bet · FU01KU54 · 1971-12-31 00:00:00 — Det innebär att ett parti som samlat omkring 170 000 rösterinte skall få någon riksdagsman, medan ett parti som lyckas forcera spärrenblir tilldelat minst 14 mandat. Om man godtar det nya systemets grundprincip,riksproportionaUteten, lär det visserligen bli nödvändigt att acceptera enspärr av den typ som föreslagits. Den bör emellertid, på sätt yrkas imotionerna II: 976 och //; 983 (nr 38 och 45 i förteckningen) inte sättas högreän vid . Det må vara riktigt, som utskottet utvecklar, att även dennuvarande ordningen inrymmer en avsevärd spärreffekt gentemot småpartier. Detär emellertid ett dåligt argument för att beröva partier, som proportionelltborde ha mer än 10 mandat, varje representation, att de ändå inte skulle få merän några få mandat med nuvarande system. Det måste vara ett naturligtdemokratiskt önskemål att varje mera betydande meningsriktning skall få kommatill tals i . Genom den kraftiga spärr som förslaget upptar kommer såinte att bli fallet. På ett helt annat sätt än i nuvarande system utestängsstora åsiktsgrupper från varje chans att bli representerade. Regeln är ägnadatt på alltför markant sätt slå vakt om rådande partistruktur. har antagit det av utskottet tillstyrktaförslaget. I detta sammanhang kan erinras omatt den tillkallade kommunalvalskommittén har slutfört sitt uppdraggenom ett 1971 avgivet betänkande. Kommunala val (SOU 1971:4), vari föreslåsatt ett valsystem motsvarande det som gäller för riksdagsvalen skallinföras även vid valen till landsting och kommunfullmäktige. Sålunda upptas enfyraprocentspärr i förslaget till ändringar i såväl landstingslagens somkommunallagens bestämmelser om mandatfördelning. KU 1971: 55 II I motionen framförs krav på en omprövning av den s.k. fyraprocentspärren vid val till . Vidbeslutet om genomförande av den partiella författningsreformen uttaladeutskottet sammanfattningsvis att utskottet funnit det föreslagna valsystemet,inte bara i vad avsåg riksproportionalitet utan även i fråga om spärreffektenmot små partier, innebära en väsentligt mera rättvis och därmed frånprincipiellt demokratiska synpunkter mera tillfredsställande ordning än dentidigare gällande. Utskottet finner ej skäl att frångå denna uppfattning. Ejheller i övrigt finner utskottet anledning att nu aktualisera en omprövning avden huvudprincip för det nuvarande valsystemet som den s. k. fyraprocentspärrenutgör. att avslårmotionen 1971: 533. Närvarande:herrar i (s), i Luttra (c). (),(), (), herrar i (s), (). (), i (c), i (m), iEskilstuna (s), (). Fiskesjö (c). i Äkersberga (fp) ochGustavsson i * (s). *Ej närvarande vid justeringen. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:56 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion om valstatistiska undersökningar angåendemajoritetsval. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 552 avherrar i (s) och (). Hemställanavser: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär att valstatistiskaundersökningar om majoritetsval utföres och publiceras i skriftserien Statensoffentliga utredningar i syfte att ge underlag för den författningspolitiskadebatten med utgångspunkt i 1964, 1968 och val». behandlade vid en motion angående undersökningar rörande fingerade val enligtmajoritetsvalmetod (1969: II:338 av i , s).Utskottet uttalade i sitt utlåtande (KU 1969: 7) följande: , som tillsattes ochsom framlade förslag rörande statsskick , lät i samband medsitt arbete företa vissa undersökningar om den mandatfördelning som skulle hauppkommit därest majoritetsval i enmansvalkretsar, eventuellt i kombinationmed proportionell metod, hade tillämpats vid riksdagsmannavalen. Resultatenav undersökningarna som baserades på röstsiffrorna vid olika val, senast 1960års andrakammarval, publicerades i skriftserien Statens offentliga utredningar.I förevarande motion hemställs att sådana undersökningar skall genom Kungl.Maj:ts försorg utföras även på basis av röstsiffrorna vid 1964 och 1968 årsriksdagsmannaval. Utskottet delar motionärens uppfattning