bet · FU01UbU19 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:19 utbildningsutskottets betänkande i anledning av Kungl. Maj:tsproposition angående utbildning av bibliotekspersonal m. m. jämte motioner. I propositionen 1971: 52 har Kungl.Maj:t under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överutbildningsärenden för föreslagit att 1. godkänna istatsrådsprotokollet förordade riktlinjer för utbildning på bibhoteksområdet m.m., 2. besluta att den1 skall inrättas en bibliotekshögskola i . I propositionen läggs förslag framom principerna för en reform av utbildningen av bibliotekarier och annanbibliotekspersonal. Vissa riktlinjer anges också för den fortsattabehandlingen av frågorna om utbildning av arkivpersonal och personal medinformations- och dokumentationsuppgifter. För bibliotekarier bör utbildningen innefatta delsegentlig yrkesutbildning, dels de varierande teoretiska studier och denpraktik som är erforderlig med hänsyn till de krav på arbetsinsatser somställs i olika befattningar på biblioteksområdet. Den egentliga yrkesutbildningen för bibliotekarier förverksamhet inom folkbibliotek, forskningsbibliotek och skolbibliotek föreslåsbli tvåårig. Utbildningens innehåll bör ges en relativt stor bredd ochutformas med hänsyn till behovet att främja de utbildades möjligheter tillrörlighet på arbetsområdet och förmåga att klara av nya arbetsuppgifter. För tillträde till bibliotekarieutbildningen bör enligtpropositionen t. v. gäUa samma formella behörighetskrav som för tillträde tilluniversiteten. Antagningssystemet bör dock utformas på sådant sätt att desökande får tillgodoräkna sig även ytterligare meritering i form avyrkesverksamhet, teoretiska studier eller bådadera. Bibliotekarieutbildningen bör bedrivas i nära samverkanmed universiteten. Genomgången utbildning bör kunna tillgodoräknas som 80poäng i filosofie kandidatexamen. Bibliotekarieutbildningen avses bli anordnadinom en särskild utbildningsenhet, , som bör inrättas den 1juli 1972 och förläggas till . Högskolan bör t. v. dimensioneras för enårlig intagning av 360 studerande. Den nuvarande ettåriga utbildningen avfolkbibliotekarier inom biblioteksskola bör upphöra den 30juni 1972. Den ettåriga utbildningen beräknas dock fortsätta övergångsvis underett år vid . Detföreslås att utbildningen av annan bibliotekspersonal än bibliotekarierutformas med hänsynstagande till bibliotekens vidgade arbetsuppgifter ochbehovet av bredd i utbildningen. Denna utbildning bör utformas som enspecialkurs i gymnasieskolan. Idetta sammanhang har utskottet behandlat delsmotionen 1971: 1400 av m. fl. (fp) vari hemställts att riksdagenmåtte besluta att utbildningen av bibliotekarier i vad avser tidsomfång, volymoch kvalitet icke får understiga den av utredningen rörande utbildning avbibliotekspersonal m, m. föreslagna, delsmotionen 1971: 1401 av () vari hemställts att 1. avslår proposition 1971: 52, 2. i skrivelse till Kungl. Maj:themställer att sådana åtgärder vidtas att förutsättningar skapas för att inomramen för nuvarande utbildningssystem vid universiteten tillgodose kraven påyrkesinriktade utbildningslinjer för bibliotekarier, delsmotionen 1971: 1405 av herrar i Agnas (m) och i Gäddvik (m)vari hemställts att uttalar som sin mening att bibliotekshögskolanförlägges i , delsmotionen 1971: 1406 av i m. fl. (c, fp, m, vpk) varihemställts att beslutar att förlägga den i proposition 1971: 52föreslagna till , delsmotionen 1971: 1416 av m. fl. (c) vari hemställts att vidsin behandling av proposition 1971: 52 måtte uttala att till grund för inträdevid bibliotekshögskola skall ligga eftergymnasial utbildning motsvarande 80poäng vid filosofisk fakultet eller likvärdiga teoretiska studier ellerkvalificerad yrkeserfarenhet, debmotionen 1971: 1417 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen måtte med avslag på proposition 1971: 52 i skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla om 1. förslagtiU organisation av bibliotekarieutbildning i huvudsaklig överensstämmelse med det förslag som framlagts av utredningen röran de utbildning av bibliotekspersonal m. m., 2. förslag om en särskild ettårigforskningsbibliotekarielinje, till vilken för tillträde skall krävasdoktorsexamen eller