstatens utgifter. Motioner om ett sammanförande av låneunderlag ochpantvärde har därefter avslagits vid riksdagar, medhänvisning även till den översyn av beräkningsmetoderna som sker inom bostadsstyrelsenoch till konkurrensutredningens arbete. har inte funnit motionen nr 1157 i dennadel innehålla några skäl som kan grunda ett ändrat ställningstagande. Ävenom vissa skäl för att behålla en uppdelning på låneunderlag och pantvärde intelängre är aktueUa - som t. ex. ett subventionsmoment i långivningen - kanåberopade administrativa fördelar inte anses utan samband med en principiellreform motivera en ökning av bostadslånets storlek och motsvarande minskningav de nuvarande bottenlånen på den öppna marknaden. Lånets storlek och säkerhetsläge I partimotioner föreslås ändringari de säkerhetslägen inom vilka bostadslånens säkerheter skall placeras. Motionerna torde avse även motsvarandeändringar av reglerna om beräkning av lånets storlek ur låneunderlaget. Moderatasamlingspartiets partimotion nr 521 utgår från att de olika viUkoren för olikalåntagarkategorier påverkar konkurrenssituationen dem emellan och utmynnar iett förslag som torde innebära att övre lånegränsen sätts till avpantvärdet. Ifolkpartiets partimotion nr 1157 torde föreslås, med huvudsaklig utgångspunktlikaledes i önske;målet om mer likvärdiga lånevillkor för olika kategorier, attallmännyttigt bostadsföretag får 100-procentig belåning endast om kommunenäven vid belåning mot inteckningssäkerhet ställer borgen motsvarande avpantvärdet att komplettera inteckning med sämsta förmånsrätt. Vidare föreslåsmed motiv dels i kravet på anbudskonkurrens, dels i utvecklingen avförräntningen av bostadslånen att lån för enskUt ägt flerfamiljshus får ges motinteckning inom av ett enligt tidigare behandlat yrkande sammanfaUandelåneunderlag/ pantvärde. För att stimulera byggandet av genomenskilda bostadsföretag föreslås en 95-firocentig lånegräns för småhus för attge förbättrade belåningsmöjlighetcr för småhusbyggandet. Utskottet har ovanbehandlat det i samma motion framförda förslaget att styckebyggda småhus skaUkunna få bostadslån utan kvotbegränsning. Centemspartimotion nr 52:2 innehåller förslag om en höjning av övre lånegränsen försmåhus till och till för enskilt ägda flerfamiljshus. Förslagenmotiveras med önskemålen att underlätta den enskildes möjligheter tillegnahemsägande respektive att stimulera en effektiv konkurrens mellan olikakategorier företag från såväl produktions- som förvaltningssynpunkt. För atttillgodose statens krav på säkerhet föreslås krav på borgenmotsvarande av pantvärdet dels för småhus utanför detaljplanelagt område,dels generellt för allmännyttigt bostadsföretag. Yrkandena får ses mot bakgrundäven av det ovan behandlade förslaget i motionen att friliggande småhus skullefå belånas utan hinder av kvotbegränsningar. Ändringarsom innebär kraftigt sänkta lånegränser för kommuner samt allmännyttiga ochkoopei'ativa företag är inte realistiska. Sådana ändringar torde inte hellerfrämja de i motionen nr 521 angivna syftena. Slutligenföreslås i motionen nr 1165 att övre lånegränsen höjs till för debostadskooperativa företag som får lån mot säkerhet inom av pantvärdet.Föjslaget motiveras med att en sådan ändring torde vara den enda framkomligavägen för att minska grundavgifterna vid bostadsrättsupplåtelser. Departementschefen har i statsrådsprotokollet (s.205) i anledning av ungdomsbostadsutredningens rekommendation om ökad kommunalborgensteckning för lån till förvärv av bostadsrätt erinrat om kommunernasgenerella rätt att gå i borgen för halva den nominella insatsen och att inomramen för den understäUningsfria låne- och borgensrätten ge ökad borgen tUl demsom har behov därav. terade- varom departementschefen erinrar - i remissyttrande över utredningensbetänkande att utredningens rekommendation inte tar sikte på särskilda typer avsmåhushåll och att en generell borgensteckning har samma effekt som en höjningav den övre lånegränsen. Departementschefen erinrar även om att borgen börkunna lämnas till alla