att den allmännadebatten bör tillföras material, som belyser frågan om valsättets inverkan påmandatfördelningen och därmed sammanhängande politiska förhållanden. De imotionen föreslagna kompletterande undersökningarna bör därför enligt utskottetsmening utföras. Liksom i författningsutredningens undersökningar bör därvidverkan av olika partikombinationer granskas. Utskottet kan dock inte nu närmarebedöma, om även verkningarna av olika kombinationer av majoritetsval ochproportionellt val bör undersökas. Ej heller vill utskottet ta ställning till fråganom vilka förutsättningar i fråga om mandatantal, valkretsindelning o. d. sombör läggas till grund för undersökningarna. Det torde få ankomma på Kungl.Maj:t att lämna närmare direktiv i dessa hänseenden. Utskottet tillstyrkte bifall till motionen ochriksdagen biföll utskottets hemställan. KU 1971: 56 13 På fråga i andra kammaren den 5 november 1970angående vilka åtgärder som vidtagits eller planeras med anledning avriksdagens skrivelse 1969: 77 svarade justitieministern bl. a. följande: I nuvarande läge, då en ny författning med ett nyttvalsystem just antagits, har man i inte ansett sig böra ge under sökningen om majoritetsval prioritet framför andra, mera aktuella upp gifter. Frågan kommer att tas upp när arbetsläget medger det. det nya proportionellasystemet har tillämpats bara en gång och dess regler ommandatfördelningen är förankrade i grundlag. Det är alltså också praktisktsett ett arbete på lång sikt att åstadkomma en ändring av valsystemet. I detta sammanhang kan erinras om attgrundlagberedningen bl. a. har i uppdrag att behandla valsystemet. Dessdirektiv (Riksdagsberättelse 1967 s. 78) innehåller i denna del följande: Ett allmänt omfattat önskemål är, att valsystemetskall säkerställa en regional representation i . Utredningen bördärför utgå ifrån att direkta val till i fortsättningen liksomhittills skall ske valkretsvis. Även om röster inom skilda politiska lägerhöjts till förmån för majoritetsval, är dock den förhärskande meningen förnärvarande den att proportionell valmetod är att föredra. Så länge dettaopinionsläge består, synes det naturligt att utredningen inriktas påproportionellt valsätt. biföll ett motionsyrkande medbegäran att undersökningar rörande fingerade val enligt majoritetsvalmetodskulle utföras på grundval av röstsiffrorna vid 1964 och andrakammarval. Utskottet,som förutsätter att Kungl. Maj:t kommer att låta utföra debegärda undersökningarna, finner det vara önskvärt och lämpligt att dessa ienlighet med vad som yrkas i förevarande motion kompletteras med motsvarandeundersökningar med röstsiffrorna vid riksdagsval som underlag. Härigenomkan även valsättets inverkan på mandatfördelningen i enkammarriksdagen belysas. Debegärda undersökningarna bör enligt utskottets mening publiceras antingen iskriftserien eller på annat lämpligt sätt. att i anledning av motionen 1971: 552anhåller hos Kungl. Maj:t att valstatistisk undersökning om majoritetsvalutföres på grundval av röstsiffrorna jämväl vid val. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c), (), (), (), (),herrar (), i (s), (), (),i (c), i (m), i (s),() och i * (s). * Ej närvarande vid justeringen. av herrar () och (): Vi tror att värdet av envalstatistisk undersökning om majoritetsval i enmansvalkretsar på 1970 årssvenska valresultat blir synnerligen begränsat. Men eftersom redanfattat beslut att göra en sådan undersökning på grundval av 1964 och 1968 årsval vill vi inte motsätta oss att också utfall blir redovisat. Inte heller delar vi motionärernas tro på värdet avmajoritetsval. Tvärtom menar vi att majoritetsval i enmansvalkretsar ofta gergodtyckliga och orättvisa resultat, vilket framgått av mandatutfalleni t. ex. . Ju mer kunskap man får om detta valsystems verkningardesto svårare blir det att vinna anhängare för det. Också detta skäl gör att viinte vill motsätta oss utskottets förord för en undersökning av hur majoritetsvalskulle ha verkat med svenska valresultat. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:57 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om ändrad valkretsindelning i . I detta betänkande behandlas motionerna 1971:531 avherr Fiskesjö m. fl. (c) samt 1971: 551 av m. fl. (m). i motionen 1971: 531: »attriksdagen måtte besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhålla om skyndsam utredningoch förslag om ändrad valkretsindelning för »; samt imotionen 1971: 551: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omatt grundlagberedningen med förtur måtte framlägga förslag om ändradvalkretsindelning i ». Valkretsindelning för val till andra kammaren ärfastställd i 30 § lagen om val till . Som femte valkrets angesstäderna , , och , den s. k. fyrstadskretsen,och som sjätte valkrets, innefattande länets landsbygd samt städernaYstad, , med , och . Denna indelningfastställdes , som ett led i en reform som åsyftade att genom tillskapandeav större valkretsar åstadkomma en bättre genomförd proportionalitet. Dennafråga hade, efter framställning av lagtima riksdag, utretts av 1919års proportionalvalssakkunniga, vilka framlade sitt betänkande i april 1921.Redan samma månad avgavs en proposition (nr 353), vilken emellertid avstyrktesav en majoritet (10 led.) inom (nr 49), som väsentligenåberopade den korta beredningstiden. En reform kom till stånd genom attkamrarna frångick utskottsmajoriteten. Malmöhuslän var indelat i fem valkretsar, dels , dels ,och Lunds städer, dels tre landsbygdsvalkretsar. De sakkunnigaföreslog en uppdelning på två valkretsar. norra som bl. a. skulleomfatta och samt södra som bl. a. skulleomfatta och . hade framfört tanken på att sammanslådels de båda stadsvalkretsarna, dels de tre landsbygdsvalkretsarna, men dennamöjlighet avvisades av de sakkunniga (bet. II s.8688 och 105106). KU1971: 57 16 Propositionen följde de sakkunniga liksomhuvudreservationen (10 led.) till utskottets utlåtande. tanketogs emellertid upp som andrahandsyrkande i en reservation av två ledamöterinom utskottsmajoriteten. Denna reservation bifölls av . Frågans behandling m. m. Vid riksdag väcktesmotioner om ändring av valkretsindelningen i (1969:1: 405 avherrar , m, och , m, samt 1969: II: 488 av fruSundberg, m, och , m). Utskottet uttalade i sitt utlåtande (KU1969: 13) över motionerna: Valkretsindelningen för val tillriksdagen kan förväntas bli föremål för övervägande, innan grundlagberedningenavslutar sitt arbete på en allmän författningsrevision. Utskottet kan intetillstyrka att frågan om valkretsindelningen i bryts ut tillsärskild behandling på sätt föreslås i förevarande motioner. Häremot talar bl.a. att överväganden pågår om stads förening med i länet. Utskottet hemställde om avslag påmotionerna och följde utskottet. I detta sammanhang kan erinras om att övervägandena inomden tillkallade utredningen angående stads återintrade i Malmöhusläns landsting fortfarande pågår. Frågan om valkretsindelningensammanhänger nära med frågor om förstärkning av personmomentet i valen.Grundlagberedningen har ännu inte avslutat sina överväganden angåendepersonvalsinslaget. Utskottet finner att grundlagberedningens sluthgaställningstagande i denna del bör avvaktas, innan en ändrad valkretsindelningaktualiseras. Om en översyn av valkretsindelningen därefter framstår sompåkallad, bör den enligt utskottets mening omfatta samtliga valkretsar och ejendast . attriksdagen avslår motionerna 1971: 531 och 1971: 551. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c), (). (), (), (),herrar (), i (s). (), i (m),i (s), (). Fiskesjö (c), i Äkersberga(fp) och i * (s). * Ej närvarande vid justeringen. KU 1971: 57 17 av herrar i Luttra (c), (), (), i (m) och Fiskesjö (c), vilka ansett att utskottets yttrandeoch hemställan bort ha följande lydelse: Huvudprincipen för valkretsindelningen på olikanivåer i vårt land är att varje valkrets skall omfatta ett geografisktsammanhängande område. Detta är en riktig princip och det är inte minst förde politiska partiernas arbete på lokal och regional nivå av stor vikt attdenna princip följes. Denna huvudprincip gäller