motsvarande, 3. förslag om lokalisering avbibliotekshögskolan i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, dels motionen 1971: 1418 av m. fl. (vpk)vari hemställts att 1. bifaller förslaget iproposition 1971:52 om inrättande av en bibliotekshögskola i från den 1juli 1972, 2. beträffande riktlinjerna förutbildningen på biblioteksområdet m. m. måtte uttala a. attminst akademiska studier, alternativt ett särskilt prepa- randår vid , bör vara förutsättning för tilUräde till den tvååriga utbildningen för de studerande som inte kan åberopa god prak tisk erfarenhet av biblioteksarbete e. d., b. attmöjligheter bör skapas for en fort- och vidareutbildning sva rande mot minst 2 terminers studier, c. attvid planeringen av utbildningen i övrigt beaktas vad som an förts i motionen, 3. uttalarsig för skapande av universitetsfilialundervisning i i enlighet med vad som anförts i motionen, delsmotionen 1971: 1419 av m. fl. (fp, c) vari hemställts attriksdagen måtte vid sin behandling av proposition 1971: 52 uttala att vid dekommande övervägandena angående grunderna för antagning tillbibliotekarieutbildningen förutsättningen enligt i motionen anförda grunder skall vara behörighetskrav motsvarande akademiska studier ellerlångvarig, kvalificerande yrkeserfarenhet, delsmotionen 1971: 1420 av m. fl. (fp, c, m) vari hemställts attriksdagen beslutar avslå förslaget i proposition 1971: 52 om lokalisering avbibliotekshögskolan till och i stället beslutar förordabibliotekshögskolans placering i . Uppgifterna för biblioteken har under senare tidökat kraftigt i omfattning. Biblioteken har alltmer kommit att framstå sominstitutioner för allmänkulturell verksamhet. Vidare har informations- ochdokumentationsverksamheten i dess moderna utformning fått storbetydelse. En snabb teknisk utveckling äger rum. Behovet av en effektivare ochmer sammanhållen fackutbildning för bibliotekspersonal har, såsom anförs ipropositionen, mot den angivna bakgrunden gjort sig gällande med allt störrekraft. Tillgrund för förevarande proposition, i vilken läggs fram förslag om principernaför en reform av utbildningen av bibliotekarier och annan bibliotekspersonal,ligger ett omfattande utredningsarbete som utförts av den tillkalladeutredningen rörande utbildning av bibliotekspersonal. För bibliotekarier vidfolkbibliotek, gymnasiebibliotek och forskningsbibliotek har utredningenföreslagit att en i princip samman- 1* 1971. hållentvåårig yrkesutbildning skall anordnas vid en fristående bibliotekshögskola.Enligt förslaget skall studerande kunna vinna tillträde till denna utbildningefter genomgång av eftergymnasial utbildning som till omfånget motsvarar minst80 poäng vid filosofisk fakultet. Vid föreslås även utbildningav viss aiman bibliotekspersonal bli anordnad. Propositionensförslag beträffande bibliotekarieutbildning innebär i korthet att utbildningenav bibliotekarier vid folkbibliotek, forskningsbibliotek och skolbibliotekdelas upp på två stadier. Det andra stadiet, dvs. den egentligabibliotekarieutbildningen, skall såsom utredningen förordat utgöras av entvåårig yrkesinriktad utbildning vid bibliotekshögskola. För tillträde tilldenna utbildning bör enligt propositionen tills vidare gälla samma formellabehörighetskrav som gäller för allmän behörighet för tillträde tilluniversiteten. Några närmare preciseringar av det första stadiets utformninggörs inte i propositionen. Intagningen till förutsättsemellertid enligt propositionen bli anordnad på sådant sätt att man får en irimlig grad varierande sammansättning av de studerande med hänsyn tillyrkeserfarenheter och karaktären av föregående utbildning. Departementschefenframhåller vidare att han inte finner tillräckligt starka skäl föreligga föratt utbildningen läggs upp så att den för alla studerande inleds med enteoretisk utbildning av viss omfattning. Idagarna har en organisationskommitté tillkallats med uppgift att planerautbildningen vid den föreslagna . motioner som tagit upp frågan om biblioteksutbildningens allmännauppläggning och grunderna för antagning till bibliotekarieutbildningen betonasbibliotekens centrala betydelse i svenskt utbildningsväsen, forskning ochkulturliv. På bibliotekarierna ställs därför enligt motionärerna allt