bet · FU01FiU47 · 1971-12-31 00:00:00 — Härfinns alltså inte någon fast bidragsandel utan statsbidraget får fastställasfrån fall till fall. Somframgår av de redovisade reglerna är motionärernas önskemål i aUt väsentligtredan tillgodosett i fråga om bidrag tiU enskilda vägar som i annan ordning ärklassade som statsbidragsberättigade. När det gäller vägar för vilka inteföreligger rätt till bidrag enligt den ovan-nänmda kungörelsen är utskottetinte berett att tillstyrka ändrade finansieringsregler vid beredskapsarbeten.Vad utskottet anfört innebär inte att utskottet tagit ställning förlämpligheten av anordnande av beredskapsarbeten på enskilda vägar i och försig. Sådana projekt får vägas mot andra vid prövningen hur tillgängligaresurser skall fördelas. Allmänt kan sägas att projekten inom det allmännavägväsendet är så angelägna att utrymmet för satsningar på andra vägar ter sigmycket begränsat. Med hänvisning tUl det anförda avstyrks motionen 1971: 1531. Imotionen 1971: 1538 begärs att statliga beställningar skall göras för attstödja kantstensindustrin. I den industrin sysselsätts i ca 300arbetstagare av vilka inte är . Varsel omföretagsnedläggningar eller driftinskränkningar har drabbat så gott FiU 1971: 47 119 somsamtliga som är sysselsatta i branschen. Deproblem som föreligger för den kantstensproducerande stenindustrin är inteenbart hänföriiga till det rådande konjunkturiäget utan har även andra orsaker.Med hänsyn bl. a. härtill är utskottet inte utan vidare berett att ansluta sigtill tanken på statliga industribeställningar för att upprätthållasysselsättningen i de berörda företagen. Ur den drabbade arbetskraftenssynpunkt kan i vart fall på andra arbetsmarknadspolitiska insatserte sig ändamålsenligare. I viss omfattning torde förtidspension elleromställningsbidrag vara aktueUt. Det är inte möjligt för utskottet att påföreliggande material ha en bestämd uppfattning om vilka åtgärder ellerkombination av åtgärder som är lämpligast. Frågan får prövas avarbetsmarknadsmyndigheterna i vanlig ordning. Utskottet är med hänsyn till detanförda inte berett att tillstyrka motionsyrkandet. Ipropositionen ges till känna att det på riksstaten uppfördaförslagsanslaget Arbetsmarknadsutbildning m. m. på 600 milj. kr. beräknas bliöverskridet med uppemot 75 milj. kr. på grund av utökning avarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet har inte någotatt erinra häremot. Ipropositionen föreslås att ett särskilt stöd för lagerökning skall införas.Stödet skall ha en klar arbetsmarknadspolitisk inriktning och utgå till företagsom på grund av svårigheter att avsätta tillverkade produkter har problem medatt upprätthålla sysselsättningen. Det skaU utgå i första hand tillindustriföretag med som regel minst 20 anställda. En förutsättning skaU varaatt sysselsättningen vidmakthålls på minst samma nivå som den 1 november 1971.Stödet skall ha form av ett bidrag av lagerökningen under år 1972.Bidraget skaU hänföras till det räkenskapsår som avslutas närmast före den 1mars 1973. I motionen 1971: 1533 avherr i m.fl. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, attriksdagen måtte avslå i propositionen 1971: 140, bUaga 9, punkt 4, anförtförslag om statligt bidrag till lagerökning. Imotionen 1971: 1541 av m. fl. (fp) yrkas att vid sinbehandling av propositionen 1971: 140 måtte besluta att statligt stöd tilllagerökning bör utgå till företag där lageruppbyggnad är väsentlig ochsvårigheter finns att upprätthålla sysselsättningen ochdär antalet anstäUda är minst 5 personer. FiU 1971: 47 120 I motionen 1971: 1544 av m.fl. (c)yrkas att vid behandling av proposition nr 140 om statligt stöd tilllagemppbyggnad måtte uttala att bidrag till lagerökning skall kunna utgå,förutom vid industriföretag tiUverkade hel- eller halvfabrikat även för råvarai form av t. ex. sågtimmer och massaved vid skogsindustrin. Detföreslagna stödet till lageruppbyggnad utgör ett nytt inslag i arbetsmarknadspolitikensom förefaller väl värt att pröva. Av denna inställning framgår att