bet · FU01LU12 · 1971-12-31 00:00:00 — 50 § Konungen kan förordna att undersökning avväxtsort för vilken registrering sökes får äga rum hos myndighet i annan stateller hos internationell institution samt att den som söker registrering försort, för vilken han tidigare sökt registrering i annan stat, skall varaskyldig att redovisa vad myndighet i den staten delgivit honom rörandeprövningen av villkoren för registrering. Dennalag träder i kraft . Ansökanom registrering av växtsort, som tagits in i rikssortlistan den 1juli 1968den , skall vid tillämpning av 3 § första stycket 1 ochtredje stycket anses gjord med intagningen i rikssortlistan, omansökan om registrering göres efter denna lags ikraftträdande. Lag om ändring i utsökningslagen (1877: 31 s. 1) Härigenom förordnas, att 85 §utsökningslagen (1877: 31 s. 1) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) När fast-------------------- hos överexekutor. Då fast--------------------- utmätningenskett. Utmätesfartyg------------- urskiljande erfordras. Gällerutmätningen--------------- rörande luftfartyg. Myndighet,vilken------------------- är sagt. Hardomstol----------------- till överexekutor. Skerutmätning--------- till kommerskollegium. Utmätes patent eller mönster- Utmätes patent eller mönster- rätt,skall utmätningsmannen oför- rätt, skall utmätningsmannen oför dröjligen till patent- och registre- dröjligen till patent- och registre ringsverket sända bevis om utmät- ringsverket sända bevis om utmät ningen med angivande av patentets ningen med angivande av patentets eller mönsterregistreringens num- eller mönsterregistreringens num mer, mer. skallutmätningsmannen ofördröjligen till statens växtsortnämnd sända bevis omutmätningen med angivande av registreringens nummer. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1970: 490. Lagom ändring i införsellagen (1968: 621) Härigenom förordnas, att 2 § införsellagen (1968:621) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarandelydelse) (Föreslagen lydelse) 2§1 Genom införsel----------- en arbetstagares, 3. periodiskt utgående vederlag 3.periodiskt utgående vederlag för utnyttjande av patent eller för utnyttjande av patent, möns- mönsterrätt eller av rätt till litte- terrätt eller växtförädlarrätt eller rart eller konstnärligt verk eller av rätt till litterärt eller konstnär- annat sådant eller för överlåtelse ligt verk eller annat sådant eller av rörelse. för överlåtelse av rörelse. 4. vadsom------------ eller livränta. Med livränta-------------- sådananledning. För vissa---------------- i22§. Dennalag träder i kraft . Senastelydelse 1970: 494. Chefen för justitiedepartemntet, statsrådet ,anför i propositionen under rubriken "1 Inledning" följande. Svenskväxtförädling stöds av statsmakterna genom direkta bidrag överstatsbudgeten. gäller dessutom enligt enförordning som sedermera ersatts av förordningen (1967: 139) om obligatoriskstatsplombering av utsädesvara och om växtförädlingsavgift att en särskildavgift, växtförädlingsavgift, tas ut vid statsplombering av utsäde. Avgiftentillförs en särskild fond, växtförädlingsfonden, som används för bidrag tillväxtförädlarna. Däremotsaknas i bestäraraelser sora ger växtförädlarna privat-rättsligt skyddför sina produkter. Viden konferens i i vilken deltog tio västeuropeiska stater,nämligen , , , , ,, , , och , antogs eninternationell konvention för skydd av växtförädlingsprodukter. Konventionen,som är dagtecknad , undertecknades av , ,Förbimdsrepubliken , och . har ävenDanmark, och undertecknat konventionen. Sedan ,, och utfärdatlagstiftning i ämnet och ratificerat konventionen trädde denna i kraft den 10augusti 1968. Enligtkonventionen skall stat sora anslutit sig till denna tillerkänna förädlarenett privaträttsligl; skydd för hans förädlingsresultat och ge förädlare i annanunionsstat samma behandling i fråga om skyddet som statens egna medborgare. Medstöd av Kungl. Maj :ts bemyndigande tillkallade chefen förjordbruksdepartementet sex sakkunniga för att