bet · FU01LU9 · 1971-12-31 00:00:00 — Enligt 7 § ipropositionsförslaget är upplåtelse av bostadsrätt i vissa fall ogiltig, och ivissa andra särskilt angivna fall äger bostadsrättshavaren efter uppsägningfrånträda bostadsrätten. Har lägenheten då redan till-trätts av honom skallhyresavtal anses ingånget, om bostadsrättshavaren begär att få bo kvar ilägenheten. Enas parterna inte om hyresvillkoren fastställes dessa avhyresnämnden. I avvaktan härpå skall hyra betalas enligt vad föreningen bestämti fråga om årsavgift. Riksbyggenhar i sin skrivelse framhållit att tolkningen av vad som skall avses medårsavgift är något tveksam. Den formella årsavgiften inkluderar nämligen interänta på i fastigheten nedlagt kapital. Den hyra som skall erläggas bör enligtRiksbyggen emellertid inkludera förutom de avgifter som belöper på lägenhetenäven skälig ränta på det kapital som återbetalats till den frånträdande. Denrådande tveksamheten beträffande hyran skulle enligt kunnaundanröjas genom ett förtydligande uttalande av utskottet i enlighet med vadRiksbyggen anfört. hemställan härom har biträtts av HSB. Ioch för sig synes organisationernas påpekanden, att en rätt beräknad hyra ävenbör inkludera ränta på återbetalat kapital, vara riktiga. Av motiveringen till7 § framgår emellertid att avsikten med bestämmelsen varit att hyra iavvaktan på hyresnämndens fastställande av hyresvillkoren skall betalas medvad bostadsrättshavaren haft att erlägga i årsavgift och att i hyran såledesinte skall ingå ränta på återbetalat kapital. Utskottet anser för sin del attdet är ett enkelt och smidigt förfarande att låta gällande årsavgift utgörahyra för tiden fram till hyresnämndens avgörande. Den noggrannare beräkningenav skälig hyra får göras av hyresnämnden som vilket bör observeras har attfastställa hyresvillkoren för tiden från det hyresavtal skall anses ingånget.När hyran fastställts får självfallet en avräkning ske för vad som erlagts förden förflutna delen av hyrestiden. Ersättning vid överlåtelse av bostadsrätt. Bostadsrättshavareär i princip oförhindrad att vid överlåtelse avbostadsrätt ta ut det pris han önskar. Det förekommer emellertid attföreningarna i sina stadgar har särskilda bestämmelser om huröverlåtelseersättningen skall beräknas. I denna ordning görs i propositioneningen ändring. Detta innebär att den som betalat högre överlåtelseersättningän LU 1971: 9 47 stadgarnamedger kan vägras medlemskap i föreningen, under förutsättning att i stadgarnaställts upp som villkor för medlemskap att normerna för beräkning avöverlåtelseersättning inte får ha åsidosatts. I 11 § görs dock det undantagetatt den som förvärvat bostadsrätt vid exekutiv försäljning eller vid offentligauktion inte får vägras medlemskap på ovan angiven grund. Offentlig auktionkan enligt lagen förekomma i tre fall, nämligen dels när dödsbo ej inom visstid visat att bostadsrätt övergått till någon, som ej kan vägras inträde iföreningen (10 §), dels när den till vilken bostadsrätt övergått genom vissa ilagen särskilt angivna fång inte kan antas till medlem i föreningen och denneefter anmaning ej visat att bostadsrätten förvärvats av någon som ej får vägrasinträde i föreningen (14 §), dels när nyttjanderätten till bostadsrättslägenhetär förverkad och föreningen uppsagt bostadsrättshavaren till avflyttning (33§). Imotionen 1971: 1212 av m. fl. framhålls att bostadsrättslagenbör vara "en anvisning för att pressa ned hyror och insatser och ett medelför en socialt inriktad bostadspolitik". Enligt motionärerna grundläggsrätten att utnyttja bostadsrättslägenhet som handelsvara genom bestämmelsernaom offentlig auktion. Motionärerna yrkar därför dels att bestämmelserna om försäljningav bostadsrätt på offentlig auktion slopas och ersätts med regler om attbostadsrätten i angivna fall skall överföras på föreningen, som därvid skallerlägga ersättning för bostadsrättens faktiska värde, dels att lagstadgatförbud mot försäljning av bostadsrätt till överpris åter