bet · FU01JoU37 · 1971-12-31 00:00:00 — Revisor skall avge berättelse, som skall innehållaredogörelse för resultatet av hans granskning och uttalande huruvidaanmärkning framställes eller ej i fråga om räkenskapernas förande ellerförvaltningen i övrigt. Framställes anmärkning, skall anledningen till dennaanges i berättelsen. Revisionsberättelse skall även innehålla särskilt uttalandehuruvida ansvarsfrihet för styrelsen tillstyrkes eller ej. JoU 1971: 37 13 Revisionsberättelse skall lämnas till styrelsensenast före första ordinarie bystämman efter räkenskapsårets utgång. Medlems rätt att deltaga i handhavandet av samebynsangelägenheter utövas på bystämma. Medlemsom imderlåtit att i rätt tid fullgöra sin betalningsskyldighet enligt dennalag gentemot byn får deltaga i förhandlingarna men har ej rösträtt innan hanfullgjort sin skyldighet. Medlemeller annan får icke, själv eller genom ombud eller som ombud för annan,deltaga i behandling av fråga vari han har ett väsentligt intresse som stridermot samebyns. I fråga om rösträtt och beslut på bystämma gäller,om ej annat följer av särskild bestämmelse i denna lag, 1. att varje myndig medlem har enröst i fråga som rör utseende av ordförande på bystämma eller av revisor,beviljande av ansvarsfrihet för styrelsen eller ändring av sådan föreskrift istadga som avses i 38 § andra stycket 16, 2. att i övriga frågor rösträtttillkommer endast renskötande medlem, som därvid har en röst för varje påbörjathundratal renar som enligt gällande renlängd innehas av honom, 3. att medlems rösträtt kan utövasgenom annan medlem såsom ombud, 4. att ingen får för egen ellerannaris del rösta för sammanlagt mer än en femtedel av det på stämmanföreträdda röstetalet, 5. att den mening som erhållit dethögsta röstetalet gäller som stämmans beslut, 6. att vid lika röstetal valavgöres genom lottning och i andra frågor den mening gäller som biträdes av deflesta röstande eller, om även antalet röstande är lika, av stämmansordförande, 7. att beslut om ändring avstadgarna ej är giltigt, om det ej biträdes av minst två tredjedelar av det påstämman av renskötande medlemmar företrädda röstetalet och dessutom, såvittgäller föreskrift som avses i 38 § andra stycket 16, av flertalet av bynsmyndiga medlemmar. Bystämmaöppnas av den som styrelsen utser. Därefter utses ordförande. Ordförandenskall upprätta och till godkännande av stämman framlägga en förteckning övernärvarande medlemmar och ombud med uppgift om den rösträtt som tillkommer envarav dem. Sedan förteckningen enhälligt eller efter omröstning, företagen blandde renskötande medlemmarna på grundval av förteckningen, blivit godkänd medeller utan ändring, gäller den som röstlängd vid stämman. Överbeslut som fattas på stämman skall genom styrelsens försorg föras protokoll,som skall hållas tillgängligt för medlemmarna senast tvä veckor efter stämman. JoU1971: 37 14 Förvaltningsberättelse och revisionsberättelse fördet senaste räkenskapsåret skall framläggas på första ordinarie bystämmanefter räkenskapsårets utgång. På stämman skall avgöras fråga om godkännande avstyrelsens förslag till fördelning av kostnaderna för byns renskötsel och ombeviljande av ansvarsfrihet för styrelsen. Förvaltningsberättelsenoch revisionsberättelsen skall under minst före stämman hållastillgängliga för medlemmarna. Bynsmedlemmar kallas till ordinarie bystämma av styrelsen. Styrelsen kan kallamedlemmarna till extra bystämma. Revisorkan begära att styrelsen skall kalla till extra bystämma, om hans granskningger anledning därtill. Omminst en femtedel av samtliga myndiga medlemmar eller det mindre antal som kanvara bestämt i stadgarna skriftligen begär det, skall styrelsen kalla tillextra stämma. eller underlåter styrelsen att i föreskriven ordning kallamedlemmarna till ordinarie eller extra stämma, skall på anmälanav röstberättigad medlem eller revisor ofördröjligen utlysa stämma. I kallelse till bystämma skall anges tid