verkställautredning och avge förslag rörande skyddet av växtförädlingsprodukter ochdärmed samraanhängande frågor. De sakkunniga antog benämningenväxtförädlingsskjddsutredningen. beslutat rekommendera regeringarna i denordiska länderna att undersöka möjligheterna att åstadkomma en gemensamnordisk lagstiftning angående skydd av växtförädlingsprodukter, harutredningen bedrivit sitt arbete i samverkan med särskilda i , Finlandoch utsedda kontaktorgan. Utredningenavgav betänkandet Växtförädlarrätt med förslag till lag omväxtförädlarrätt m.ra. (SOU 1969: 15)i. Förslagen torde få fogas tillstatsrådsprotokollet i detta ärende sora bilaga 2. Betänkandet är underteclinat avlandsliövding , ordförande, professo , justitierådetTorvvald , direktören , patenträttsrådet ochprofessor i egenskap av sakkunniga samt direktören ,kansli rådet , disponenten och konsul i egenskap av experter. Utredningens sekreterare har varithovrättsrådet . Efter remiss har yttranden över betänkandet avgettsav riksåklagaren (), , statskontoret, (),lantbruksstj'-relsen, , statens jordbruksnämnd, kommerskollegium,patent-och registreringsverket, (), statens pris-ochkartellnämnd. svenska delegation, rådhusrätt,statens centrala frökontrollanstalt, statens plantskolenämnd, ,statens råd för skogs- och jordbruksforskning, skogs- och lantbruksakademien,skogsbruksutredningen, , ,. i (LO), Sverigesakademikers centralorganisation (), (),. och kyllagring,frukt och bär, (),(), Svenska föreningen för industriellträttsskydd. ,, , , , , , ,Allmänna svenska utsädesaktiebolaget. Aktiebolaget , Hilleshögsfröaktiebolag, J. E. Ohlsens Enke aktiebolag och W. aktiebolag. har inkommit med en skrivelse. RÅhar bifogat yttranden från vissa åklagarmyndigheter, lantbruksstyrelsenyttrande från originalutsädesnäranden och kommerskollegium yttranden frånhandelskamrarna i , , , , och . Pågrundval av utredningens förslag har inom upprättatsförslag till lagstiftning i ämnet. I har statsmakterna gettekonomiskt stöd åt växtförädlingen. Däremot saknas möjligheter tillprivaträttsligl skydd för växtförädlingsprodukter. Är 1961 har emellertidundertecknats en internationell konvention för skydd avväxtförädlingsprodukter, vilken bygger på systemet med privaträttsligl skydd.Konventionen har trätt 1968. Det förslag till växtförädlarrättslagsom nu läggs fram syftar till att ge växtförädlarna det i konventionenförutsatta skyddet och att göra det möjligt för att ansluta sig tillkonventionen. Förädlarenav en växtsort eller den till vilken hans rätt övergått skall enligt förslagetkunna genom registrering få ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja sorten(växtförädlarrätt). Som registreringsmyndighet föreslås etl nytt organ, statensväxtsortnämnd, sora är en utbyggnad av den hittillsva- randeoriginalutsädesnäranden och sora även skall överta denna nämnds uppgift attpröva odlingsvärdet av sort för statsplorabering. Grundläggandeförutsättningar för växtförädlarrätt är att växtsorten skiljer sig från annansort som blivit känd före dagen för registreringsansökningen samt att den ärlikformig och beständig. Registreringsförfarandet ordnas sora ettförprövningssystem, dvs. växtsortnämnden undersöker om skyddsförutsättningarnaär uppfyllda. Granskningen kompletteras med ett kungörelse- ochinvändningsförfarande. Vid registrering av växtförädlarrätt skall även registrerassärskild benämning för sorten. Kostnadernaför registreringsmyndighetens verksamhet och för den provodling som behövs föratt fastställa om förutsättningar för skydd är för handen skall i principtäckas genom avgifter av dem som söker och förvärvar växtförädlarrätt. Växtförädlarrättinnebär enligt förslaget ensamrätt för sortinnehavaren att yrkesmässigtframställa och marknadsföra förökningsmaterial av sorten samt i vissa fallockså att yrkesmässigt använda sorten för framställning av förökningsmaterialav annan sort. Däremot ger växtförädlarrätten inte ensamrätt att framställakonsumtionsvara. I fråga om prydnadsväxter innefattar rätten också