utskottetavstyrker motionen 1971: 1533 i förevarande del. Utskottet tillstyrker Kungl.Maj:ts förslag. Imotionen 1971: 1541 föreslås en utvidgning av stödet på det sättet att företagned till en storlek av minst fem anstäUda skall kunna komma i åtnjutande därav. Medhänsyn till den sysselsättningsskapande effekt som är syftet med det föreslagnastödet förefaller det riktigt att dra en principiell gräns vid 20 anstäUda.Sätts gränsen lägre får det sannolikt relativt liten sysselsättningseffektsamtidigt som man skapar administrativa, problem. Det bör emellertid noterasatt gränsen vid 20 anställda inte är absolut. Föreligger särskUda skäl skalldetta villkor kunna efterges, vilket f. ö. gäUer även för andra förutsättningarför stödet. Utskottet förutsätter att möjligheten till elastisk tillämpning avden nu behandlade regeln om 20 anställda kommer att tillvaratas. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionen 1971: 1541. Imotionen 1971: 1544 har väckts frågan i vad mån lagerstödet bör omfatta ävenuppbyggnaden av råvarulager inom industrin, t. ex. i form av sågtimmer ochmassaved. Enligt utskottets uppfattning bör reglerna utformas så att det blirmöjligt att stödja den angivna formen av lageruppbyggnad. Dettaställningstagande står i överensstämmelse med de grunder för stödet somangivits i propositionen. Med hänvisning till del anförda synes det inteerforderligt med någon åtgärd i anledning av motionen. Under behandlingen av förslaget om stöd tilllageruppbyggnad har utskottet erfarit att i en del fall denna stödform ipraktiken inte kan komma tUl användning, nämUgen då företag redan byggt upp storalager. Detta kan gälla exempelvis inom trä- och massaindustrin men också inomandra industrigrenar. Mot denna bakgrund viU utskottet föreslå att enalternativ stödform till lagerökningsbidraget införs för företag som skullekunnat få men inte kan utnyttja detta bidrag. Omföretag tvingas överväga temporära driftinskränkningar och inte kan utnyttjalagerstödet, kan personalutbildning inom företaget vara en möjlighet attundvika permitteringar och avskedanden. I det rådande sysselsättningsläget kandet vara berättigat att staten som en engångsåtgärd FiU 1971: 47 121 stimulerartill sådan utbildning genom ett särskilt bidrag till företagen. Bidrag bör utgåunder och i princip under samma förutsättningar som avsesgälla för lagerstödet. bör administrera bidraget. Detbör ankomma på styrelsen att efter samråd med arbetsgivarnas och arbetstagarnasorganisationer inom branschen godkänna utbildningens uppläggning och fastställautbildningstidens längd. Utskottet viU understryka vikten av en effektivtUlsyn så att utbildningen utövas i enlighet med utfärdade föreskrifter. Deltagarei utbildningen skall erhålla avtalsenliga förmåner. Bidraget till företagenbör bestämmas tUl . för varje deltagare och undervisningstimme. Kostnadenför det föreslagna stödet blir låg med tanke på sysselsättningseffekten och dearbetsmarknadspolitiska åtgärder i annan form som eljest kan behöva vidtas.Kostnaden bör bestridas från anslaget Arbetsmarknadsutbildning m. m. SlutligenvUl utskottet framhålla att det föreslagna utbildningsstödet inte skalluppfattas som en förändring av statsmakternas syn på kostnadsfördelningenmellan samhälle och företag när det gäller utbildning inom företagen av deanställda. Sådan utbildning skall i princip bekostas av företagen. Undantagfrån denna regel har gjorts vid lokaliseringsutbildning och i frågaom handikappade och äldre arbetstagare. Det nu föreslagna stödet, som är klarttidsbegränsat, skall ses som ytterligare ett undantag motiverat av det rådandesysselsättningsläget. Medhänvisning till det anförda föreslår inrikesutskottet att. finansutskottetlägger fram förslag för om införande av det utbildningsstöd tillföretag som ovan förordats. Närvarande:herrar i (fp). (), i (c),i (s). (), (), iSimrishamn (s), (). Stridsman (c), Lorentzon (vpk), NUsson i (s), i (c). (), () och i (s). 