bet · FU01SkU5 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971: 5 betänkande i anledning av motion angåendefrivillig särbeskattning. Idetta betänkande behandlas motionen nr 630 av . Hemställanavser: »att måtte besluta sådan ändring i förordningen om särskildskatteberäkning i vissa fall för makar att ansökan om sådan skatteberäkning måkunna göras ». Enligt de regler, som gäller t. o. m. 1971 årstaxering, skall makar i princip sambeskattas. Å andra sidan får de dubbeltortsavdrag, dvs. med , och den statliga inkomstskatten tas ut efter enmildare skatteskala, som delvis är uppbyggd efter tudelningsprincipen. Samtaxeringenpåverkar även makarnas rätt till avdrag i vissa andra hänseenden. Detta leder iallmänhet till att makar får lägre skatt för inkomster, som intjänats före1971, än ensamstående. Om båda makarna haft inkomst kan emellertid skatten blihögre än om de beskattats som ensamstående. Detma s. k. negativasambeskattningseffekt kan emellertid undvikas om deras inkomster härrör frånförvärvsarbete. Detta förutsätter emellertid särskild ansökan enligtförordningen (1965: 153) om särskild skatteberäkning i vissa fall för makar. Ansökanom särskild skatteberäkning för makar skall göras av båda makarna eller en avdem och skall inges under taxeringsåret i den ordning somstadgas i 35 § taxeringsförordningen för avlämnande av allmänsjälvdeklaration. inte följt makes självdeklaration vidtaxeringen tUl statlig inkomstskatt eller har nämnden åsätt make som intelämnat självdeklaration sådan taxering, får ansökan om särskild skatteberäkninggöras hos den lokala skattemyndigheten undertaxeringsåret. Om prövningsnämnd ändrat taxeringsnämnds beslut i fråga omtaxering till statlig inkomstskatt eller som första instans meddelat beslut omsådan taxering, får ansökan göras hos den lokala skattemyndigheten inom tvåmånader från det taxeringen vunnit laga kraft. Om make eftertaxeras till statliginkomstskatt får ansökan om särskild skatteberäkning göras inom två månaderfrån det eftertaxeringen vunnit laga kraft. Den särskilda skatteberäkningen avser endaststatlig inkomstskatt och folkpensionsavgift och skall verkställas av den lokalaskattemyndigheten, sedan taxeringen i vanlig ordning bestämts av vederbörandetaxeringsnämnd. Till arbetsinkomst hänförs inkomst av tjänst - med undantag avperiodiskt understöd - samt inkomst av jordbruksfastighet eller rörelse, om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. Rätttill särbeskattning föreligger dock inte vid s. k. faktisk sambeskattning.Inkomst av annan fastighet, tillfällig förvärvsverksamhet eller kapital skallvid skatteberäkningen behandlas som arbetsinkomst endast om det sammanlagdabeloppet av makarnas sidoinkomster inte överstiger . Till grund försärbeskattningen skall ligga en beräkning av arbetsinkomstens nettobelopp,efter frånräknande av allmänna avdrag, ortsavdrag m. m. Skatteberäkningensker på sådant sätt, att skatten på arbetsinkomsten beräknas för vardera makenför sig med tillämpning av den för ensamstående gällande skatteskalan. Ävenfolkpensionsavgiften beräknas enligt de för ensamstående gällande gmnderna.Skatten på makarnas sidoinkomster drabbas emellertid av samma progressivabeskattning som vid samtaxering enligt huvudregeln. 1970års skattereform innebär bl. a. att de båda skatteskalorna ersatts med en endaskatteskala, att ortsavdragen konstruerats till ett grundavdrag som äroberoende av den skattskyldiges civilstånd och att makars arbetsinkomst(A-inkomst) beskattas individuellt, utan särskild ansökan. De nyabestämmelserna gäller fr. o. m. , dvs. 1965års förordning om särskild skatteberäkning i vissa fall för makar, vilken gälltsom ett provisorium fr. o. m. taxering, skall därför tillämpas sistagången i fråga om skatt på gmnd av taxering eller eftertaxering för år1971 eller . Motsvarande yrkanden som i den nu förevarandemotionen framställdes i motioner vid 1968 och riksdagar men lämnadespå bevillningsutskottets hemställan utan åtgärd (BeU 1968: 25 och 1969: 20).Bevillningsutskottet anförde följande. , som hade att provaett motionsyrkande om utsträckande av tiden för ansökan om frivilligsärbeskattning vid taxering, framhöll i sitt av godkändabetänkande nr 25 att det enligt utskottets mening var förvånande att så mångaskattskyldiga vid taxering imderlåtit att i rätt tid ansöka om särbeskattning.Utskottet hänvisade till den publicitet och information som förekommit dels vidreformens genoriiförande är 1965, dels i samband med attcentrala folkbokförings- och uppbördsnämnden utfärdade anvisningar till delokala skattemyndigheterna för förordningens tillämpning vid debitering ochjämkning av preliminär skatt och dels för avgivande av 1967 årssjälvdeklarationer. Eftersomde skattskyldigas underlåtenhet att inom föreskriven tid framställa yrkande omsärskild skatteberäkning inte kunde sägas bero på bristande information frånmyndigheternas sida ansåg utskottet sig inte kunna förorda en utsträckning avansökningstiden. Vad utskottet anförde äger alltjämt giltighet. Denservice, som även för avgivande av 1968 och 1969 årssjälvdeklarationer givits av