hushållsgrupper efter behovsprövning. Utskottethar inte funnit skäl tillstyrka vad i motionerna föreslagits i fråga om lån försmåhus eller till allmännyttigt bostadsföretag. Övertygandeskäl har inte visats för ändring av lånegränsen för enskUt ägda flerfamUjshus.Civilutskottet erinrar här om tidigare överväganden i ämnet. Vadangår lån till vissa bostadskoopeartiva företag har utskottet konstaterat envikande efterfrågan på bostadsrättslägenheter som måste återföras tillsvårigheten att betala kontantinsatserna. Vad i motionen nr 1165 anförts ochdepartementschefens redovisade överväganden utgör enligt utskottets meningskäl för prövning av frågan om övre lånegräns för de kooperativabostadsföretag som får lån mot säkerhet inom av pantvärdet. Med hänsyntiU frågans samband med andra överväganden bör den nämnda motionen därföröverlämnas tiU boendeutredningen för skyndsam behandling. 1 kommunisternas partimotion nr 1160föreslås att skall begära utredning och förslag om att statiiga lånendast skall kunna beviljas till sådana hus som byggs på samhällsägd mark.Förslaget motiveras närmast med syftet att motverka starka privata ochkonkurrenshämmande koncentrationstendenser inom byggnadssektorn, att motverkamarkspekulation och att öka möjlighetema att styra utvecklingen mot en merasocialt inriktad bostadspolitik. Statsutskottetyttrade till riksdag vid avstyrkan av motsvarande motionshemställanatt önskemålen att förhindra hus- och markspekulation låg i linje med avstatsmakterna antagna grunder. I detta syfte hade statsmakterna antagit gmnderför en aktiv markpolitik och förutsatt att de självkostnadsbestämdaföretagen även får en dominerande ställning inom nyproduktionen.Samtidigt hade statsmakterna dock framhållit önskvärdheten av att bibehålla enkonkurrens mellan de olika företagsformerna. Dessa syften var inte oförenligavare sig med varandra eller med den rationeUa produktionens krav. Civilutskottetkan i denna del ansluta sig till statsutskottets redovisade bedömning.Motionsyrkandet avstyrks därför. Bostadslånför ombyggnad och förbättring m. m. Bostadslån kan utgå även för ombyggnad och annanförbättring under de generella förutsättningarna att ombyggnadskostnaden ärskälig med hänsyntill husets återstående användningstid och ombyggnaden inte är av endast ringaomfattning. Vidare fömtsätts som för nybyggnad att det finns ett varaktigtbehov av b(3städerna eller lokalerna, att skäliga krav på god bostadsstandarduppfylls och att bostadsmiljön blir tillfredsställande. Dessa sistnämnda kravgäUer dock inte ombyggnad av småhus då låneunderlaget är högst . ellerombyggnad av flerfamiljshus då särskUda skäl finns att ändock främjaförbättring av bostäderna. 1970års riksdag godkände att sådant lån för ombyggnad av flerfamiljshus därsärskilda skäl finns för att främja en förbättring skall återbetalas genomannuiteter, beräknade efter ränta. Skillnaden meUan aktuellbostadslåneränta, 1,, och förstnämnda räntesats läggs tillrespektive dras från annuiteten vid varje aviserings-tiUfäUe. Bostadslån kan i princip utgå tiU kommun ochallmännyttigt bostadsföretag för förvärv av hus som byggts med stöd avbostadslån m. m. då lånet inte ännu betalats ut. Försöksvis kan vidare särskiltstatligt lån utgå tiU enskild person, kommun eller aUmännyttigt bostadsföretagför förvärv av egnahem som kommit i statens ägo efter inlösen enligt bestämmelserdärom på arbetsmarknads- och jordbruksområdet. Saneringsutredningentillkallades för att utreda frågan om åtgärder försanering av det äldre bostadsbeståndet. Utredningens arbete beräknas pågå underhela . Huvudbetänkandet torde avlämnas . Folkpartietspartimotion nr 1157 innehåller förslag att uttalar att ävenbegränsade förbättringar i äldre bostadshus bör stimuleras. Förslaget utgårfrån angelägenheten av att förbättra boendemiljön i äldre områden. Enligt vadsom anförts i motionen bör dock begränsningar accepteras då merkostnaden blirstörre än vad hyresgästema anser förbättringarna värda. Derefererade möjligheterna att få bostadslån för även mindre genomgripandeförbättringar