1.av herrar i (fp), i (c). (),(). Stridsman (c), i (c) och () som ansettatt utskottets yttrande efter en inledande redogörelse för FiU 1971: 47 122 yrkandenai propositionen och motionerna bort ha följande lydelse: »Utskottetinskränker sitt yttrande tiU att avse en granskning av de framlagda förslagenfrån enbart teknisk synpunkt. Att ta ställning i övrigt tiU propositionen ochmotionerna samt att ta initiativ utöver dessa förslag får ankomma påfinansutskottet. Motdenna bakgrund har utskottet inte något att erinra mot de förslag som läggsfram i propositionen. Utskottet vill dock i fråga om bidraget tilllagerökningar peka på att i vissa faU då företag inte har med kalenderårsammanfallande bokföringsår de föreslagna reglerna medför att lagerökningarunder endast några få månader av kan tillgodoräknas vid beräkningen avbidraget. Ifråga om motionerna 1971: 1531, 1971: 1538 och 1971: 1541 synes inte föreligganågra tekniska hinder mot bifall i annan mån än att ett bifall tUl motionen1971: 1531 får konsekvenser för den författnings-mässiga regleringen. Motionen1971: 1544 synes tiUgodosedd genom propositionens förslag. Iövrigt har utskottet inte något att anföra i anledning av de remitteradeförslagen.» 2.av (vpk), som anser A)att utskottets yttrande under avsnittet »Motionerna 1971: 1492 och 1971: 1533»bort ha följande lydelse: »Redanvid höstriksdagens början riktade kommunisterna i motionen1971: 1492 uppmärksamheten på att, utöver skisserade långsiktiga uppgifter föratt säkra en varaktig sysselsättning, det var nödvändigt att sätta in betydanderesurser på samhällsnyttiga arbeten av skilda slag för att med omedelbar verkange arbetslösa arbete och utkomst. De i punkterna 1-8 i motionen angivna skildaslagen av arbetsobjekt fyller en påtagligt meningsfull funktion.Angelägenhetsgraden kan växla från ort till ort. Åtgärderna kan avse exempelvismiljöområdet, barnstugor, trafiksäkerhet, ombyggnad och reparationer av bostäder.Möjligheterna att snabbt åstadkomma en satsning på arbeten av dessa slag börtillvaratas för att arbetslösheten kraftigt skall kunna drivas tillbaka. Vidmedelsanvisningen kan det endast bli fråga om förslagsanslag. Storleken avdessa är svår att ens tillnärmelsevis ange. Vägledande måste vara målet attarbeten anordnas i sådan omfattning att man gör slut på arbetslösheten.Utskottet ansluter sig till motionärernas förslag som bör ligga till grund förriksdagens beslut. Härav följer att - som motionärema framhåller - etteffektivt bekämpande av arbetslösheten nödvändiggör en milande plan församhällsnyttiga arbeten av det slag som anförs i motionen 1971: 1533. Utskottet ansluter sigsåledes till yrkandena i motionerna 1971: 1492 FiU 1971: 47 123 och1971: 1533 att i skrivelse till regeringen begär förslag tillsamhäUsnyttiga arbeten särskilt på områden som anges i motionen 1971: 1492 ochav en sådan omfattning att man gör slut på arbetslösheten.» B) att utskottets yttrande under avsnittet»Statligt stöd till lageruppbyggnad» bort ha följande lydelse: »Ettstatligt stöd till företagen i de former som här föreslås är principielltfelaktigt. Utskottet avstyrker därför propositionen i förevarande del. Viddetta ställningstagande saknas anledning att ingå i prövning avmotionsyrkandena.» Civilutskottetsyttrande nr 1971 124 FiU 1971:47 I motionen 1971: 1490 av m. fl. (c)har utom annat hemställts att måtte besluta uttala sig för attKungl. Maj:t i enlighet med av erhållet bemyndigande utökar ramenför bostadslån för nybyggnad i enUghet med vad i motionenanförts. 