och platsför stämman och de ärenden som skall förekomma på stämman. I fråga om skyldighet för styrelseledamot ellerannan som ägt företräda samebyn eller för revisor eller medlem att ersättaskada som vållats byn, medlem eller tredje man och i fråga om talan om sådanersättning tillämpas vad som för motsvarande fall är föreskrivet i fråga omekonomisk förening. Renarnasskötsel m. m. Vidrenskötselns utövande skall skälig hänsyn tagas till andra intressen. Renarnaskall såvitt möjligt hindras från att komma utanför samebyns betesområde elleratt eljest vålla skada eller olägenhet. Flyttningav renarna skall ske i samlade flockar. Väg skall tagas där minsta skadavållas. Vid flyttning skall tillses att renar icke lämnas kvar på område därrenskötsel icke är tillåten. Flyttning som äger rum utanför samebysbetesområde skall ske utan onödig tidsutdräkt. Räkning av samebys renar skall ske ärligen vidungefär samma tidpunkt. Om sameby begär det, kan lantbruksnämnden medge atträkningen får ske med större tidsmellanrum. Lantbruksnämndenkan på begäran av renskötande medlem förordna om extra renräkning, om denne görsannolikt att resultatet av räkning enligt JoU1971: 37 15 förstastycket är oriktigt och kostnaderna för den extra renräkningen ej är oskäliga iförhållande till den betydelse det kan ha för medlemmen att rättelse kommertill stånd. Kostnaden för renräkning enligt 66 § första stycketär en gemensam utgift för samebyn. Kostnadenför extra renräkning fördelas mellan den som begärt räkningen och samebyn eftervad lantbruksnämnden finner skäligt. På grundval av renräkning enligt 66 § förstastycket skall renlängd upprättas. Fel i längden som påvisats vid extrarenräkning skall genast rättas. Irenlängden skall upptagas ägarna till de renar som hålles på byns betesområde,det räknade eller uppskattade antalet renar för varje ägare och, om föreskriftmeddelats om reninnehavet enligt 35 §, förhållande som är av betydelse förkontroll av att föreskriften efterföljts. Bystämman fastställerrenlängden och beslutar om rättelse däri. När renägares rättigheter eller skyldigheter enligtdenna lag beror på antalet renar, har gällande renlängd vitsord, om det ejvisas att ägarens reninne-häv förändrats väsentligt sedan renlängdenupprättades. Har främmande renar kommit in på samebysbetesområde, skall de skiljas ut så snart det kan ske. Underrättelse om tid ochplats för skiljningen skall lämnas till sameby tillvilken renarna kan antagas höra. Sådan sameby är skyldig att avdela denarbetspersonal som behövs för skiljningen och för att återföra renarna. Uteblirsameby som underrättats om skilj ning och kan renarna ej återföras utanväsentlig olägenhet, får den by som ombesörjer skiljningen låta slakta renarnaoch försälja dem för ägarnas räkning. Omej annat avtalats, är den by till vilken renarna hör skyldig att utgeersättning för kostnaden för renarnas omhändertagande samt återförande ellerslakt och försäljning. Uppehåller sig renar utanför renskötselområdeteller på mark inom detta område under tid då renskötsel icke får bedrivas där,kan länsstjTelsen på framställning av lantbruksnämnden eller markägare somdärigenom lider skada eller olägenhet av någon betydelse förordna att renarnaskall slaktas och säljas. Ärdet känt till vilken sameby renarna hör, får förordnande enligt första stycketmeddelas endast om samebyn underlåter att inom skälig tid efter an-maning tagahand om renarna. Kostnadenför renarnas omhändertagande, slakt och försäljning skall uttagas urköpieskillingen. Återstoden tillfaller renarnas ägare, om han är känd, ochannars den eller de samebyar till vilka renarna kan antagas ha hört. JoU 1971: 37 16 Är renskötseln inom samebys betesområdebristfällig, skall lantbruksnämnden på begäran av medlem i byn eller annanvars rätt är beroende därav söka att träffa överenskommelse med byn om rättelseinom . Kanöverenskommelse ej träffas eller vidtages ej rättelse, kan efteranmälan av lantbruksnämnden