införs. Slopandetav den offentliga kontrollen av överlåtelsevärdena på bostadsrätter harotvivelaktigt medfört att bostadsrättshavare i vissa fall kunnat ta ut prisersom inte obetydligt överstiger vad som var tillåtet enligt kontrollagen. Iregel har det då varit fråga om centralt belägna, attraktiva lägenheter istorstadsområdena, framför allt i . Såsom framgår av den föregåenderedogörelsen (s. 23) har inom HSB och , vilka tillsammans svarar föromkring två tredjedelar av bostadsrättslägenheterna, skett en fortlöpandeuppföljning av de belopp som betalats vid överlåtelser av bostadsrätter. Avorganisationernas statistik framgår emellertid inte att överlåtelsepriserna påbostadsrätter i föreningar inom dessa organisationer i någon mer betydandeomfattning kommit att överstiga av organisationerna rekommenderadeöverlåtelsepriser. Inte heller har inom HSB och efter kontrollagensupphörande skett någon nämnvärd ökning av det totala antalet överlåtelser,vilket tyder på att det inte i någon större omfattning kan ha förekommitspekulationer i bostadsrätter. Även om statistiken kan vara behäftad med feltorde den dock i stort sett rätt spegla prisutvecklingen. Utskottet delar medhänsyn till det anförda departementschefens uppfattning att det inte nu finnsanledning att återinföra den offentliga kontrollen avbostadsrättsöverlåtelser. LU 1971: 9 48 helleratt det finns någon anledning att ändra på reglerna om försäljning avbostadsrätter på offentlig auktion. Det bör dessutom framhållas att ettåterinförande av en prisreglering på bostadsrätter skulle med hänsyn till attmarknaden varit fri vara förenat med åtskilliga problem.Utskottet vill dock understryka vad departementschefen anfört om attutvecklingen också i fortsättningen bör följas med uppmärksamhet och att, omnågon mer markant höjning av prisläget inträffar, frågan bör tas upp tillförnyat övervägande. Motionen 1971: 1212 avstyrks såvitt nu är i fråga. Höjning av avgifterna för bostadsrätt. Enligt 23 §i förslaget till ny bostadsrättslag medges bostadsrättshavare rätt att efteruppsägning frånträda bostadsrätten, om beslut fattats om väsentlig ökning av avgifternaför denna och om det inte av särskild anledning framstår som obilligt motföreningen eller dess medlemmar att bostadsrätten frånträds. I motiveringenanför departementschefen att anledningen till att föreningen tvingas höjaavgifterna kan variera men att det inte är sällan som avgiftshöjningarnaorsakas av förhållanden som kan sägas stå utanför föreningens kontroll. Somexempel på sådana förhållanden nämner departementschefen förändringar avpenningvärde, ränteläge eller gällande författningar samt förändringar pålånemarknaden. Departementschefen framhåller vidare att, om avgiftshöjningenberor på händelse av nu angivet slag, det oftast framstår som obilligt motföreningen och dess övriga medlemmar att bostadsrättshavare skall få lämna föreningen. Imotionen 1971: 1214 av herrar och framhålls att sistnämndauttalande torde leda till onödiga tolkningstvister. Motionärerna hemställerdärför såsom deras yrkande måste förstås att utskottet skall uttala att detvid de av departementschefen nämnda förhållandena i regel måste anses obilligtatt bostadsrätten frånträds. och har i sina skrivelser tillutskottet framfört liknande önskemål. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det i regel måste anses obilligt motföreningen och dess medlemmar att bostadsrätt frånträds när avgiftshöjningarnaberor på omständigheter som står utanför föreningens kontroll. Det kan likvälinte uteslutas att det kan finnas fall där omständigheterna är sådana att detinte kan anses obilligt att bostadsrättshavaren får lämna föreningen.Utskottet vill dock betona att det endast kan vara fråga om undantagsfall. Genomvad utskottet sålunda anfört får motionen, såvitt nu är i fråga, ansesbesvarad. I propositionen görs ingen ändring i nugällande bestämmelse att bostadsrätt får utövas bara av medlem i föreningen.För LU 1971: 9 49 densom