bet · FU01SfU43 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU 1971:43 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av motion angående de studerandessjukförsäkringsvillkor. I motionen 1971:731 av herr "m.fl.(fp) har hemsfällts »att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t begär attsenast tiU riksdag få förslag om utvidgning av sjukförsäkringsskyddettill att omfatta även studerande med statliga studiemedel». Studerande vid universitet och högskolor och andrapostgymnasiala UtbUdningslinjer är berättigade till studiemedel enligt besfämmelsernai studiemedelsförordningen (1964:401, ändrad senast 1971:266). Studiemedelutgår efter särskild ansökan hos den lokala studiemedelsnämnden och beviljassom regel för två terminer i sänder. Respektive terminsbelopp kan vanligenkvitteras ut vid terminens början. Nyinskriven studerande erhåller studiemedelutan någon föregående prövning av hans lämplighet för studierna. Till annanstuderande utgår studiemedel endast om det med hänsyn till de resultat som hanuppnått måste anses sannolikt att han kommer att slutföra studierna inomnormal tid. Vid studie-meritprövningen skall skälig hänsyn tas tillförhållanden av personlig natur, som kan antas ha inverkat på studieresultaten.Sådana förhållanden utgör exempelvis sjukdom, barnsbörd, psykiska besvär ochliknande. Studiemedelutgår till heltidsstuderande och efter 'även till sådandeltidsstuderande som bedriver studierna på minst halvtid och som på grund avförvärvsarbete, vård av egna barn eller andra särskilda skäl ej kan bedriva studierpå heltid. Studiemedlen utgör per termin för heltidsstuderande och fördeltidsstuderande av basbeloppet. För studerande med minderårigt barnutgår dessutom barntillägg av basbeloppet. Har den studerande eller,om han är gift, hans make inkomst eller förmögenhet reduceras studiemedlenenligt särskilda regler. Av studiemedlen utgör viss del ett ickeåterbetalningspliktigt bidrag. Detta utgör per termin för heltidsstude- SfU 1971: 43 2 och för deltidsstuderande . Resten av studiemedlen skallåterbetalas enligt särskilda bestämmelser. Enligt lagen om allmän försäkring är aUa såledesäven studerande som har en viss årsinkomst av förvärvsarbete obligatoriskt sj u k-penningförsäkrade för dels en grundsjukpenning, dels entill-läggssjukpenning som beror av inkomstens storlek. Därjämte är giftförsäkrad samt ensamstående försäkrad med hemmavarande barn under 16 årobligatoriskt försäkrad för gmndsjukpenning. En studerande som inte alls ellerendast i ringa utsträckning ägnar sig åt förvärvsarbete kan teckna friviUigsjukpenningförsäkring eller försäkra sig för sjukpenningtillägg till denobligatoriska sjukpenningförsäkring, vartill han eller hon är berättigad.Enligt den obligatoriska sjukpenningförsäkringen utgår grundsjukpenning med 6kr. per dag, medan tUläggssjukpenningens storlek varierar mellan 1 och 46 kr.per dag. Försäkrade i de vanligaste inkomstlägena kompenseras för avinkomstbortfallet. Sjukpenning på gmnd av den friviUiga försäkringen utgörlägst 6 och högst . SjukpenningtUlägg samt sjukpenning enligt denobligatoriska försäkringen får tillsammans utgöra högst . Karenstidenför friviUig sjukpenningförsäkring samt sjukpenningtillägg är för studerande 18dagar. Årsavgiften är f.n. . för varje tUlförsäkrat belopp om 1 kr.sjukpenning eller sjukpenningtillägg. Frivillig försäkring kan meddelasindividuellt eller kollektivt. Individuell försäkring kan emellertid i regelendast tecknas av den som har god hälsa och inte fyllt . Vid s. k.kollektivt inträde i den frivilliga försäkringen lämnas dispens från ålders-och hälsovUlkoren. Sjukpenning eller sjukpenningtillägg på grund av frivilligförsäkring utgår inte vid havandeskap utan endast vid sjukdom. Kvinnligförsäkrad, som är inskriven hos allmän försäkringskassa eller skulle ha varitinskriven om hon fyllt , har enligt lagen om allmän försäkring vidbarnsbörd rätt tiU moderskapspenning. Moderskapspenning utgör 1 080 ler. för varje barn utöver ett. Däresten kvinnlig försälcrad i anledning av barnsbörd avhåller sig frånförvärvsarbete, har hon enligt 3 kap. 13 § lagen om allmän försäkring rätttill tilläggssjukpenning, även om sjukdom inte föreligger. En förutsättning ärdock att hon före nedkomsten eller den beräknade tidpunkten därförunder minst varit placerad i sjukpenningklass nr 3 ellerhögre, dvs. i arbetsinkomst, eUer skuUe ha varit placeradi sådan sjukpenningklass, om hon fyllt . TiUäggssjukpenning utgår tidigastfr.o.m. den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för nedkomsten. penningen utgår endast för dag då kvinnan avhåller sigfrån förvärvsarbete, dock . Om kvinnan utförförvärvsarbete upphör rätten tUl fortsatt sjukpenning.Fr. o. m. den trettionde dagen efter förlossningsdagen utgår tilläggssjukpenningi anledning av barnsbörd endast under förutsättning att kvinnan har eller pågrund av sjukdom är förhindrad att ha barnet i sin vård. Barntillägg utgår ejtill sjukpenning vid barnsbörd. Vissa i behandlade frågor Frivillig försäkring för tilläggssjukpenning vid barnsbördi vissa fall I samband med att riktiinjerna förden nuvarande moderskapsförsäkringen drogs upp undersökte socialförsäkringsutredningen(SOU 1954: 4) möjligheten att låta den friviUiga sjukpenningförsäkringen utfallaäven i samband med barnsbörd. Tanken avvisades av utredningen och sedermera avriksdagen (andra lagutskottets av godkända utlåtande 1954:32) med hänsyntill de stora avgiftshöjningar en sådan ordning skulle medföra och medhänvisning till att anslutningen till den frivilliga försäkringen av dem somendast var intresserade av sjukförmånerna skuUe hämmas. I anslutning till proposition nr 90 med förslag till lagom aUmän försäkring m. m. till riksdag väcktes motioner med förslag omatt sjukpenningtillägg på grund av frivUlig försäkring skulle kunna utgå i vissutsträckning i samband med barnsbörd samt om att statsbidrag tillförsäkringskassornas utgifter i dylika fall skuUe utgå avutgifterna. Andra lagutskottet avstyrkte i sitt av godkända utlåtandenr 27 motionerna med hänvisning bl. a. till att det varken från principiellaeller statsfinansiella synpunkter var motiverat att för finansieringen av enfrivillig försäkring anlita statsmedel i sådan omfattning som motionärernaförordat. Vid envar av riksdagar hade ianledning av motioner att ta ställning till frågan om frivilligtilläggssjukpenning vid barnsbörd. Samtliga dessa år avslogs motionerna underh'änvisning tiU beslut (andra lagutskottets utlåtanden 1965:71,1966:11, 1967:6,1968:20,1969:5 och 1970:5). I motioner, som väcktes ianslutning tUl prop. 1967: 48 med förslag om ökat statligt stöd till hälso- ochsjukvård samt motionsverksamhet vid högre utbildningsanstalter, yrkades bl. a.att måtte i princip besluta att studerande vid postgymnasialaläroanstalter skulle om- SfU 1971: 43 4 fattasav obligatorisk sjukförsäkring. Andra lagutskottet, som behandlade motionernai sitt utlåtande : 48, ansåg sig inte kunna tillstyrka förslagen om ettprincipbeslut. Därvid framhöll utskottet bl. a. att frågans ändamålsenligalösning syntes bättre betjänt av att det i propositionen förutskickadeutredningsarbetet fick ske i så fria former som möjligt. Utskottet förklaradesig emellertid dela motionärernas uppfattning att det var angeläget att fråganom trygghet vid sjukdom för studerande vid de högre utbildningsanstalternasnarast fick en tiUfredsställande lösning. anslöt sig tillutlåtandet. 