störrekrav när det gäller allmänna kunskaper liksom när det gäller speciella insikteri dokumentations- och informationsteknik, bokkunskap och aktiv marknadsföring.De i propositionen föreslagna grunderna för antagning till den tvåårigabiblioteksutbildningen har uppfattats som en nedskärning av utbildningstiden iförhållande till biblioteksutredningens förslag vilket skulle komma attmedföra en sänkning av bibliotekarieutbildningens standard. Enligt vad somyrkas i motionen 1971: 1416 bör eftergymnasial utbildning motsvarande 80 poängvid filosofisk fakultet eller likvärdiga teoretiska studier eller kvalificeradyrkeserfarenhet ligga till grund för inträde vid bibliotekshögskola. Motsvarandeyrkande framförs i motionen 1971: 1419 medan akademiska studier,alternativt ett särskilt preparandår enligt motionen 1971: 1418 bör varaförutsättning för tillträde till utbildningen för de studerande som inte kanåberopa praktisk erfarenhet av biblioteksarbete. Yrkandena i motionerna 1971:1417 och 1971: 1401 liksom hemställan i motionen 1971: 1400 synes ha sinhuvudsakliga grund i farhågor be- träffandeutbildningens kvalitet som uttalanden i propositionen givit upphov till. Utskottet,som inhämtat förtydligande upplysningar beträffande de i propositionenskisserade reglerna för tillträde till den föreslagna biblioteksutbildningensyrkesinriktade stadium, får anföra följande. Deformella behörighetskrav som uppställs i propositionen uppfattar utskottetmotsvara vad som med den terminologi som används beträffande kompetensfrågorinom utbildningsområdet benämns villkor för allmän behörighet. Den allmännabehörigheten är knuten till övergångarna mellan olika stadier iutbildningsväsendet och anger viss utbildningsnivå eller motsvarande somvillkor för fortsatt utbildning. Regler som anger utbildning elleryrkeserfarenhet m. m. med visst specificerat innehåll, t. ex. kunskaper i visstämne, för behörighet till viss utbildning benämns enligt gällande terminologivillkor för särskild behörighet. Dessa villkor anger främst de förkunskaper somkan krävas för studier av visst slag och utgör en andra kategori av krav utöverde allmänna behörighetsvillkoren. Medhänsyn till de krav på arbetsinsatser som ställs på befattningshavare inombiblioteksområdet finner utskottet det ofrånkomligt att särskildabehörighetsvillkor måste uppställas för tillträde till den egentligabibliotekarieutbildningen. Uttalandet i propositionen att det första stadietav utbildningen inte för alla studerande skall utgöras av en teoretiskutbildning, skall enligt vad utskottet fått bekräftat så tolkas att somsärskilt behörighetsvillkor kommer att ställas upp krav på utbildning,yrkesverksamhet eller en kombination av bådadera av viss minsta omfattning somsammanlagt uppgår till eller är likvärdig med 80 poäng i filosofiekandidatexamen. Yrkesverksamheten skall ha fullgjorts inom område som ärväsentligt för den yrkesutövning för vilken bibliotekarieutbildningen äravsedd, exempelvis inom bibliotek eller folkbildningsarbete. Det finns såsomdepartementschefen i annat sammanhang uttalat anledning räkna med att antaletsökande med universitets/ högskoleutbildning blir stort och att studerande meddenna bakgrund kommer att utgöra huvuddelen i bibliotekarieutbildningcn. Meddet förtydligande i fråga om de särskilda behörighetskraven som utskottetfunnit erforderligt med anledning av motionerna kan utskottet ansluta sig tillpropositionens förslag i vad avser grunderna för antagningen tillbibliotekarieutbildningen och konstatera att ifrågavarande yrkandeni motionerna 1971: 1400, 1971: 1416, 1971: 1417, 1971: 1418 och 1971: 1419 ihuvudsak blivit tillgodosedda. Utskottethar ansett sig böra godta att teoretiska studier utöver 80 poäng normalt intetillmäts meritvärde vid urval av behöriga sökande. För vissa arbetsuppgifter,särskilt vid forskningsbiblioteken, kan man dock som departementschefenframhållit räkna med att kraven på eftergymnasial utbildning i många fall måsteställas högre. gårfrån att den förutnämnda organisationskommittén i sitt arbete med utformningenav urvalsreglerna kommer att beakta dessa synpunkter. Med hänsyn till behovetav bibliotekarier med varierande studie- och yrkeserfarenhetsbakgrund räknarutskottet med att personer