förvärvar en bostadsrätt är det därför av synnerlig vikt att han inte avstyrelsen, som har att pröva hans ansökan om medlemskap, vägras inträde iföreningen. För att bereda förvärvare av bostadsrätt ett rimligt skydd i nämndahänseende föreslås i 11 § en bestämmelse att sådan förvärvare inte får vägrasinträde i föreningen om han uppfyller de villkor för medlemskap som föreskrivsi stadgarna och föreningen skäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare.Departementschefen anför i motiveringen till stadgandet att i sistnämndauttryck ligger i första hand att den tillträdande bostadsrättshavaren skallvara i stånd att fullgöra sina ekonomiska förpliktelser gentemot föreningen.Hänsyn bör emellertid enligt departementschefens mening också kunna tas tillförvärvarens personliga kvalifikationer som utövare av bostadsrätten. Ianledning av vad departementschefen sålunda anfört vill utskottet uttalaföljande. Utskottet har självfallet ingen invändning mot att styrelsen gesrätt att pröva om den tillträdande bostadsrättshavaren kan fullgöra sinaekonomiska förpliktelser. Möjligheten att ta hänsyn även till personligakvalifikationer finner utskottet dock mindre självklar. Det må anmärkas attSvea hovrätt vid remissbehandlingen av bostadsrättskommitténs betänkandeifrågasatte om prövning skulle få ske beträffande förvärvarens personligaegenskaper. Även utskottet känner tveksamhet beträffande lämpligheten av ensådan prövning. Visserligen får, såsom departementschefen framhållit,medlemskap vägras endast om objektivt godtagbara skäl härför föreligger.Möjligheten för styrelsen att ta hänsyn till personliga egenskaper kanemellertid innebära att det arbete, som kommunerna lägger ned på socialrehabilitering av svåranpassade personer, kan komma att motverkas. A andrasidan bör avseende fästas vid att bedömning av personliga kvalifikationer kanföretas vid överiåtelse av hyresrätt (jfr 3436 §§ hyreslagen). Någon anledningatt gå längre än vad som gäller för överlåtelse av hyresrätt finns inte.Utskottet anser sig därför inte nu böra inta annan ståndpunkt till frågan ändepartementschefen gjort. Utskottet vill dock understryka att de som har atttillämpa bestämmelsen bör utnyttja möjligheten att vägra medlemskap på grundav bristande personliga kvalifikationer med stor varsamhet. Upplåtelse av bostadsrättslägenhet I andra hand.Enligt 30 § första stycket förslaget till ny bostadsrättslag fårbostadsrättshavare ej utan styrelsens samtycke i andra hand upplåta lägenhetentill annan medlem utom i fall som avses i andra stycket. I sistnämnda stycke föreskrivs,att bostadsrättshavare, som ej är i tillfälle att använda sinbostadslägenhet, får upplåta lägenheten i andra hand om hyresnämnden lämnartillstånd till upplåtelsen. De föreslagna reglerna över- LU 1971: 9 50 ensstämmermed vad som gäller beträffande hyra (39 och 40 §§ hyreslagen). Utskottetvill i anledning av framställningar från HSB:s och sida omklargörande tolkning av andra stycket i 30 § uttala att hyresnämnds tillståndtill andrahandsupplåtelse självfallet erfordras endast i de fall därföreningens styrelse vägrat tillstånd till upplåtelsen. Förverkande av nyttjanderätt tillbostadsrättslägenhet. Enligt 47 § första stycket punkt 6 i gällandebostadsrättslag är nyttjanderätten förverkad bl. a. om stadgarna föreskriveratt medlem skall tillhöra viss sammanslutning och bostadsrättshavaren intelängre uppfyller villkoret. Detta innebär att, om en bostadsrättshavare lämnaren sammanslutning, som han enligt stadgarna är skyldig att tillhöra,nyttjanderätten till lägenheten automatiskt är förverkad. Någonmotsvarighet till denna bestämmelse återfinns inte i propositionsförslagets 33§, vilken paragraf innehåller reglerna om förverkande. I stället får frågan omförverkande på grund av att bostadsrättshavare ej längre uppfyller krav istadgarna på medlemskap i viss sammanslutning prövas enligt reglerna i 33 §första stycket punkt 7, vilka i överensstämmelse med gällande lag