enligt 30 § vallagen även förvalkretsindelningen för val till . Menmot denna princip bryter valkretsindelningen i . Fyra av länetskommuner utgör en valkrets medanlänet i övrigt utgör en. Genom kom-munindelningsreformen expanderar de fyrakommuner som tillsammans utgör en valkrets kraftigt. Härigenom får även denvalkrets som omfattar länet i övrigt ett mycket egendomligt utseende. a. avskärmasden norra delen av valkretsen genom det mellanliggande Helsingborgsblocketfrån valkretsen i övrigt. Det är således uppenbartatt valkretsindelningen i bör bli föremål för en översyn.Utskottet finner det angeläget att en sådan översyn kommer till stånd med detsnaraste. att med bifall till motionen 1971: 531och i anledning av motionen 1971: 551 beslutar att i skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla om skyndsam utredning och förslag om ändrad valkretsindelningför . avherrar () och i Äkersberga (fp): Valkretsindelningen i är från olika synpunkterotillfredsställande. De fyra städerna i fyrstadskretsen, som är av högst olika befolkningsstorlek, liggerinsprängda i det övriga länsområdet en inte minst från depolitiska partiernas arbetssynpunkt opraktisk situation. Förnärvarande utredes emellertid frågan om stads eventuella inträde ilandstinget. En stor överföring av kommuner från länsvalkretsen tillfyrstadskretsen har ägt rum eller kommer att ske . Andra kommunerhar överklagat sammanläggningsförslag, varför klarhet i detta avseende inte förnärvarande föreligger. och för sig behövliga översynen bör därför anstå ännu , då ocksågrundlagberedningen tagit ställning till valkretsindelning och förstärkning avpersonmomentet i valen. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:58 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion angående fördelning inom parti avutjämningsmandat vid riksdagsval. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 544 avherr i Äkersberga m. fl. (fp, m och c). Hemställanavser: »att hemställer att Kungl. Maj:t måtte ge grundlagberedningeni uppdrag att utarbeta förslag till ändring av riksdagsordningens 17 § 3 mom.i enlighet med vad som i motionen anförts samt att förslag framlägges senastvid riksdag». Motionen syftar till att ändra reglerna förriksdagsval beträffande fördelningen inom ett parti av utjämningsmandaten påsådant sätt att första divisorn (1,4 enligt den jämkade uddatalsmetoden) inteskall användas vid denna fördelning utan att jämförelsetalet skall vara likamed röstetalet i de valkretsar där ett parti inte fått något fastvalkretsmandat. Härigenom skulle enligt motionärerna borttagas en förhöjdtröskeleffekt, som kan försvåra tillfredsställande regional representation. Gällandebestämmelser m. m. Riksdagsordningen (RO) § 17 innehåller de närmarereglerna om mandatfördelningen uppdelad på tre moment. 1 mom. innehåller reglerom fördelningen inom valkretsarna av de fasta valkretsmandaten, 2 mom. reglernaom fördelningen mellan partier av utjämningsmandaten och 3 mom. reglerna omvilka valkretsar som skall tillföras partiernas utjämningsmandat. RO § 17 mom.3 har följande lydelse: Av de utjämningsmandat som parti erhållit tillföresdet första den valkrets där partiet efter fördelningen av de fastavalkretsmandaten uppvisar större jämförelsetal än i övriga valkretsar.Återstående utjämningsmandat tillföras ett efter annat den valkrets där partietför varje gång uppvisar störst jämförelsetal vid fortsatt tillämpning avfördelningsregeln i 1 mom. på partiets röstetal i valkretsarna. Vid fördelning av de fasta valkretsmandatenanvändes ej längre den tidigare s. k. d'Hondtska metoden utan i stället den s.k. uddatalsmetoden, vilken förbundits med en spärr för att motverka uppkomstenav småpartier. Metoden uttrycks i lagtexten genom en definition av begreppetjämförelsetal. Enligt RO § 17 mom. 1 erhålles jämförelsetalet, så länge partiinte tilldelats något mandat, genom att partiets röstetal i valkretsen delasmed 1,4 (kallad första divisor) och därefter genom att roste- KU 1971: 58 19 taletför varje gång delas med det tal som