taxeringsmyndigheter, press, banker m. fl., bör havarit ägnad att ge ytterligare upplysning om innebörden av gällandebestämmelser. Pågrund av det anförda och då en förlängning av tiden för ansökan om särbeskattning skulle stå i strid mot principen om snabbhet och ef fektivitet i taxerings- och uppbördsprocessen anser utskottet sig böra avstyrka bifall till lagstiftningsyrkandena i motionerna . Även vid riksdag väcktes motioner angåendeden frivilliga särbeskattningen. Yrkandena avsåg emellertid - - att beskattningsmyndigheterna utan ansökan skulle prövafrågan vilken beskattningsform som medförde lägst skatt. Motionerna prövades avbevillningsutskottet i samband med prop. 1970: 70 angående reformeringen av beskattningenav fysiska personer (BeU 1970: 40). Utskottet avstyrkte motionerna, eftersomförslaget i propositionen om individuell beskattning avsåg att ersätta reglernaom frivillig särbeskattning och utskottet under sådana förhållanden inte ansågsig ha anledning att göra några ändringar häri. omfattande reform angåendeinkomstbeskattningen av fysiska personer innebär bl. a. att makarsarbetsinkomster fr. o. m. utan särskild ansökan skallbeskattas individuellt. Vid innevarande års taxering inkomstergäller alltjämt att makar i princip skall sambeskattas fullt ut efter reglersom delvis är uppbyggda efter tudelningsprincipen. För två makar, som under1970 båda haft inkomst av förvärvsarbete, kan således i vissa fall fortfarandeen s. k. negativ sambeskattningseffekt uppkomma, dvs. skatten kan bli högre änom de taxeras som ogifta. För att undgå en sådan effekt måste makarnafortfarande i rätt tid ansöka om frivillig särbeskattning. Ansökanom frivillig särbeskattning skall göras hos den lokala skattemyndighetensenast . inte följt makarnas deklarationereller åsätt någon av makarna taxering utan att självdeklaration avlämnats, får ansökangöras . Om taxeringen ändras i högre instanseller om någon av makarna eftertaxeras, får ansökan göras inom två månaderfrån det taxeringen vunnit laga kraft. Imotionen återkommer motionären med ett yrkande , nämligen attansökan om frivillig särbeskattning skall få göras intill utgången av januarimånad året efter taxeringsåret, dvs. Motionärenåberopar att många skattskyldiga på grund av okunnigheteller missförstånd underlåtit att komma in med ansökan eller lämnat den försent. Inte sällan har detta berott på att de varit av den uppfattningen att enansökan avseende ett gällt även . Att de nyabeskattningsreglerna gäller från och med kommer enligtmotionärens uppfattning att i hög grad bidra till att öka missförståndensantal, eftersom många skattskyldiga inte kan hålla isär begreppenbeskattningsår och taxeringsår. Bevillningsutskottethar tidigare avstyrkt motsvarande yrkande. Utskottet har därvid hänvisat tillden omfattande publicitet som reglerna om den frivilliga särbeskattningen fåttoch uttalat att en förlängning av tiden för ansökan om särbeskattning skullestå i strid mot principen om snabbhet och effektivitet i taxerings- ochuppbördsprocessen. delar bevillningsutskottets uppfattning.Även skattereform har fått omfattande publicitet, och det borde ståklart för dem som avlämnar sin självdeklaration att de nya reglerna med eni princip individuell beskattning ännu inte skall tillämpas. Det finns därförknappast skäl befara att dessa regler kommer att medföra ett ökat antalmissförstånd i nu ifrågavarande avseende. Att reglema om den frivilligasärbeskattningen, som gällt alltsedan 1967 års taxering, skaU upphöra att gällai samband med att den nya skattereformen träder i kraft talar i stället mot ettbifall till yrkandet i motionen. Utskottet avstyrker således densamma. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att avslår motionen nr 630. Närvarande:herrar (), i (m), (). i Bäckmora (c),(), herrar (). Josefson i Arrie (c), i (fp), Carlstein (s), (), (), Stadling (s). iHofors* (s), * (fp) och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (m) ochSöderström (m), vilka - under åberopande av innehållet i motionen nr 630 -ansett att utskottet bort hemställa attriksdagen med bifall till motionen nr 630 antar följande Förordning om ändring skatteberäkning förordningen (1965: 153) omsärskild vissa fall för makar Härigenom förordnas, att 8 §förordningen (1965: 153) om särskild skatteberäkning i vissa fall för makarskall ha nedan angivna lydelse. (Föreslagen lydelse) -------- och uppbördsnämnden, Ansökan om skatteberäkning skall året näst efter taxeringsåret göras i den ordning som i 35 § taxeringsförordningen stadgas för avlämnande av allmän självdeklaration. taxeringen vunnit laga kraft. eflerta.xeringen vunnit laga kraft. (Nuvarande lydelse) Ansökan om skatteberäkning skall senastden I jidi under taxeringsåret göras i den ordning som i 35 §taxeringsförordningen stadgas för avlämnande av allmän självdeklaration. icke följt makes självdeklaration vid taxeringen till statliginkomstskatt eller har nämnden åsätt make, som icke lämnat deklaration, sådantaxering, må dock ansökan om skatteberäkning göras hos den lokala skattemyndighetensenast under taxeringsåret. """ '"« sm, u 7i20«