föreskriveratt nyttjanderätten är förverkad om bostadsrättshavaren åsidosätterförpliktelse som går utöver vad som föreskrivs i lagen och det måste ansesvara av synnerlig vikt för föreningen att skyldigheten fullgörs. Lagändringenmedför således att förverkande av nyttjanderätten till bostadsrättslägenhet pågrund av att föreskrivet medlemskap i viss sammanslutning upphört ifortsättningen kan komma i fråga endast om föreningen kan visa att det är avsynnerlig vikt för föreningen att bostadsrättshavaren tillhör sammanslutningen. Imotionen 1971: 1214 framhålls att av motiveringen till förslaget till nybostadsrättslag inte framgår huruvida någon saklig ändring beträffandeexempelvis påföljden av ett upphört medlemskap i rikskooperativ organisationvarit avsedd. För undvikande av rättsovisshet bör därför lagförslaget enligtmotionärernas mening kompletteras med bestämmelser motsvarande de i 47 §första stycket punkt 6 i gällande lag. mening innebär lagändringen en önskvärd förstärkning avbostadsrättshavares trygghet i besittningen till lägenheten. Att såsommotionärerna föreslagit återinföra ett automatiskt förverkande avnyttjanderätten i förevarande fall finner utskottet därför inte böra komma ifråga. Även vissa formella skäl talar häremot. Enligt 11 § i lagförslaget skallbostadsrättshavares make efter övertagande av bostadsrätten kunna få rätt tillinträde i föreningen även om han inte uppfyller stadgebestämmelse omskyldighet att tillhöra viss sammanslutning under förutsättning att det inteskäligen kan fordras att han uppfyller villkoret. Om make således kan blimedlem i föreningen utan att upp- LU 1971: 9 51 fyllastadgevillkoret, kan givetvis inte förhållandet, att han inte heller ifortsättningen uppfyller villkoret, utgöra grund för förverkande av bostadsrätten. Ivilken utsträckning det kan vara av synnerlig vikt för föreningen attbostadsrättshavare fullgör skyldighet att tillhöra rikskooperativ organisationframgår inte av motiveringen till 33 §. Vad motionärerna syftat på tordeframför allt vara HSB-föreningarnas stadgevillkor. De av HSB bildadebostadsrättsföreningarna har i stadgarna intagna bestämmelser om att denlokala samt ledamöterna och suppleanterna i dess styrelse skallvara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Inträde i bostadsrättsföreningen kani övrigt erhållas endast av person som övertagit bostadsrätt i föreningens husoch som antagits till medlem i . Som villkor förmedlemskap i gäller i sin tur att medlem även skall vara medlemi sådan till ansluten hyresgästförening som kanfinnas på orten och som antagit detta riksförbunds normalstadgar. Utskottetanser att vid bedömning av frågan om synnerlig vikt föreligger avseende måstefästas vid om det, liksom när det gäller makes rätt till inträde i förening,skäligen kan fordras att bostadsrättshavaren uppfyller stadgevillkoret. Imotiveringen till 11 §, som reglerai makes rätt, anför departementschefen atten föreskrift om att tillhöra viss sammanslutning i allmänhet torde kunnaiakttagas utan olägenhet. Under sådana omständigheter kan också fordras attförvärvaren uppfyller villkoret. Enligt departementschefen är situationendäremot en annan om ett fullgörande av villkoret skulle medföra t. ex. enbetydande ekonomisk belastning. När det gäller HSB-föreningarna synes villkoretatt tillhöra lokalförening och hyresgästförening inte innebära någon olägenhetför bostadsrättshavaren. Med hänsyn härtill och till HSB:s uppbyggnad ochverksamhet får det anses att det för dessa bostadsrättsföreningar är avsynnerlig vikt att bostadsrättshavaren fullgör ifrågavarande stadgevillkor. Irealiteten innebär således lagändringen i detta fall ingen ändring i detnuvarande förhållandet att underlåtenhet att uppfylla stadgevillkoret medförnyttjanderättens förverkande. Den enda ändringen är att detta inte skerautomatiskt utan får avgöras från fall till fall. Pågrund av det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 1214 jämväl i deimadel. Lägenhetsförteckning