bet · FU01KU63 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971: 63 betänkande med anledning avmotioner om kartläggning av mångsyssleriet i politiken. I detta betänkande behandlas motionerna 1971:86 av m. fl. (fp) såvitt avser hemställanpunkt 3 samt 1971: 287av (). i motionen 1971: 86 punkt 3: "att iskrivelse till Kungl. Maj:t hemställer att en kartläggning görs av'mångsyssleriets' omfattning och verkningar i svensk politik"; samt i motionen 1971: 287: "att i en skrivelsetill Kungl. Maj:t hemställer om en kartläggning av omfattning och verkningar avmångsyssleriet i svensk politik". Frågans behandling vid riksdag Allmänna beredningsutskottetbehandlade i utlåtande 1970: 11 motionen 1970: II: 1107 av () med i stort sett samma innehållsom årets motioner. Utskottetanförde därvid följande: Som motionären framhållit harfrågan om riksdagsledamöternas innehav av uppdrag behandlats i olikasammanhang, och vissa undersökningar i ämnet pågår. I motionen namnes i dettahänsende länsdemo-kratiutredningen, den s. k. representationsundersökningensamt den allmänna debatten om kommunindelningsreformen. Utskottet vill tilldessa uppgifter foga, att statsvetenskapliga institutionen i år 1963genomförde en enkät bland ledamöter avseende deras engagemang iorganisationer samt deras kommunala och andra uppdrag. Enkätmaterialet förvarashos men har endast till en mindre del bearbetats.Vidare kan erinras om att en vetenskaplig undersökning med stöd av medel frånriksbankens jubileumsfond bedrives av den s. k. kommunalforskningsgruppen ochatt i denna undersökning sådana frågor som exempelvis förtroendemännensdeltagande i förvaltningen, nämndernas sammansättning, förhållandet mellanpartier, fullmäktige och kommunstyrelse samt mellan organisationerna och kommunernam. m. behandlas. Frågan om riksdagsledamöters och andra politikers oHkaengagemang lär bli uppmärksammad i denna utredning. Det kan också nämnas attpartigrupperna i i sina kanslier följer spörsmålet omgruppmedlemmarnas uppdrag. Slutligen må framhållas att riksdagsbiblioteketsedan år 1961 i anledning av ett riksdags- beslut insamlar biografiska uppgifter om nyblivnariksdagsledamöter, innefattande upplysningar bl. a. om kommunala och offentligauppdrag. Det är enligt utskottets mening önskvärt att detta arbete skall kunnauppläggas så, att uppgifter blir tillgängliga även beträffande uppdrag somledamot erhållit efter sitt inträde i . Delar av det material som ovan berörts har förutom i detovannämnda betänkandet publicerats i olika sammanhang, exempelvis i verketSamhälle och riksdag och i arbete Intresseorganisationerna idagens . Vidare har vissa på materialet grundade sammanställningargjorts av . Representationsundersökningen haruppgivits kunna redovisas , och kommunalforskningsgruppens uppdrag harlikaså beräknats kunna slutföras . Såvitt utskottet kunnat bedöma bör det rikhaltiga materialsom således föreligger eller är att förvänta kunna ge engod belysning åt frågan i vilken omfattning uppdrag innehas av riksdagsledamöteroch andra politiker. Utan att för egen del ta ställning till de värderingarbeträffande "mångsyssleriet" som uttalats eller framskymtar imotionen finner utskottet inte skäl att hänrtöver förorda en undersökning avden art som skisserats av motionären. Fördelningen av uppdrag bör enligtutskottets mening ses som en praktisk avvägningsfråga, där värdet avfackkunskaper och mångsidig erfarenhet m. m. får ställas mot risken av alltförstor splittring av den enskilde politikerns arbetsuppgifter. Det bör ankommapå de politiska partierna att göra de härvid erforderliga bedömningarna. Fråganom breddning och förstärkning av den kommunala demokratien äger storaktualitet i den allmänna debatten, och det kan förutsättas att partierna vidfördelningen av uppdrag tar hänsyn bi. a. till de önskemål och behov som kanutkristalliseras ur denna debatt. Motionen avstyrktes av utskottet.Fyra ledamöter (fp) reserverade sig och anförde att flera problem intetillräckligt belysts i gjorda undersökningar och troligen inte heller skullekomma att behandlas särskilt ingående i pågående utredningar. De ansåg, att detför fördelningen av ansvar på många människor var av stor betydelse attmångsyssleriet motverkades, att det härför krävdes mer kunskaper ommångsyssleriets omfattningar och verkningar, samt att skäl fanns att tainitiativ i frågan. Reservanterna hemställde att skulle som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad de anfört. Omfattande undersökningar av denkommunala självstyrelsen har med anslag från riksbankensjubileumsfond