användandetav plantor eller delar av plantor som förökningsmaterial för yrkesmässigframställning av snittbloraraor eller annat material för prydnadsändamål.Ensamrätten kan inskränkas genom regler om tvångslicens. Sådan licens kanmeddelas av dorastol om marknaden inte förses med förökningsmaterial av skyddadsort på skäliga villkor och i den omfattning som med hänsyn till folkhushålleteller annat allmänt intresse finnes påkallat. Den som uppsåtligen gör intrångi annans växtförädlarrätt dömes enUgt förslaget till böter eller fängelse ihögst . Åtal får väckas bara efter angivelse och om åtal avsärskilda skäl finnes påkallat från allmän synpunkt. Skadeståndsskyldighetinträder vid intrång i växtförädlarrätt, även om detta skett utan uppsåt elleroaktsamhet. Förslagetinnehåller vidare bl. a. bestämmelser om s. k. konventionsprioritet, om överföringav registreringsansökan och av registrering, om användande av sortbenäraning,ora efterkontroll av skyddad sort, ora hävande av registrering sora skett istrid raot skyddsförutsättningarna och ora s. k. ombud stvång. Växtförädling med direkt sikte på att framställanya växtsorter för praktiskt bruk utförs så gott som helt av enskilda företag.I fråga om lantbruksväxter är förädlingen koncentrerad till fyra företag,nämligen , Weibullsholms växtförädhngsanstalt, och . Sveriges utsädesföreninghar sitt säte i i . aven styrelse på åtta personer, varav fem är tillsatta av Kungl. Maj :t.Föreningen åtnjuter statsbidrag till så stort belopp att staten får anses hapåtagit sig det huvudsakliga ansvaret för föreningens verksamhet. Föreningenhar byggt ut ett nät av försöksstationer som täcker hela landet, bl. a.åtta filialer jämte substationer. Förädlingsverksamheten är uppdelad på sexförädlingsavdelningar, nämligen vete- och havreavdelningen, råg-ochkornavdelningen, oljeväxtavdelningen, foderväxtavdelningen, potatisavdelningenoch trindsädesavdelningen. En filial i sysslar raed norrländskaförädlingsfrågor och är främst inriktad på vallväxter samt korn och havre.Utöver förädlingsavdelningarna finns vid huvudanstalten i tvåserviceavdelningar, som på olika sätt betjänar förädlingsarbetet. Den ena,cytogenetiska avdelningen med växtfysiologi, har till uppgift att utförametodundersökningar, som kan utgöra underlag för förädlingsavdelningarnasverksamhet, samt att på olika sätt skapa vidgad ärftlig variation. Den andraavdelningen, den kemiska, är uppdelad på olika sektioner för cerealkemi,fettkemi och nutritionsproblem. Vid denna utförs metodforskning som underlagför selektionsarbetet mot bättre kvalitet. Weibullsholmsväxtförädhngsanstalt, som tillhör och är förlagd tillWeibullsholm vid , har byggt upp ett omfattande system av försök ilandets olika delar. Dessutom finns filialanläggningar. Bolaget har sedan någraår tillbaka en förädlingsstation i . Ett dotterbolag arbetar medväxtförädling i . Förädlingsverksamheten utövas på femskilda specialavdelningar, nämligen avdelningarna för korn och korsblomstrigaoljeväxter, för havre, för höstvete och vårvete, för vallväxter samt för köks-och blorasterväxter. För utförande av speciella uppgifter har inrättats ettcytogenetiskt laboratorium, ett resistens-biologiskt laboratorium och ettkemisk laboratorium. Verksamheten vid cytogenetiska laboratoriet är i stortuppdelat på tre huvudlinjer, nämligen polyploidförädling, mutationsforskningoch undersökningar av annan karaktär. Mutationsforskningen ägnas i storutsträckning åt grundläggande teoretiska frågor. Vid det resistensbiologiskalaboratoriet utförs arbete med att för de skilda förädlingsavdelningarnasräkning bygga in resistens i förädlingsmaterialet samt att undersöka nyaförädlingslinjers motståndskraft mot de viktigaste sjukdomarna. , som också tillhör , harsin verksamhet i . Förädlingsverksaraheten avser bl. a. vete, kornoch havre samt sojabönor. Sojabönförädlingen har främst gällt sojan somproducent av högvärdigt protein och har tagit sikte på att anpassa sojan tillsvenska betingelser. vid , vilket tillhör det