m. m. Gällande rättföreskriver att styrelsen så snart det kan ske skall lägga upp en förteckningöver föreningens samtliga lägenheter. Denna skyldighet har i 47 §propositionsförslaget inskränkts så att i lägenhetsförteckningen endastbehöver upptas de lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt. En annan nyhet ipropositionen är att den nuvarande skyldigheten för föreningen att utfärdabostads- LU 1971: 9 52 rättsbevishar ersatts med en rätt för bostadsrättshavaren att på begäran få utdrag urlägenhetsförteckningen (50 §). Imotionen 1971: 1213 av m. fl. framhålls att det särskilt i de falldär antalet direktuthyrda lägenheter är stort i förhållande till totala antaletlägenheter torde vara iiödvändigt att fullständig lägenhetsförteckningen försför att önskvärd överblick skall kunna erhållas. Motionärerna yrkar därför attreglerna i 47 § kompletteras så, att i paragrafen föreskrivs att lägenhetsförteckningenskall omfatta samtliga lägenheter. I motionen erinras vidare om attbostadsrättskommitténs förslag att bostadsrättshavare, utöver rätt att fåutdrag ur lägenhetsförteckningen, även skulle ha rätt att erhålla skriftliguppgift om dels belopp som erlagts i grundavgift, upplåtelseavgift ellerförskott på grundavgift, dels belopp som tillgodoförts lägenheten genomavsättning till fond, dels summan av jämförelsetalen för alla upplåtnabostadsrätter. Enligt motionärerna skulle det vara till fördel för medlemmen omhan, när han behöver nämnda uppgifter, skulle kunna få dessa genom att barahänvisa till en paragraf i bostadsrättslagen. Av detta skäl yrkas att 50 § ilagförslaget omarbetas i överensstämmelse med kommitténs förslag. Vadförst angår frågan om vad lägenhetsförteckningen skall omfatta anmärkerutskottet att det i motsats till vad som gäller för medlemsförteckning ejfinns någon föreskrift i lagen om att lägenhetsförteckningen skall hållastillgängUg för den som vill ta del av den. Endast bostadsrättshavare har rättatt på begäran få utdrag ur sistnämnda förteckning och då endast beträffandelägenhet som han innehar med bostadsrätt. Med hänsyn härtill delar utskottetdepartementschefens mening att anledning saknas att i lagen ställa upp krav påatt lägenhetsförteckningen skall omfatta lägenhet som hyres ut av föreningen.Självfallet måste styrelsen för sin egen och för revisorernas verksamhet pånågot sätt förteckna hyreslägenheterna samt föra uppgifter om hyresgäster ochhyror m. m. Hur detta skall ske bör överlåtas åt föreningarna att självabesluta om. Motionsyrkandet bör följaktligen avslås. Beträffandedärefter yrkandet om rätt för bostadsrättshavare att av styrelsen erhållaytterligare uppgifter i enlighet med kommittéförslaget bör det framhållas attgrundavgiften för bostadsrätt enligt 49 § i lagförslaget skall vara angiven ilägenhetsförteckningen. Uppgift därom kan således erhållas genom ett utdrag urförteckningen. När det gäller övriga i kommitéförslaget redovisade uppgiftertorde det obestridligen vara av värde för bostadsrättshavaren att kunna erhålladessa. Såsom departementschefen framhållit får dock anses följa av styrelsensallmänna plikt att tillhandahålla medlemmarna upplysningar om föreningensangelägenheter att styrelsen på begäran av medlem skall upplysa exempelvis omde grundavgifter som gäller för övriga bostadsrätter. Enligt utskottets meningtorde man därför kunna utgå från att styrelsen även utan uttrycklig föreskrifti lagen lämnar önskade uppgifter. Motionen 1971: 1213 börsåledes även i denna del avslås. Förbud mot upplåtelse av andelsrätt. För att hindrakringgående av priskontrollen på hyresmarknaden infördes i kontrollagenförbud för annan förening än bostadsrättsförening och för aktiebolag att utantillstånd av hyresnämnd upplåta andelsrätt med vilken följde rätt att besittaeller hyra lägenhet. Förbudet gällde bara på hyresreglerade orter. I sambandmed bostadsrättskontrollens avskaffande togs förbudet motandelsrättsupplåtelser in i förskottslagen. Bestämmelsen gjordes