1 motionen förordas en extra tilldelning av lånekvot motsvarande enigångsättning av 2 0003 000 lägenheter för kommuner där motiverade anspråkföreligger, sysselsättningsläget kräver det och förutsättningar finns för snarigångsättning. ,till vilket motionen hänvisats, har beslutat inhämtacivilutskottets yttrande över motionen i här angiven del. Enligt beslutetborde yttrande avges skyndsamt. Den samlade konjunkturpolitiska bedömningenborde ske i finansutskottet. Bostadsbyggandetsomfattning m. m. har (prop. 1971: 1, bU. 13, s. 193, CU12) uttalat sig för en bostadsbyggnadsplan för som innebär följande.Statliga bostadslån får beviljas för nybyggnad av bostäder med en våningsyta,beräknad så att den genomsnittliga våningsytan för de bostadslägenheter förvilka preliminärt beslut om bostadslån meddelades 94,8 mä multipliceras med lägenhetstalet 87 000. Eftersom lägenhetsytorna harminskat beräknades antalet lägenheter som kunde påbörjas underår 1971 med stöd av bostadslån med all sannolikhet överstiga 87 000. Riksdagenmedgav i anslutning härtill att ramen för bostadslån för nybyggnad bestäms medutgångspunkt i ett lägenhetstal om 87 000 ett garanterat program. HärtiUkommer ett inte statligt belånat byggande som beräknades till högst 8 000bostadslägenheter. Vidare medgav att Kungl. Maj:t meddelar bestämmelserom en projektreserv för om 10 000 lägenheter, avsedd att möjliggöraatt byggandet kan ökas tiU den nivå som är möjlig med hänsyn tUlkonjunkturutvecklingen. Projektreserven avser både det statsbelånade och detinte statsbelånade byggandet. Enligt till-lämpade principer skaU detgaranterade programmet något understiga den nivå som är möjlig att uppnå medhänsyn till den vid beslutstillfället aktuella konjunkturbedömningen.Projektreserven bör vara så stor att den ger utrymme för att ökabostadsbyggandet upp till nämnda nivå men också därutöver omkonjunkturutvecklingen blir svagare än som har antagits. Genomskilda beslut har Kungl. Maj:t medgivit att bostadslån får lämnasför nybyggnad av bostäder med en våningsyta av FiU 1971: 47 125 sådanstorlek att den skulle motsvara något mer än 89 000 lägenheter av ovan medgivenmedelstorlek. Med hänsyn till att medelytan numera är lägre än åren 1967 och1968 torde medgivandena - enligt vad som upplysts från -motsvara en faktisk långivning av ca 91 800 lägenheter. har ihuvudsak fördelat denna ram för preliminära beslut om bostadslån på områden ochlän. fördelade en mindre reserv och enram som tidigare tUldelats men där inte kunnat avsättas i lånebeslut.Den sålunda nu fördelade ytan motsvarar ca 600 lägenheter. Kungl.Maj:t har genom beslut medgett att låneramen fårbestämmas med utgångspunkt i lägenhetstalet 84 500, vilket innebär en vidgningav låneramens våningsyta motsvarande 500 lägenheter av 19671968 årsmedelstorlek. före , och sålunda även under år1971, får den vidgade ramen tas i anspråk för att tillgodose vissa särskiltangivna bostadsbehov. Omfattningenav det icke statsbelånade bostadsbyggandet regleras genom de beslut Kungl.Maj:t fattar enligt lagen (1963: 268) om igångsättningstillstånd förbyggnadsarbete. Lagen innebär bl. a. en fullmakt för Kungl, Maj:t attkonjunkturreglera byggnadsarbete genom förordnande att sådant arbete inte fårpåbörjas utan igångsättningstillstånd. Som förutsättning för ett sådantförordnande gäller att det råder allvarlig brist på arbetskraft inombyggnadsindustrin eller att annat avsevärt hinder föreligger förbyggnadsverksamheten. I kungörelsen (1963: 269, ändrad : 375) medtillämpningsföreskrifter till nämnda lag har Kungl. Maj:t förordnat att vissaslag av byggnadsarbeten inte får påbörjas utan igångsättningstUlstånd. Genomskilda beslut, , har Kungl. Maj:t medgett attigångsättningstillstånd under viss förutsättning får meddelas 1971 av sammanlagt dels 9 400 lägenheter i bostadshus som uppförs utanstatligt stöd och inte är avsedda uteslutande för fritidsändamål, dels 1 100 lägenheteri ålderdomshem samt pensionärslägenheter. Maj:t har därefter genom beslut den 8oktober 1971 förklarat att byggnadsarbeten som avser småhus, vilka uppförs utanstatligt stöd och inte är avsedda uteslutande för fritidsändamål, får påbörjasunder tiden t. o. m. utgången av utan hinder av vad som har förordnatsi ovan nämnd kungörelse. Bland villkoren för undantaget gäller att de egentligahusbyggnadsarbetena, varmed ej avses schaktning, sprängning, utfyllnad m. m.,påbörjas . Enligtdet anförda har sålunda Kungl. Maj:t medgivit dels att låneram får fördelasför en våningsyta som motsvarar ca 89 000 lägenheter med 19671968 årsmedelyta, dels att igångsättningstUlstånd får beviljas för 10 