i , drivs förädling av sockerbetor. Förädlingsverksamhetenhar utvidgats till andra länder och institutet bedriver nu soc-kerbetsförädlingäven i , , , , och . Försöksstationerhar inrättats i , och . Förädlingsverksamhet beträffande lantbruksväxternabedrivs vid institutioner vid . Verksamheten är främstinriktad på problem av grundforskningskaraktär. Växtförädlingbeträffande trädgårdsväxter bedrivs framför allt vid Weibullsholmsväxtförädlingsanstalt, , växtförädlingsanstaltoch J. Förädhngenav frukt och bär bedrevs fram till vid Institutet förväxtförädling av frukt och bär, vars verksamhet grundades på ett avtal mellanstaten och en stiftelse, bildad av icke-statliga intressenter. Sedan statenfrån och med nämnda dag helt övertagit verksamheten har den inordnats ilantbrukshögskolans men bedrivs liksomtidigare på fastigheten i län. Verksamheten syftarfrämst till att framställa nya sorter av de i vårt land odlade frukt- ochbärslagen. Arbetena omfattar i första hand fruktträd, främst äpple men ävenpäron, plommon och körsbär. Bärväxtförädlingen ägnas särskilt jordgubbar ochhallon. Institutets arbetsuppgifter omfattar också forskning bl. a. rörandeväxtmaterialets arvsförhållanden. VidHammenhögs växtförädlingsanstalt, som ägs av ett dotterbolag till utsädesaktiebolaget, drivs växtförädling framför, allt raedträdgårdsväxter, särskilt köksväxter. är ett danskägt företag, sora driver en omfattande förädlingav trädgårdsväxter i . Vid bolagets egendom Ohlsgård vid Malmöförekomraer framför allt förädlings- och försöksverksamhet beträffandeköksväxter och prydnadsblommor. Arbetet är främst inriktat på att åstadkommabättre odlingsmaterial för den yrkesmässiga trädgårdsnäringens behov. Ävenmed avseende på trädgårdsväxterna bedrivs grundforskning vid institutioner vidlantbrukshögskolan. Pådet skogliga området förekommer förädlingsverksarahet i enskild regi praktiskttaget enbart vid , ett halvstatligtbranschforskningsinstitut som är förlagt till . Institutet inrättades år1967 genom avtal mellan staten och en stiftelse. Den praktiska växtförädlingenbestår huvudsakligen i urvalsförädling men även i viss utsträckning avkorsnings- och polyploidförädling. Förädlingen utförs främst vid treförsöksstationer, Ekebo i . Brunnsberg i och Sundbo iVästernorrlands län. Vidskogshögskolans genetiska institution bedrivs genetisk grundforskning ochpraktisk förädling på det skogliga området. Även en del andra institutioner vidhögskolan arbetar med förädlingsproblem, bl. a. resistens-frågor. 3.2Den svenska växtförädlingens praktiska betydelse Den praktiska växtförädlingen har genom hittillsuppnådda resultat tillfört vårt land högst betydande värden. Den för olikaväxtslag genomsnitt- ligaskörden per hektar har mer än fördubblats . Dennautveckling har delvis betingats av en rad driftsrationaliserande åtgärder samten del rent odlingstekniska förbättringar. Till avsevärd del har dockväxtförädlingen bidragit till resultatet. De driftsrationaliserande åtgärdernahar också i sin tur i vissa fall ställt ett ökat krav på växtförädlingen. Ettförsök att uppskatta det genom förädlingens samlade insatser åstadkomnamervärdet av den totala skörden omkring i förhållande tillodlingsraaterialet gjordes av växtförädlingsutredning,sora avgav ett betänkande angående statens stöd åt växtförädlingen m.m. (SOU 1956:4). Mervärdet uppskattades av utredningen till ett belopp somnärmade sig 200 milj. kr. Försädesslagens del kunde man enligt utredningen räkna med att växtförädlingenökat avkastningen i förhållande till de gamla oförädlade lantsorterna medomkring för höstvete, för vårvete och korn samt för havre. Genomförädling framställda nya sorter innebar också framhöll utredningen förbättringar av inånga andra praktiskt betydelsefulla egenskaper, såsomstråstyrka, kvalitet, motståndskraft mot vissa parasiter m. m. Ökningeni avkastningen har fortsatt för samtliga viktigarelantbruksväxter. Växtförädlingen har ocksååstadkommit stora förbättringar i fråga om andra egenskaper hos