infördes för att tUlgodose det av motionärerna angivnasyftet. I avvaktan på förslag från saneringsutredningen finns nu inteanledning till något uttalande från sida. Motionens syfte får ansesredan tillgodosett. I motionen nr 161 föreslåsatt begär utredning om ökade möjligheter till statliga bostadslån förförvärv av befintliga egnahem och för modernisering av sådana byggnader.Förslaget om förvärvslån motiveras med svårigheterna att få sådana krediter påden öppna marknaden. Liknande förslag har behandlats vid flera riksdagar sedanår 1956. riksdag avslog en motsvarande motion med motivering attövertygande skäl inte förelåg för en sådan utredning. Frågan om förvärvslån haräven tagits upp av bostadspolitiska utredningen (SOU 1956: 40) ochbostadspolitiska kommittén (SOU 1966: 44). Utskottet har mot bakgrund avtidigare noggranna överväganden inte funnit anledning att nu tiUstyrka en vidgning av långivningenvid förvärv. Motionens syften i övrigt får anses tiUgodosedda. Motionen nr 33 och dess förslag attriksdagen skaU begära åtgärder för att främja upprustning och ombyggnad hänförsig tiU såväl bostadslångivningen som förbättringslånen. I den senare delenbehandlas motionen nedan. Vad i den sistnämnda motionen förordats angåendeåterbetalningsvillkoren för bostadslån för begränsad upprustning hartillgodosetts vid föregående års riksdag efter förslag frånsaneringsutredningen. Önskemålet att stödja ombyggnader som ger optimaltförbättrad boendestan-dard för det insatta kapitalet är likaledes tillgodosettgenom inte minst möjlighetema att få lån för begränsad upprustning. I övrigttorde frågorna få bedömas i anslutning tiU saneringsutredningens kommande förslag. Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Förbättringslån för uppförande eUerförbättring av hus med mer än två lägenheter kan utgå enligt av Kungl. Maj:tmeddelade särskilda bestämmelser. Enligt dessa bestämmelser kan sådant lånendast utgå tUl kommun och då under fömtsättning bl. a. att lägenheterna skallbebos av pensionärer eller motsvarande och de inte är avsedda att tiUgodose ettvaraktigt bostadsbehov. Maj:t föreslår att godkänna attförbättringslån skall kunna beviljas även allmännyttigt företag. Utskottet tiUstyrker en sålunda föreslagen ändring igranderna för förbättringslån. Förbättringslån till den del det inte är räntefritt ochstående betalas genom annuiteter under i regel 10 eller och löper med 4 %ränta. Vad i motionen nr 33 förordats beträffande förbättringslåni fråga om en vidgning av låntagarkretsen synes i huvudsak avse sådana syftensom tillgodoses genom bostadslån, numera även för begränsad uppmstning. Sådanalån kan utgå till även annan än kommun enligt vad utskottet ovan anfört. Utskottet, som förutsatt att motionärerna inte avsett attinföra ett generellt subventionsmoment för förbättringar, finner att syftetäven i övrigt i denna del måste anses tillgodosett och inte kan grunda krav påsärskild utredning. Förslaget om en uppmjukning av kategorikravet på de boende,delvis i anslutning till anslagsframställning, torde börabedömas i samband med saneringsutredningens överväganden. Motionärernas syfteatt utjämna lånekostnaderna är helt tUlgodo-sett. Motionsförslaget i övrigt harbehandlats ovan i samband med bostadslån för ombyggnad m. m. Vare sig förbättringslånet utgår tiU kommuneller.enskild krävs i fråga om låneändamålet att åtgärderna avser förbättringav bostad för pensionär eller motsvarande, handikappad eller person, som tiUhörbefolkningsgrupp som lever undei: särpräglade förhållanden. FörbättringslåntiU annan än kommun utgår endast under förutsättning dels att sökandens -eller makars - beskattningsbara inkomst inte överstiger , dels attbehov av lån föreligger med hänsyn till t. ex. förmögenhetsförhållandena. Icenterns partimotion nr 52,2 föreslås besluta att förbättringslånskall kunna utgå för de; låginkomstgrupper som fram till den 1 juU 1966 varberättigade tiU sådant lån. Vid1964 års riksdag beslöts att statsmakterna skulle stimulera en ökad upprustningav bostäder för åldringar.