motsvarar dubbla antalet mandat, sompartiet erhållit i valkretsen, ökat med ett. Vid fördelningen avutjämningsmandat inom parti (§17 mom. 3) används jämförelsetal på samma sättsom i 1 mom. Igrundlagberedningens förslag till författningsreform (SOU 1967: 26 s. 201)uttalas i specialmotiveringen beträffande § 17 mom. 3 RO följande: I 3 mom. bör vidare regleras hur utjämningsmandatenskall tillföras valkretsarna. Detta skall ske för varje parti för sig. Partietskall tillföras sina utjämningsmandat i de valkretsar där partiet vid jämförelsevalkretsarna emellan ligger närmast till att ta ytterligare mandat sedan fördelningeni första omgången har avslutats. Avgörande är härvid de jämförelsetal sompartiet har i de olika valkretsarna efter fördelningen i första omgången, dvs.sedan nytt jämförelsetal i förekommande fall har beräknats efter fördelningenav det sista fasta valkretsmandatet i varje valkrets. Det förstautjämningsmandatet skall tillföras partiet i den valkrets där partietsjämförelsetal efter den första omgången är högre än i övriga valkretsar.Därefter tillförs partiet sina övriga utjämningsmandat ett efter ett i denvalkrets där partiet för varje gång har högst jämförelsetal. För varje mandatsom tillförs partiet i en valkrets beräknas nytt jämförelsetal i valkretsen medhänsyn till det totala antalet mandat som partiet har fått i valkretsen. Någon närmare motivering i denna del återfinns intei propositionen med förslag till grundlagsändringar (1968: 27). Där anförs baraatt reglerna bör utformas i överensstämmelse med grundlagberedningens förslag. Utskottet (KU 1968: 20 s.23) uttalade i denna del: Vid den närmare utformningen av valsystemet hargrundlagberedningen strävat efter att så långt som möjligt tillgodoseregionala intressen. Även utjämningsmandaten föreslås sålunda bli tillfördavalkretsarna och besatta med kandidater som nominerats där. Sådana mandat skallpartierna få i valkretsar efter storleken av de jämförelsetal som de har idessa efter fördelningen av de fasta mandaten. Liksom departementschefenfinner utskottet tillfredsställande att det på detta sätt blir möjligt att inomramen för ett riksproportionellt valsystem beakta de regionala aspekterna ochtillstyrker därför förslaget även i denna del. Avgivna reservationer mot utskottets betänkandeavsåg ej fördelningen av utjämningsmandat. antog i enlighet medutskottets hemställan propositionens förslag. Motionen syftar till en ändring av reglerna vidriksdagsval för fördelningen inom parti av utjämningsmandat. Härigenom skulleenligt motionärernas mening uppnås en bättre regional representation. KU1971: 58 20 Vid den överenskommelse mellan depolitiska partierna som föregick genomförandet av den partiellaförfattningsreformen fästes beträffande sammansättning det störstaavseendet vid två förhållanden. Det ena var att mandatantalet skulle bestämmasså att en tillfredsställande regional representation skulle ernås. Det andravar att proportionell rättvisa skulle uppkomma partierna emellan.Mandatfördelningen inom partierna kom däremot att ägnas mindre intresse. Enligt vad utskottet inhämtat kommer grundlagberedningenatt i sitt fortsatta arbete belysa även frågan om fördelning av utjämningsmandatinom parti genom att med röstsiffrorna års val som utgångspunktundersöka olika fördelningsreglers inverkan på sammansättning.Härigenom kan underlag skapas för överväganden om en annan beräkningsmetod änden nuvarande bör användas för fördelningen av utjämningsmandat inom parti. Då grundlagberedningen sålunda kan förutsättas komma attredovisa den av motionärerna aktualiserade frågan i sitt fortsatta arbete,finner utskottet ytterligare åtgärd från sida nu inte varaerforderlig. att förklarar motionen1971: 544 besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande: herrar i (s), iLuttra (c), (), (), (), herrar (),i (s), (), i (c), iMalmö (m), i (s), (), i Äkersberga (fp),i * (s) och (). * Ej närvarande vid justeringen. Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:59 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om ändrat kommunalvalsystem. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 114,såvitt avser hemställan punkt 2, av m. fl. (m). Hemställan avser: »attriksdagen i skrivelse till Kungl. hemställa att Kungl. Maj:t---- måtteförelägga förslag om ett mera rättvistvalsystem för kommunalval så att det kan tillämpas vid val». Motionen syftar till att uppnå bättreproportionalitet beträffande kommunalvalen. Nuvarande bestämmelser om fördelning av mandat ilandsting och kommunfullmäktige återfinns i 1114 §§ landstingslagen(1954:319), 9 § kommunallagen (1953: 753) och 9 § kommunvallagen för (1957: 50). Denår 1967 tillkallade kommunalvalskommittén har enligt sina direktiv bl. a. haftatt undersöka om proportionaliteten enligt det nya riksdagsvalsystemet skiljersig väsentUgt från proportionaliteten vid kommunalvalen och om så skullevisa sig vara fallet pröva om det går att åstadkomma större likhet i dessahänseenden genom en anpassning av valsystemet vid kommunalvalen tillvalsystemet vid riksdagsvalen. Kommitténhar slutfört sitt uppdrag genom betänkandet Kommunala val (SOU 1971:4). Kommitténuttalar häri att den fortgående ökningen i antal och betydelse av de kommunalafrågorna och de politiska partiernas allt större betydelse för den kommunalademokratin utgör ett starkt motiv för att åstadkomma likhet i fråga omproportionaliteten mellan kommunal- och riksdagsvalen. Kommittén har kommittill slutsatsen att skillnaderna från proportionalitetssynpunkt mellan detnuvarande valsystemet och ett system liknande det nya riksdagsvalsystemet inteär oväsentliga. Kommittén har därför satt som mål att söka lägga fram förslagom en reform av valsystemet vid de kommunala valen så att det förutom att gebästa möjliga proportionalitet mellan partierna, vilket ju är ett naturligtkrav på varje proportionellt valsystem medför så god överensstämmelse sommöjligt inbegripet en likformig behandling av KU1971: 59 22 småpartier mellan å ena sidan riksdagsvalet och å andrasidan kommunalvalen. Sammanfattningsvis föreslår kommittén att valsystemet vidlandstingsvalen utformas på motsvarande sätt som valsystemet vidriksdagsvalen, varvid 9/10 av landstingsmandaten skall utgöra fasta valkretsmandatvilka fördelas inom valkretsarna och 1/10 utjämningsmandat vilka används föratt utjämna de avvikelser från ett landstingsproportionellt riktigtvalresultat som kan uppstå vid fördelningen av de fasta mandaten. Det brutnatal som uppkommer vid beräkningen av antalet fasta valkretsmandat sänks därvidtill närmast lägre hela tal. Vidare föreslår kommittén att endast parti somfått av rösterna i hela landstingskommunen skall få delta imandatfördelningen. Parti som fått av rösterna i en valkrets skalldock ha rätt att delta i fördelningen av de fasta mandaten för den valkretsen. I fråga om valsystemet vid de primärkommunala valenförordar kommittén att det för riksdagsvalen gällande och för landstingsvalenföreslagna valsystemet i princip bör införas även vid de primärkommunalavalen, dock med undantag av att 12 %-regeln inte bör införas vid dessa val. Kommitténs förslag remissbehandlas inomcivildepartementet. I motionen hemställs om förslagtill ett sådant valsystem för kommunalval att bättre proportionalitet uppnås. Sedan motionen väcktes har kommunalvalskommittén avgettbetänkande med förslag till ändring av det kommunala valsystemet. Kommitténföreslår att valsystemet vid landstingsvalen utformas på motsvarande sätt somvid riksdagsvalen samt att ett sådant system i princip även införs vid val avkommunfullmäktige. förslag remissbehandlas förnärvarande i och kommer därefter att prövas av Kungl. Maj:t.Resultatet av denna prövning kan komma att föreläggas genomproposition . I detta läge finner utskottet den av motionärernaaktualiserade frågan inte nu böra föranleda något ställningstagande frånriksdagens sida. att avslår motionen 1971:114, såvitt avser hemställan punkt 2. KU 1971: 59 23 Närvarande:herrar i (s), i Luttra (c). (),(), (), herrar (), i (s),(). (), i (c), i (m),i (s), (), i * (s) ochMolin (fp).