lantbruksväxternaän avkastningsförmågan, bl. a. stråstyrka och andra kvalitativa egenskaper.Dessa förbättringar kan anses helt allmänt ha varit av stor betydelse. Förädlingsarbetetmed köksväxter har lett lill en förhållandevis lika värdefull förbättring avodlingsmaterialet som beträffande lantbruksväxterna. De stora framstegen ifråga om denna förädling har uppenbarligen varit av stor betydelse för vårtfolkhushåll och för utvecklingen av vårt lands köks-växtproduktion. Framsteghar också gjorts på prydnadsväxtområdet samt i fråga om fruktträden ochbärväxterna. Svenskaväxtsorter av stråsädesslagen har länge haft en omfattande spridning i Europa.I syfte att få en närmare uppfattning om denna spridning gjordeväxtförädlingsskyddsutredningen en undersökning i saken avseende förhållandenaåren och 1967. En sammanställning och redovisning av resultatet återfinnsi betänkandet i en tabell (SOU 1969: 15 s. 4344). Undersökningenvisar att de svenska sorterna dominerade odlingen av höstvete i ochNorge. Vårvete odlades över huvud taget i ganska ringa utsträckning i Europa.Det var främst i och samt , ochFörbundsrepubliken , där man kunde tala om en större kontinuerligodling av dessa växtslag. De svenska vårvetesorterna dominerade helt iIrland men hade gått väsentligt tillbaka. I , , Schweizoch upptog de svenska vårvetesorterna en stor del av den odladevårvetearealen. fandehöstråg, som såsom brödsäd var av ganska underordnad betydelse i flertalet länderi , upptog svenska sorter en stor del av rågarealen i ochNorge. De svenska sorterna av havre dominerade odlingen i deskandinaviska länderna och förekom även i betydande omfattning i en rad andraeuropeiska länder. Odlingen av svenska sorter hade dock minskatöverallt utom i . I fråga om vårkorn har den svenska växtförädlingen haftsin största internationella framgång. Svenska sorter av detta växtslag upptogår 1960 i de flesta västeuropeiska länder betydligt mer än halva kornarealen.Denna dominans hade eraellertid upphört i alla länder utom Frankrike.1967 års siffror visade dock att svenska kornsorter fortfarande odlades imycket stor utsträckning. Sammanfattningsvisframhöll utredningen att tabellen visade att svenska förädlingsprodukterbeträffande stråsäd väl kunnat hävda sig i internationell konkurrens. Odlingenav svenska sorter hade emellertid gått tillbaka något under de senaste åren.Förklaringen härtill torde vara konkurrensen från nya sorter sora fraraställtsi andra västeuropeiska länder där växtförädlingen efter andra världskrigetalltmera utvecklats. Utredningen konstaterade vidare att vissa i annatsammanhang gjorda beräkningar tydde på att förbrukningen av utsäde av svenskasorter sammanlagt var större i utlandet än i . 3.3Det allmännas stöd ät växtförädlingen I växtförädlingsskyddsutredningens betänkanderedovisas dels de åtgärder sora statsmakterna vidtagit för att direkt stödaväxtförädlingen dels vissa författningar som tillkommit i annat huvudsakligtsyfte än att bereda växtförädlarna rättsskydd för växtförädlingsprodukter mensora raöjligen kan medföra visst begränsat sådant skydd. Svenskväxtförädling har stötts med bidrag över statsbudgeten. Syftethärmed torde bl. a. vara att ge privata och halvstatliga växtförädlingsföretagekonomiska resurser till viss grundforskning samt till sådan tillämpadforskning som utgör en förutsättning för efterföljande praktisk växtförädling.Genom statsbidragen får förädlingsföretagen vidare möjlighet att ta upparbetsuppgifter inom den praktiska växtförädlingen, vilka är långsiktiga ellerförbundna med särskilda ekonomiska risker och osäkerhetsmoment. Dessutombereds företagen tillfälle att i viss omfattning inrikta sin verksamhet påsorter, som är avsedda för begränsade geografiska områden eller för mindregrupper av odlare. ' Bidrag över statsbudgeten utgår tillSveriges utsädesför-tJning. För /71 uppgår bidraget till . Föreningen får dessutom statliga medel dels indirekt genom att dessserviceverksamhet tas i anspråk för arbeten som bekostas av allmänna medel,dels genom att statens råd för skogs- och jordbruksforskning anvisar medel tillforskare vill föreningen. 