tillämpligför hela landet, och möjligheten till dispen slopades. begränsadesförbudet till att gälla upplåtelse av bostadslägenhet. Bestämmelsenhar nu införts i förslaget till ny bostadsrättslag (79 §). harförbudet utvidgats till att omfatta också sådana fall då andel i handelsbolag(kommanditbolag) är sammankopplad med rätten att nyttja bostadslägenhet. Enligtpunkt 15 i övergångsbestämmelserna har dock äldre bostadsföreningar, aktiebolagoch handelsbolag rätt att i viss utsträckning fortsätta sin verksamhet. Imotionen 1971: 332 av fm m. fl., vilken motion väckts förepropositionens avlämnande, påpekas att det förekommit fall avfastighetsöverlåtelser till kommanditbolag, som låtit hyresgäster förvärvakommanditlotter med vilka förenats rätten att disponera viss lägenhet. Enligtmotionärerna har detta i vissa fall fört med sig att hyresgäster av rädsla attförlora sina lägenheter förvärvat kommanditlotter i fastigheter som ägarnasålt till av dem bildade kommanditbolag för oskäligt höga priser. Det harvidare hänt att hyresgäst, som ej blivit delägare i kommanditbolaget, anmodatserlägga hjrra till innehavare av kommanditlott med vilken följtbesittningsrätt till lägenheten. Hyresgästen har enligt motionärerna härigenomblivit andrahandshyres-gäst till kommanditlottsinnehavaren. Motionärerna yrkardärför att skall begära sådan lagändring att besittningsskyddet förhyresgästerna inte försämras i de fall där äganderätten till en fastighet överförstill kommanditbolag. Irättspraxis har fastslagits att, när ett hyreshus övertas av en bostadsrättsförening,hyresgästen alltjämt står i hyresförhållande till fastighetsägaren, som ärbostadsrättsföreningen, och ej till den som fått bostadsrätt till lägenhetenupplåten åt sig. På motsvarande sätt har de fall bedömts där äganderätten tillfastighet övergått till kommanditbolag. Hyresvärd har kommanditbolaget ansettsvara och inte den som förvärvat kommanditlott med vilken följt besittning tillviss lägenhet. Hyresgästen behåller således besittningsskyddet i fullutsträckning. Någon lagändring för att trygga hyresgästernas besittningsskyddär därför inte nödvändig. Av andra skäl har emellertid, såsom framgår av vadovan anförts, upplåtelse av bostadslägenhet ansetts böra få ske endast genomhyresavtal mellan fastighetsägare och hyresgäst eller i form av bostadsrätt.Genom det i förslaget till ny böstadsrättslag intagna för- LU 1971: 9 54 budetför handelsbolag, av vilken bolagsform kommanditbolag är en underart, attupplåta andelsrätt med vilken följer rätt att besitta eller hyrabostadslägenhet, får motionärernas önskemål om en lagändring således anses hablivit tillgodosett. Motionen1971: 332 bör följaktligen inte föranleda någon åtgärd. Bortsett från vissa bestämmelser i frågaom utmätning för böter och viten saknas i gällande rätt regler om undantag fråneller förbud mot utmätning av bostadsrätt. Däremot skall enligt 65 § utsökningslagen(UL) från utmätning undantas hyresrätt till lägenhet som tjänar gäldenären tillstadigvarande bostad eller behövs för hans förvärvsverksamhet. Ipropositionen föreslås att 65 § UL kompletteras med en bestämmelse (punkt 6)att även bostadsrätt till lägenhet, som tjänar gäldenären och hans familj tillstadigvarande bostad, undantas från utmätning. Utmätningsfrihet skall dock inteföreligga, om gäldenären vid förvärv av bostadsrätten har åsidosatt tillbörlighänsyn mot sina borgenärer och inte heller om det med hänsyn till gäldenärensbehov och bostadsrättens värde framstår som oskäligt att bostadsrätten undantasfrån utmätning. Det bör observeras att bostadsrätt till lokal för annat ändamålän bostad inte undantas från utmätning. Vidare må anmärkas att på grund avstadgande i 67 § 1 mom. UL pantsatt bostadsrätt kan utmätas för panthavaresfordran. Imotionen 1971: 1211 av yrkas att i 65 § punkt 6 UL införs ettallmänt förbud mot utmätning av bostadsrätt. Även enligt motionärens förslagskall dock pantsatt bostadsrätt kunna utmätas för panthavares fordran.