500 lägenheter.Undantagandet från krav på igångsättningstillstånd skuUe enligt arbetsmarknadsmyndigheternas uppgivna preli-, FiU 1971: 47 126 minäraberäkningar kunna beräknas medföra igångsättning av högst 1 500 lägenheter. Meddessa åtgärder skulle den för redovisade bostadsbyggnadsplanen hauppfyllts i vad avser garanterad låneram av 87 000 lägenheter och beräknatbyggande utan statliga lån av 8 000 lägenheter varjämte av projektreserven om10 000 lägenheter tagits i anspråk ca 6 000 lägenheter. Härtill kommermedgivandet beträffande 500 lägenheter låneram. Vidtiden för omfördelning av den ram som tidigare lagts tillStorgöteborgsregionen förelåg framställningar om utökadkvot för bostadslån från 74 kommuner utanför och Storgöteborgoch avseende sammanlagt 3 745 lägenheter, i huvudsak i flerfamiljshus ochgruppbyggda småhus. Av dessa anspråk tillgodosågs genom beslutet anspråk från18 kommuner om lån för våningsytor motsvarande ca 600 lägenheter. De nämnda anspråkenpå ytterligare bostadslån avsåg delvis igångsättning av nya projekt, delvisett tidigare påbörjande av en senare etapp i ett kontinuerligt byggande.Anspråken grundades på att de enligt kommunernas bedömningar avsåg behövligtbostadsbyggande, att arbetskraftssituationen medgav igångsättning och attbyggandet kunde påbörjas . Enligtvad som uppgetts från bedöms fördelade kvoter för år 1971komma att förbrukas genom lånebeslut även om påbörjandet avbyggnadsarbetena sker något senare än beräknat. Somförutsättning för beslut om bostadslån gäller att byggnadsarbetena intepåbörjats. Anspråk på att t. ex. kunna fortsätta en etappbebyggelse utan attavvakta ett nytt års låneram har tillgodosetts genom att länsbostadsnämnderna,i den omfattning bestämmer, gett dispens för ett tidigarepåbörjande. Avräkning av ett följande lånebeslut har då skett på nästa årslåneram. Medgivandeatt vidga ramen för bostadslångivningen under ett löpande kalenderår har underde sistförflutna åren inte lämnats senare än , vilket var falletår 1967 då medgivande lämnades att fördela en del avlägenhetsramen för . Fråganom möjligheten att bevilja ytterligare bostadslån har samband även med enbedömning av den önskade fördelningen av igångsättningen för att fåden bästa sysselsättningsspridningen. För att få en tyngdpunkt iigångsättningen och begränsa igångsättningen under fjärdekvartalet, då påbörjandet från säsongutjämningssynpunkt bör vara lågt, gäUer f.n. som villkor för preliminärt beslut om bostadslån för flerfamiljshus ochstörre grupper av småhus att företaget skall ha påbörjats senast den 30september. För företag i de tre storstadsområdena gäller dock den 15 novembersom motsvarande sista dag. har medgett undantag från dessatidpunkter och har gjort detta även för . FiU 1971: 47 127 Enligt kommunernas ovan redovisade uppgifter tillbostadsstyrelsen föreligger ur projekteringssynpunkt möjlighet att börjabyggandet av ytterUgare ca 3 000 lägenheter med stöd av bostadslån under år1971. Enligt samma uppgifter skulle dessa byggnadsarbeten kunna påbörjas utanhinder av den lokala arbetskraftssituationen. Avgörandeför prövningen av det föreliggande motionsförslaget blir en konjunkturbedömningpå något och antaganden om investeringsutvecklingen inom främstbyggnadssektorn i första hand . Prövningen i denna del torde iförevarande sammanhang ha förbehåUits finansutskottet. Närvarande:herrar Grebäck (c), (). (), Tobé (fp), fröken (),herrar (), Wennerfors (m). (), (vpk), Jadestig(s), (), i (c), Åkerfeldt (c). () ochPersson i (s). Civilutskottetsyttrande nr 1971 128 FiU 1971:47 Maj:t har i propositionen 1971: 140 (bUaga9, s. 57-58) föreslagit 1. att godkänna en förordad ändring av villkoren förbostadslån som innebär att lån får lämnas vissa bostadsrättsföreningar med 28 %av låneunderlaget mot säkerhet av inteckningar inom av pantvärdet ompreliminärt lånebeslut meddelats tidigast , 2. att medge att beslut om lån som skall utgå frånlånefonden för allmänna samlingslokaler meddelas intill . I motionen 1971: 1539 av i (c) har föreslagits att