förordna syssloman att omhändertaga renskötseln ibyn och förvalta byns övriga ekonomiska angelägenheter. Sysslomanhar rätt att av byn erhålla arvode som bestämmes av . som föres på bete enligt denna lag skall varamärkt i öronen med renmärke som registrerats för renens ägare, om ej annatföljer av 7982 §. Omrenmärkes utformning meddelas bestämmelser av Konungen eller mjndighet somKonungen bestämmer. Registreratmärke får användas för att märka renar endast vid renskötsel som bedrives inomden sameby som anges i registreringsbeslutet. Fråga om registrering av renmärke prövas avlänsstyrelsen i det län där byns styrelse har sitt säte. Register över renmärkenföres hos . Ansökanom registrering av renmärke göres skriftligen. Ansökningshandlingen skallinnehålla uppgift om sökandens namn och hemvist och om den sameby där märketskall användas vid renskötsel. Vid ansökningshandlingen skall fogas avbildningav märket. Renmärkefår ej registreras för annan renägare än den som är medlem i den samebyansökningen avser eller som har rätt att ha skötesrenar där. Renmärke fårregistreras för sameby. Renägare får ej ha mer än ett märke registrerat. Renmärke av gemensam grundtyp för viss släkt ellersläktgren (släktmärke) får ej utan särskilda skäl registreras för någon som ejtillhör släkten eller släktgrenen. 77 § Renmärke får registreras endast om det 1. tydligt skiljer sig från annatgiltigt märke som får användas på renar med vilka sökandens renar kansammanblandas, 2. har en form som såvitt möjligtskyddar mot olovlig ommärkning. Utanhinder av första stycket 2 får släktmärke registreras med samtycke av sådaninnehavare av äldre märke av samma grundtyp som kan ha olägenhet avregistreringen. Den som genom avtal eller på annat sätt förvärvaträtt till annans registrerade renmärke får ej använda märket vid renmärkningförrän det registrerats för hans räkning. .ToU 1971: 37 17 Länsstyrelsenskall avlysa registrerat renmärke 1. om märkeshavaren anmäler atthan ej längre ämnar använda märket vid renmärkning, 2. om märket ej haranvänts vid renmärkning, 3. om märket efter flyttning avrenar till annan sameby ej längre skall användas i någon hos länsstyrelsenregistrerad sameby, 4. om märkeshavaren eller hansdödsbo ej längre har rätt att ha renar i sameby. Avlysesmärke efter aiunälan enligt första stycket 1, får det behållas på redan märktren för avlysningen. Är två eller flera registrerade renmärken helt likaeller så lika att de lätt kan förväxlas eller genom ändring komma attöverensstämma med varandra, kan på ansökan av sameby ellermärkeshavare för vilken likheten medför olägenhet förordna att något ellernågra av märkena skall avlysas eller ändras. Avlyseseller ändras märke, får det behållas oförändrat på redan märkt ren under tidsom bestämmer. Förstaoch andra styckena äger tillämpning på avlyst märke som får behållas på renenligt 79 § andra stycket och på avbrottsmärke enligt 81 §. I stället föravlysning skall dock föreskrivas förkortning av märkets giltighetstid. Byter märkt ren ägare, får ommärkning till den nyeägarens märke ske endast om styrelsen i den sameby där ommärkningen skall ägarum medger det. Lämnas ej sådant medgivande, kan renens märke förses medavbrott för att skilja renen från andra renar med samma märke. Föravbrottsmärkning fordras medgivande av styrelsen för den sameby där renen ifortsättningen skall hållas. Förommärkning eller avbrottsmärkning av ren som förvärvats på annan grund ängiftorätt, arv eller testamente fordras dessutom överlåtarens samtycke. Ommärkningeller avbrottsmärkning får ske endast i närvaro av den som samebyns styrelseutser eller inför två vittnen. Avbrottsmärkefår behållas på ren högst efter det styrelsens medgivande gavs. Dödsbo efter avliden renägare får begagna detrenmärke som registrerats för den avlidne. Renkalv skall märkas med ägarens registrerade märkeföre utgången av det år då kalven fötts. Märkning får dock ske intill utgångenav april näst-följande år, om märkningen ombesörj es av samebyn eller utföres inärvaro a' någon som byns styrelse utser eller inför två vittnen. 