2t ' 1971. lämnas statsbidrag till W. dess praktiskt vetenskapliga verksamhet vid Weibullsholm. Bidraget utgörför /. Enskilda befattningshavare vid anstalten fårhärjämte medel av statens råd för skogs- och jordbruksforskning för speciellaundersökningar. utgår för dess arbeten medbl. a. sojaväxtförädling ett statsbidrag, som /71 uppgår till . Direktastatsbidrag utgår också till . a. för dessskogsträdsförädlingsverksamhet. För /71 utgör bidraget 836 000kr. övrigaenskilda växtförädlingsföretag i driver sin förädlingsverksamhet utandirekta statliga bidrag. Genomtvå förordningar (1961: 144 och 145), vilka trädde i tillämpning den 1 juli1961, infördes ett system med obligatorisk statsplombering av utsädesvara ochväxtförädlingsavgift. Syftet med systeiiiet var att genomföra enkvalitetskontroll av utsäde och att förse landets växtförädling med avsevärtförstärkta resurser. Systemet omfattade till en början bara stråsäd ochtrindsäd. Enligt en ny förordning (1967: 139) om obligatorisk statsplomberingav utsädesvara och om växtförädlingsavgift, som trädde i kraft den 1 juli 1968och som ändrats (1969: 826), gäller systemet från och med den 1 juli1970 potatis, stråsäd, trindsäd, vallbaljväxt och vallgräs, beta varmed avsesendast foderbeta kålrot, röva, fodermärgkål, grönfoderraps, raps, rybs,vitsenap och oljedådra, dvs. saratliga lantbruksväxter utom sockerbeta, linoch hampa samt alla grönyteväxter. Närmare bestämmelser om statsplomberingenfinns i kungörelsen (1968: 214) om statsplombering av utsäde, vilken ändratsår 1969 (1969: 827), samt i kungörelser av lantbruksstyrelsen. Systemetfungerar i huvudsak på följande sätt. Utsäde av de ovan nämndalantbruksväxterna får i regel inte säljas för användning som utsäde ellerexporteras med mindre det är statsplomberat. Undantag görs för enstakaförsäljning utan offentligt utbud, om säljaren odlat utsädet och inte yrkesmässigtdriver handel med utsädesvaror. Statsplombering får i princip bara ske avutsäde av sort som prövats lämplig att odla i och av stamutsäde, dvs.utsäde i förädlarens hand av sådan ny växtförädlingsprodukt som prövats lämpHgatt föröka. Lantbruksstyrelsen får dock medge plombering även av annat utsädeom det bedöms nödvändigt för att tillgodose försörjningsbehov eller möjliggöralämplig export. Prövningen görs av en särskild nämnd, originalutsädesnäranden,som varje säsong utger en rikssortlista upptagande de sorter som förklaratsberättigade till statsplombering. Vid plomberingen av utsädesvara skall densom begärt plorabering-en erlägga växtförädlingsavgift. Avgiften för stråsädoch trindsäd var fram till . per deciton, varefter denhöjdes till . I övrigt är avgiften per deciton 50 öreför potatis, . för vallbaljväxt, vallgräs och beta samt . förädlingsavgiftgäller i tillämpliga delar förordningen (1959: 92) om förfarandet vid visskonsumtionsbeskattning. Beskattningsrayndighet är statens centralafrökontrollanstalt. Uppburna avgiftsbelopp tillförs en särskild fond,växtförädlingsfonden, vilken förvaltas enligt grunder som fastställts av Kungl.Maj:t. Idetta sammanhang kan tilläggas att kungörelsen (1968: 214) om statsplomberingav utsäde gäller all utsädesvara som avses i lagen (1928: 289) angående handelmed utsädesvara, dvs. allt frö sora är avsett till utsäde utom skogsfrö och fröav växter, som odlas blott till prydnad. Rikssortlistan omfattar därför intebara kvalitetsprovade sorter av lantbruksväxterna utan också sorter avköksväxter vilka vid prövning i praktiskt viktiga avseenden visat sig varalämpliga för svensk växtodling. För köksväxterna är statsplorabering somframgår av det föregående inte obligatorisk. I viss utsträckning plomberasdock köksväxtutsäde frivilligt. Urväxtförädlingsfonden sker utdelning genom bidrag tillsvenska växtförädlare och svenska representanter för utländska förädlare. Omutdelningen beslutar Kungl. Maj :t efter förslag av lantbruksstyrelsen.