med annan än akademisk studiebakgrund skall kunnaantas till utbildningen. Sålunda torde exempelvis i vissa fall den utbildningsom ges funktionärer och förtroendemän inom folkrörelserna vara en lämpliggrund för bibliotekarieutbildning. Iflera motioner har uttryckts farhågor för att den i propositionen föreslagnabiblioteksutbildningen skaU försvåra eller omöjliggöra en gemensam nordiskarbetsmarknad inom biblioteksväsendet. Med anledning härav får utskottethänvisa till bilagda tablå som uppgjorts inom ochåskådliggör en jämförelse mellan den avsedda reformerade utbildningen iSverige och utbildningen av folkbibliotekarier i , och . Motbakgrund av vad utskottet anfört rörande biblioteksutbildningens förstastadium, som grundats på de allmänna bedömningar som redovisats ipropositionen, tillstyrker utskottet att en yrkesinriktad utbildning förbibliotekarier vid folkbibUotek, forskningsbibliotek och skolbibliotekanordnas med början /73. Utskottet biträder också förslaget attutbildningen i fråga organiseras inom en särskild högskola som tills vidaredimensioneras för en årlig intagning av 360 studerande. Mot de riktlinjer somföreslagits för utbildningen i fråga har utskottet inte funnit anledning tillerinran. Utgångspunkten för organisationskommitténs arbete medstudieplansfrågor förutsätter utskottet skall vara de förslag som lagts framav utredningen rörande utbildning av bibliotekspersonal. Kommittén bör därvidbeakta de justeringar i utredningens förslag som kan föranledas avdepartementschefens i statsrådsprotokollet gjorda uttalanden, till vilkautskottet i allt väsentligt ansluter sig. Utskottet biträder således inte deavslagsyrkanden på propositionsförslagen som framförts i motionerna 1971: 1401och 1971: 1417. Utskottetanser det angeläget att det anordnas vidareutbildning för bibliotekspersonal.Med hänsyn till att åtgärder för att tillgodose detta utbildningsbehov kommeratt övervägas i det fortsatta planeringsarbetet anser utskottet sig inte böraförorda att , som yrkats i motionen 1971: 1418, nu gör något uttalandeom fortbildning eller vidareutbildning. Vidare förklarar departementschefen sigha för avsikt att uppdra åt att lägga fram förslag omutbildning för annan bibliotekspersonal än bibliotekarier, varför utskottetinte ansett sig böra närmare beröra frågan om utbildningen för den s. k.mellankategorin av bibliotekspersonal som tagits upp i motionen 1971: 1419. Avregionpolitiska skäl har i propositionen föreslagits att bibliotekshögskolanförläggs till . Möjligheterna att där bedriva biblioteksutbildningförklaras vara goda. I motionerna 1971: 1405 och 1971: 1420föreslås en förläggning till , medan i motionen 1971: 1406 förordas enlokalisering till och i motionen 1971: 1417 till ort med universiteteller universitetsfilial. Påi propositionen anförda skäl är utskottet berett godta den föreslagnaförläggningen till och avstyrker alltså yrkandena om annanlokaliseringsort. Utskottet har vid sitt ställningstagande förutsatt att desärskilda behov som kan föranledas av lokaliseringen till kommer attbeaktas vid den fortsatta planeringen av högskolan. Yrkandet i motionen 1971:1418 om särskilt uttalande beträffande planeringen av utbildningen vidbibliotekshögskolan bör alltså inte föranleda någon åtgärd. Beträffande fråganom begränsning av intagningen första läsåret till hälften av den föreslagnaårliga intagningskapaciteten dvs. från 360 till 180 studerande finnerutskottet inte anledning att nu yttra sig, då frågan om intagning tillbibliotekshögskolan får förutsättas komma att föreläggas i sambandmed förslag till medelsanvisning för verksamheten för /73. Medhänsyn tiU bl. a. inom 1968 års utbildningsutredning pågående övervägandenrörande det eftergymnasiala utbildningsväsendets lokalisering och organisationär utskottet inte heller berett förorda att , såsom föreslås imotionen 1971: 1418, nu uttalar sig för universitetsutbildning i . Under åberopande av det anförda hemställerutskottet att l.i anledning av motionerna 1971: 1400, 1971: 1416,1971: 1417, 1971: 1418 och 1971: 1419 ger Kungl. Maj:t till känna vad utskottetanfört beträffande grunderna för antagningen till bibliotekarieutbildningen, 2. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionerna 1971: 1400, 1971: 1401, 1971: 1417 och1971: 1418, motionerna såvitt nu är i fråga, godkänner i statsrådsprotokolletförordade riktlinjer för utbildning på biblioteksområdet m. m,, 3. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionen 1971: 1401 såvitt nu är i fråga beslutar atten bibliotekshögskola skall inrättas , 4. beträffande förläggning avbibliotekshögskolan till avslår motionerna 1971: 1405 och 1971: 1420 samtmotionen 1971: 1417 såvitt nu är i fråga, 5. beträffande förläggning avbibliotekshögskolan till avslår motionen 1971: 1406 samt motionen1971: 1417 såvitt nu är i fråga, 6. avslår motionen 1971: 1417 ivad avser lokalisering till annan universitetsort eller universitetsfilialort, 7. med bifall till Kungl. Maj:tsförslag och med avslag å motionen 1971: 1417 såvitt nu är i fråga beslutar attbibliotekshögskolan skall förläggas till , 8. avslår motionen 1971: 1417 ivad avser forskningsbibliotekarielinje, 9. avslår motionen 1971: 1418 ivad avser fortbildning och vidareutbildning, 10. avslår motionen 1971: 1418 ivad avser viss planering, 11. avslår motionen 1971: 1418 ivad avser universitetsutbildning i . Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande:herrar (), (), (), i (s),Nordstrandh (m), Elmstedt (c), i (s), (), fruSundberg (m), (), herrar i Skärstad (c), Bemdtson iLinköping (vpk), (), () och (). 1. av herrar (), () ochNordstrandh (m) som anfört: »Genominförande av bl. a. fasta studiegångar och s. k. Dyrk-kurser söker manorganisera utbildningen vid de filosofiska fakulteterna så att de erhåller enmera yrkesinriktad karaktär. Flera remissinstanser har i sina yttranden överbiblioteksutredningens betänkande förordat att biblioteksutbildningen gesformen av särskilt ämnesområde i utbildningen vid filosofisk fakultet eller attutbildningen organiseras i form av en yrkesinriktad studiekurs. Även i motionen1971: 1401 har framförts förslag av denna innebörd. Förläggning avbibliotekshögskolan till ort med universitet eller universitetsfilial förordasi motionen 1971: 1417, Vi ansluter oss liksom utskottet i övrigt till förslageti propositionen att bibliotekarieutbildningen i avvaktan på en övergripandelösning av det högre utbildningsväsendets organisationsfrågor bedrivs vid ensärskild utbildningsenhet, . Somframgår av propositionen har regionpolitiska skäl legat till grund vid valet avförläggningsort för . Enligt vår mening är det tveksamt omsådana skäl bör vara avgörande vid lokaliseringen av högreutbildningsanstalter. Då vi godtagit den föreslagna förläggningen till Boråshar detta skett i förvissningen om att alla möjligheter tas till vara för attskapa sådana betingelser för biblioteksutbildningen i att utbildningenkommer att fungera på ett tillfredsställande sätt. Vi delar departementschefens uppfattning att manvid planeringen av eftergymnasial yrkesutbildning låter sig vägledas av enhelhetssyn på det eftergymnasiala utbildningssystemet och vill särskiltunderstryka uttalandet i statsrådsprotokollet att bibliotekarieutbildningen börbedrivas i nära samverkan med universiteten. Fråndenna utgångspunkt anser vi det väsentligt att organisationskommittén i sittarbete med den närmare utformningen av bibliotekarieutbildningen noga övervägeroch beaktar alla möjligheter till samverkan mellan ochframför allt i . Enligt vår mening bör verksamheten vidhögskolan i redan från början planeras så att ett eventuellt framtidainordnande i en organisatoriskt sammanhållen större eftergymnasialutbildningsenhet inte försvåras.» 2.av i (vpk) som anfört: »Imotionen 1971: 1418 föreslås bl. a. att uttalar sig för anordnandeav universitetsundervisning i . En sådan undervisning skulle i fleraavseenden vara av stor betydelse för bibliotekarieutbildningen och även iövrigt medverka till en utveckling av Boråsregionen. Utskottetär med hänsyn till bl. a. inom 1968 års utbildningsutredning pågående övervägandenrörande det eftergymnasiala utbildningsväsendets lokalisering och organisationinte berett att nu uttala sig för universitetsutbildning i . Dåjag inte finner det anförda skälet för utskottets ställningstagande stå imotsättning till motionens tankegångar har jag ansett mig kunna biträdautskottets ställningstagande.» ca t< u a, t-,. -t-" ert en « 'o E P PQ :7