2 1971.16 saml. JoU 1971: 37 18 Även efter utgången av april får märkning ske, omsamebyns styrelse medger det. Omden som märker egna renar anträffar annans renko med omärkt kalv, bör han märkakalven med moderns märke. Är märket avbrottsmärke eller avlyst märke, skall istället ägarens registrerade märke, om det är känt, åsättas kalven. Den somsålunda märkt annans kalv har rätt till gottgörelse av ägaren. Anträffas inom samebys betesområde ren som ejblivit märkt inom den i 83 § första stycket andra punkten angivna tiden ochmärkes ej renen enligt andra stycket i samma paragraf, skall den tagas om handav samebyn och säljas levande eller slaktas och säljas. Anträffasinom betesområdet ren med förfalskat, förstört eller okänt märke eller medmärke som icke är rätt utformat, skall renen omhändertagas av samebyn förslakt och försäljning. Köpeskillingen tillfaller byn. Den som frånförsäljningsdagen styrker sig vara ägare till renen har rätt att av byn utfåett belopp som motsvarar köpeskillingen med avdrag för kostnaden för renensomhändertagande, slakt och försäljning. Den som är renskötselberättigad kan få tillstånd(koncession) att driva renskötsel i nedanför lappmarksgränseninom område där renskötsel av ålder förekommer . Koncession kaninnefatta rätt att mottaga skötesrenar från ägare eller brukare avjordbruksfastighet inom koncessionsområdet. Koncessionfår lämnas endast om fortsatt renskötsel inom området är till gagn förortsbefolkningen och endast om den som söker koncession kan antagas komma attdriva renskötseln på ett ändamålsenligt sätt. Koncession meddelas förviss tid, högst . För renskötseln inom koncessionsområde skall finnassameby. Medlem i sådan sameby är koncessionshavaren, dennes make ochhemmavarande barn, renskötselberättigad som biträder koncessionshavaren irenskötseln och ägare av skötesrenar inom koncessionsområdet. Bestämmelsernaom sameby och dess förvaltning gäller i tillämpliga delar i fråga om sameby förkoncessionsrenskötsel. Skötesrenägare anses därAåd som renskötande medlem.Koncessionshavaren leder under styrelsens inseende renskötseln inom byn. Frågaom koncession prövas av lantbruksnämnden. Ibeslut varigenom koncession beviljas skall anges 1. koncessionsområdet, 2. flyttningsvägs sträckning, JoU 1971: 37 19 3. det högsta antal renar som fårhållas inom koncessionsområdet, 4. om och till vilket antalkoncessionshavaren får mottaga skötesrenar, 5. i vad mån koncessionshavarenhar rätt att anlägga stängsel, uppföra byggnader och taga virke inomkoncessionsområdet, 6. de villkor i övrigt under vilkarenskötseln får bedrivas. Har förutsättningarna för koncessionen ändrats, kanlantbruksnämnden återkalla koncessionen eller föreskriva nya villkor. Ansvar,skadestånd och besvär m. m. 1. juniaugusti pååker, äng eller trädgård som är belägen ovanför odlingsgränsen eller pårenbetesfjällen eller majseptember på åker, äng eller trädgårdsom är belägen inom annat område där renskötsel får bedrivas , 2. på mark inom renskötselområdetunder tid då renskötsel ej får bedrivas där eller 3. på mark utanförrenskötselområdet, skallskadan ersättas av sameby inom vars byområde skadan har uppkommit eller somvid tiden för skadans uppkomst haft renar i trakten, om det ej visas att skadanej orsakats av byns renar. Åvilarersättningsskyldighet enligt första stycket flera samebyar, fördelasansvarigheten lika mellan byarna inbördes. Kan det visas att renar från någonav byarna orsakat skadan, svarar den byn gentemot de övriga för hela skadan. Harskada orsakats av renar från flera samebyar och kan ej utredas i vilkenomfattning varje bys renar har del i skadan, fördelas ansvarigheten mellanbyarna inbördes efter antalet renar från varje by som vid tiden för skadansuppkomst fanns i trakten och som ej stod under bevakning. Ersättning som sameby