med avslag å propositionen 1971: 140 i vadavser lånefonden för bostadsbyggande som sin mening ger Kungl. Maj:t tiU kännavad civilutskottets majoritet anfört om lån till vissa bostadsrättsföreningari dess betänkande CU 1971: 12. ,till vUket propositionen och motionen hänvisats, har den 4 november 1971beslutat inhämta civilutskottets yttrande över propositionen i ovan angivnadelar. Enligt beslutet borde yttrandet även avse följdmotioner. Yttrandet bordeavges skyndsamt. Den samlade konjunkturpolitiska realbedömningen borde ske ifinansutskottet. Enligt nu i bostadslånekungörelsen (1967: 552)gällande och av godkända villkor för bostadslän (21 §) utgår sådantlån till bostadsrättsförening av låneunderlaget under förutsättningatt föreningen arbetar utan enskilt vinstsyfte, att i föreningens styrelse frånföreningens bUdande mer än halva antalet ledamöter är fristående i förhållandetiU egentliga byggnadsföretagarintressen, att i styrelsen från samma tidpunktingår minst en av kommunen utsedd ledamot och suppleant för honom samt attkommunen utser minst en revisor och en suppleant för honom. Inteckning tiUsäkerhet för bostadslån skaU (28 §) i angivet fall ha förmånsrätt inom avpantvärdet. 1971års vårriksdag behandlade i samband med frågor om bostadsbyggande istatsverkspropositionen ett flertal motioner om ändrade lånegränser förbostadslån, bland dem även motionen 1971: 1165 av m. fl. (s)vari föreslogs att skulle hemstäUa hos Kungl. Maj:t om åtgärder föratt höja nuvarande övre lånegräns på sätt som föreslås i propositionen.Riksdagen beslöt i enlighet med civU- FiU 1971: 47 129 utskottetshemställan (CU 1971: 12 s, 28-29 mom, 22) att i anledning av motionen som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Utskottets betänkandeinnehöU i här aktuella delar följande yttrande: Slutligen föreslås i motionen nr 1165 att övrelånegränsen höjs till för de bostadskooperativa företag som får lån motsäkerhet inom av pantvärdet. Förslaget motiveras med att en sådan ändringtorde vara den enda framkomliga vägen för att minska grundavgifterna vidbostadsrättsupplåtelser. Departementschefenhar i statsrådsprotokoUet (s. 205) i anledning av ungdomsbostadsutredningensrekommendation om ökad borgensteckning för lån till förvärv avbostadsrätt erinrat om kommunernas genereUa rätt att gå i borgen för halva dennomineUa insatsen och att inom ramen för den underställningsfria låne- ochborgensrätten ge ökad borgen tiU dem som har behov därav. Bostadsstyrelsenkonstaterade - varom departementschefen erinrar - i remissyttrande över utredningensbetänkande att utredningens rekommendation inte tar sikte på särskilda typer avsmåhushåU och att en generell borgensteckning har samma effekt som en höjningav den övre lånegränsen. Departementschefen erinrar även om att borgen börkunna lämnas till alla hushållsgrupper efter behovsprövning. Vad angår lån till vissa bostadskooperativa företaghar utskottet konstaterat en vikande efterfrågan på bostadsrättslägenheter sommåste återföras till svårigheten att betala kontantinsatsema. Vad i motionen nr1165 anförts och departementschefens redovisade överväganden utgör enligtutskottets mening skäl för prövning av frågan om övre lånegräns för dekooperativa bostadsföretag som får lån mot säkerhet inom av pantvärdet.Med hänsyn till frågans, samband med andra överväganden bör den nämnda motionendärför överlämnas tiU boendeutredningen för skyndsam behandUng. Mot utskottets yttrande och hemställan i denna delanfördes reservationer. Vidare avgavs ett särskilt yttrande. Enligtvad utskottet erfarit har frågan ännu ej slutligt övervägts inomboendeutredningen. Denbostadskooperativa sektoms andel av nyproduktionen har minskat enligt uppgiftersom utskottet inhämtat och som redovisas i följande ta-beU. Den bostadskooperativa sektorns andel av färdigställda lägen heter iflerfamiljshus Andel lägenheter, % Andel lägenheter, % FiU 1971: 47 130 I tabellen omfattar den bostadskooperativa sektomsåväl rikskooperativa företag som fristående bostadsrättsföreningar.