bedrivits inom de statsvetenskapliga institutionerna viduniversiteten och samordnats av ett gemensamt organ, kommunalforskningsgruppen.I gruppens skriftserie har publicerats boken som utgör del 3 i serien . Den redovisar resultat från det delprojekt som behandlarpartiernas kandidatnomine- ring vid kommunalval. I olika kapitel behandlaskandidaternas sociala bakgrund, deras partimeritering, attraktivitet i fråga omyrke och representativitet. I ett särskilt kapitel kallat "Kandidaternasduglighet" redovisas särskilt undersökningar beträffande deras aktiviteti organisationer, i partiet och i kommunala nämnder. Inom ramen för kommunala forskningsgruppens arbete har idess avhandlingsserie som nummer 18 publicerats undersökningen "Landstingsledamöterna.Resultat från en enkätundersökning " (stencil). Ledamöternas parti-och organisationsengagemang, deras kommunala och rikspolitiska erfarenhet samtderas landstingserfarenhet, ställning och arbetsinsats i landstingen redovisasi olika kapitel. För en undersökning beträffande uppdragskoncentrationen ikommunerna har samlats material genom enkät till samtliga forskningsgruppenskommuner. Materialet har bearbetats och resultatet avses att publicerastroligen i bokform . Med stöd av medel från jubileumsfond arbetarrepresentationsundersökningens forskargrupp vid statsvetenskapligainstitutionen i . Denna innefattar som forskningsprojekt en medbeteendevetenskapliga metoder genomförd empirisk undersökning av relationernamellan väljare och valda på rikspolitisk nivå. Enligt dess forskningsprogramkommer bl. "riksdagsledamöternas roll som företrädare för lokalaintressen och väljarorganisationer att behandlas som en del av det störresammanhang, som utgöres av relationerna mellan riks-politik och organiseradeåsiktsgrupper och intressegrupper i allmänhet. Rikspolitikernaskommunalpolitiska anknytning kommer då att ses som en av de vägar genom vilkapolitikens innehåll påverkas av olika gruppintressen. Intervjufrågor om olikatyper av kontakter med organisationslivet har givits stort utrymme både iriksdagsundersökningen och i väljarundersökningen." En störreintervjuundersökning av ledamöter av andra kammare genomfördes under1969. Vidare fullföljdes i samband med val en riksomfattandepanelundersökning genom en tredje undersökning utöver två tidigareundersökningar 1964 och 1968. Projektets databas för studiet avåsiktsbildningen bland väljarna innefattar närmare 5 000 personer. Ett flertalforskare arbetar nu med datamaterialet som bas med olika problemställningar, t.ex. riksdagsmännens roll som förmedlare av lokala och kommunala opinioner. Ett motionsyrkande om enkartläggning av det s. k. mångsyssleriet i politiken framställdes även vid 1970års riksdag. Det behandlades av allmänna beredningsutskottet, som i sitt avriksdagen godkända utlåtande avstyrkte motionen. Därvid åberopade utskottetfrämst att det rik- KU 1971: 63 4 haltigamaterial, som redan förelåg eller förväntades , kunde gegod belysning av frågan. Utskottet finner ej skältill annan bedömning, eftersom fortlöpande undersökningar äger rum om politikerav intresse för den i motionerna aktualiserade frågan. att avslår motionen 1971: 86, såvittavser hemställan punkt 3, samt motionen 1971: 287. Närvarande:herrar i (s), i Luttra (c). (),(), (), herrar (), i (s),(). (), i (c), i (m),i (s), (), i Äkersberga (fp) ochGustavsson i * (s). *Ej närvarande vid utlåtandets justering. avherrar () och i Äkersberga (fp), vilka anfört: "Vi anser att det är viktigt att uppdragen irikspolitik, landsting och kommuner sprids på många människor. Det breddaransvar och inflytande, ger politikerna ökad möjlighet att 'läsa på' och följadebatten, underlättar kontakten med väljarna. Mångsyssleriet blandpolitiker är därför ett problem som bör kartläggas bättre än . Deundersökningar som utskottet nämner är långtifrån tillräckliga. Flera av defrågeställningar som tas upp i motionerna 1971: 86 och 1971: 287 blir intebelysta av dem. Vi vill därför ytterligare belysa omfattning och konsekvenserav uppdragskoncentration i riks- och kommunalpolitik inte för att driva framlagstiftning utan för att stimulera den allmänna debatten inom och utompartierna på ett område som ofta försummats men blir allt viktigare. Vi anserdärför att utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1971: 86,såvitt avser hemställan punkt 3, samt motionen 1971: 287 i skrivelse tillKungl. Maj:t hemställer att en kompletterande kartläggning, sammanställningoch analys görs av 'mångsyssleriets' omfattning och verkningar i svenskpolitik."