utgivit enligt 90 § får denkräva åter av den som varit vållande till skadan. Den rätt till ersättning för att ren blivit dödadeller skadad som enligt vad särskilt är föreskrivet eller enligt allmännaskadeståndsregler kan tillkomma renens ägare skall i fall då ägaren är okändtillfalla den sameby inom vars betesområde renen befann sig. När renar befinner sig inom betesområde därrenskötsel då är tillåten, skall hund i trakten som ej användes i renskötselnhållas i band eller instängd, om ej medger annat. Detsammagäller när renar flyttas, såvida hundens ägare i förväg underrättats om tidenför flyttningen. Anträffashund medan den jagar eller på annat sätt ofredar ren inom område därrenskötsel då är tillåten, får hunden dödas av den som äger eller JoU 1971: 37 20 Detsamma skall gälla om hund utan tillsyn anträffas efter detatt den på sådant område jagat eller på annat sätt ofredat ren. Densom sålunda dödat hund är skyldig att anmäla förhållandet till polismyndigheten. Tillböter dömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. avstänger fastställd ellereljest gällande flyttningsväg för renar eller vidtager åtgärd på eller invidvägen så att dess framkomlighet väsentligen försämras, 2. skrämmer eller på annat sättofredar renar som uppehåller sig på område där renskötsel då är tillåten, 3. obehörigen driver bort renarfrån område där renskötsel då är tillåten eller hindrar renar från att beta påsådant område, 4. bryter mot 73 § tredje stycket, 5. i andra fall än som avses i 81eller 82 § vid märkning av egna renar använder renmärke som ej är registreratför honom, 6. utför ommärkning elleravbrottsmärkning i strid mot 81 §, 7. märker renkalv i strid mot 83 §första eller andra stycket, 8. bryter mot 93 § första ellertredje stycket. Bryter medlem i sameby uppsåtligen eller avoaktsamhet mot 1720 § eller mot föreskrift som meddelats med stöd av 22 §eller lämnar han uppsåtligen eller av oaktsamhet oriktig uppgift vidrenräkning eller vid upprättande av renlängd dömes till böter, om ej gärningenär belagd med straff i . är skyldig att i den omfattningsom behövs låta samla ihop renar som hör till byn eller skilja ut ren fråndessa, om polismyndighet eller kronofogdemyndighet begär det. Fullgörej styrelsen sådan skyldighet, kan myndigheten låta verkställa åtgärden påsamebyns bekostnad. Anser medlem i sameby att beslut som fattats avbystämma, av styrelsen enligt 42 § eller av syssloman enligt 43 eller 72 § ejtillkommit i behörig ordning eller eljest strider mot lag eller annanförfattning eller mot samebyns stadgar eller kränker hans enskilda rätt, fårhan föra talan mot beslutet hos genom besvär. Besvärshandlingenskall ha inkommit till från beslutets dag. Ifråga om besvär mot styrelsens eller sysslomans beslut räknas dock besvärstidenfrån den dag då medlemmen fick del av beslutet. Beslutvarigenom bystämmas beslut ändrats eller upphävts gäller även för medlem som ejfört talan mot beslutet. Talan mot beslut enhgt denna lag av lantbruksnämndföres genom besvär hos lantbruksstyrelsen. Talan motlantbruksstyrelsens beslut föres genom besvär hos Konungen. JoU 1971: 37 21 Talan mot beslut enligt denna lag av länsstyrelseföres genom besvär hos kammarrätten. Motlänsstyrelsens beslut varigenom registrering av renmärke beviljats får docktalan ej föras. Angår beslut som länsstyrelse, lantbruksnämnd ellerlantbruksstyrelsen meddelar enligt denna lag så många att avskrift av beslutetej lämpligen kan tillställas envar av dem, skall beslutet sändas till samebynsstyrelse som skall hålla beslutet tillgängligt för medlemmarna. Meddelandehärom skall på statsverkets bekostnad intagas i en eller flera tidningar inomorten. Den som beslutet rör skall anses ha fått del av beslutet den dag dåmeddelandet först infördes i sådan tidning. Beslut som avses i 97 och 98 §§ samt 99 § förstastycket länder till efterrättelse utan hinder av att talan däremot föres, omej besvärsmyndigheten förordnar annat. Länsstjelses och lantbruksnämnds åligganden enligtdenna lag fullgöres såvitt avser av ochlantbruksnämnden i och såvitt avser ochGävleborgs län av och lantbruksnämnden i . Skallbyområde omfatta mark inom mer än ett av , ellerJämtlands län, göres indelning enligt 7 § av lantbruksnämnden i det län inomvilket huvuddelen skall ligga. Denna lag träder i kraft den 1juli 1971, då lagen (1928: 309) om de svenska lapparnas rätt till renbete iSverige och lagen (1960: 144) om renmärken skall upphöra att gälla. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till föreskrift som ersatts genom bestämmelse i dennalag, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lappby, som avses i lagen(1928:309) om de svenska lapparnas rätt till renbete i , ombildas isamband med nya lagens ikraftträdande till sameby. Intill dess samebyn och dessstadgar registrerats skall i fråga om kallelse till bystämma vad som imotsvarande hänseende gällt för lappbyn fortfarande tillämpas. I den mån detbehövs kan Konungen för tiden intill dess registrering sålunda skett förordnaatt äldre bestämmelser även i övrigt skall tillämpas på byn i stället för nyalagens bestämmelser om sameby och dess förvaltning. Märke som enligtövergångsbestämmelserna till lagen (1960: 144) om renmärken tagits in iövergångsförteckning får behållas på därmed märkt ren intill den 1 juli 1975.På sådant märke äger 80 § den nya lagen motsvarande tillämpning. JoU 1971: 37 Vad i nya lagen föreskrives omavlyst märke och avbrottsmärke gäller i tillämpliga delar sådant enligt äldrelag avlyst märke som behålles på därmed märkt ren och avbrottsmärke somtillkommit enligt äldre lag. Har enligt 57 § lagen (1928:309) om de svenska lapparnas rätt till renbete i tillstånd meddelatsatt driva renskötsel och omfattar tillståndet tid även efter nya lagensikraftträdande, skall det anses som en enligt 85 § nya lagen meddelad koncession. Talan mot sådant beslut enligtden nya lagen av länsstyrelse som meddelats före föres hosKonungen genom besvär. omändring i konununalskattelagen (1928: 370) Härigenomförordnas, att punkt 1 av anvisningarna till 28 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 1.Till intäkt av rörelse hänföras samtliga intäkter i penningar eller varor, sominflutit i rörelsen. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådanbeskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår såsom ett led i denförvärvsverksamhet, varom fråga är. Hit räknas alltså inflytande betalning förvaror eller produkter, som den skattskyldige för i handel eller tillverkar, ochgäller detta även för det fall, att rörelseidkaren vid överlåtelse av rörelsentill annan låter i överlåtelsen ingå befintliga varor eller produkter. Dennaöverlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i hans rörelse. Däremoträknas icke hit sådan intäkt, som till den skattskyldige kan inflyta vid sidanav rörelsen eller utanför vad som normalt är att anse såsom driftinkomst,såsom exempelvis vid a'J'ttring av personlig lösegendom eller förstadigvarande bruk i ' Senaste lydelse 1969: 363 1.Till intäkt av rörelse hänföras samtliga intäkter i penningar eller varor, sominflutit i rörelsen. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådanbeskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår såsom ett led i denförvärvsverksamhet, varom fråga är. Hit räknas alltså inflytande betalning förvaror eller produkter, som den skattskyldige för i handel eller tillverkar,och gäller detta även för det fall, att rörelseidkaren vid överlåtelse avrörelsen till annan låter i överlåtelsen ingå befintliga varor eller produkter.Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i hansrörelse. Däremot räknas icke hit sådan intäkt, som till den skattskyldige kaninflyta vid sidan av rörelsen eller utanför vad som normalt är att anse såsomdriftinkomst, såsom exempelvis Add avyttring av personlig lösegendom eller förstadigvarande bruk i rörel- JoU 1971: 37