1968års riksdag behandlade motioner med yrkande om utredning av frågan om någonform av havandeskapsersättning för studerande. På hemställan av andralagutskottet (2LU 1968: 22) avslogs motionerna med h'änvisning tiU detutredningsarbete, som uppdragits åt . Medliknande motivering avslog fjolårets riksdag en motion om rätt för studerandediabetiker tUl frivillig sjukpenningförsäkring (2LU 1970: 39). I samband med studiemedelsförordningens tillkomstår 1964 anförde departementschefen (proposition nr 138), att frågan om vissas.k. indirekta studiesociala åtgärder borde utredas. På uppdrag av Kungl.Maj:t utarbetade härefter en arbetsgrupp inom dåvarande ecklesiastikdepartementeten promemoria med förslag om hälso- och sjukvård för de studerande (: 14). Arbetsgruppen föreslog beträffande de studerandes försäkringsskyddvid sjukdom, att som villkor för erhållande av studiemedel skulle uppställasatt den studerande var sjuk-penningförsäkrad för en dagersättning av 15 kronor.Därjämte borde enligt gruppen finnas möjlighet för de studerande att frivilligtteckna försäkring för ytterligare per dag. I promemorian berörs intefrågan om ekonomiskt skydd för studerande vid havandeskap. Underden följande remissbehandlingen stäUde sig remissinstanserna i huvudsakpositiva tiU tanken på ett försäkringsskydd i enlighet med förslaget men restesvissa invändningar mot förslagets utformning. Förslaget har inte i vad avserförsäkringsskydd lett till lagstiftning. I sitt i proposition nr 1967intagna yttrande över förslaget anförde departementschefen, att bl. a. fråganhuruvida studiemedel och sjukpenning skuUe kunna utgå på samma gång bordenärmare utredas innan ställning togs till förslaget angåendesjukpenningförsäkring för ifrågavarande studerande. Departementschefenuttalade vidare som sin avsikt att i annat sammanhang föreslå Kungl. Maj:t attuppdraga åt riks-revisionsverket att i samråd med bl. a, centralastudiehjälpsnämnden och SfU 1971: 43 5 riksförsäkringsverketutreda vissa med en sådan sjukpenningförsäkring sammanhängande frågor. Underår 1967 fick uppdrag att i samråd med centralastudiehjälpsnämnden, och medicinalstyrelsen utreda defrågor, som sammanhänger med en utvidgning av sjukförsäkringsskyddet förstuderande. har avgivit ett förslag i ämnet. Förförslaget, som f. n. är utsänt till samrådsmyndigheterna för yttrande,redogörs i det följande. Förutredning av bl. a. frågan om sjukpenningens inordnande i beskattningssystemettillkallades efter Kungl. Maj:ts bemyndigande en särskild utredning,sjukpenningutredningen. I utredningsdirektiven framhålls bl. a. attsjukpenningförsäkringen är uppbyggd efter inkomstbortfallsprincipen men attvissa undantag härifrån finns, såsom hemmamakeförsäkringen och den frivilligaförsäkringen för hemmamakar och vissa studerande. Fortsättningsvis uttalas idirektiven bl. a. följande: Om sjukpenningförmånerna blir skattepliktig inkomstinnebär detta också att sådan ersättning som inte baserar sig på arbetsinkomstblir skatteplUctig inkomst, såvida inte vissa förmånsformer undantas frånskatteplikt. Utredningsmannen bör överväga den lämpliga lösningen medutgångspunkt i ett så långt möjligt konsekvent genomförande av principen omskatteplikt för sjukpenningförmånerna. Vid en beskattning avsjukpenningförmånema måste de räknas upp tiU en sådan nivå att de efter skattger minst samma kompensationsgrad som f. n. I anledning av det uppdrag som riksrevisionsverketår 1967 erhöU att i samråd med centrala studiehjälpsnämnden,och utreda de frågor som är förbundna meden utvidgning av sjukförs'äkringsskyddet för studerande, har verket i en den29 avgiven promemoria, »Sjukförsäkring för studerande», avgivitförslag i ämnet. Förslaget innebär i huvudsak följande. Alla studerande somuppbär studiemedel enligt studiemedelsförordningen föreslås bli obligatorisktsjukpenningförsäkrade. Anslutningen till sjukförsäkringen skall ske koUektivtgenom centrala studiehjälpsnämnden. Genom en sådan anslutningsform ges ocksåmöjlighet för studerande med diabetes att komma i åtnjutande avförsäkringsskyddet. Studerande som inte uppbär studiemedel skall kunnafrivilligt ansluta sig tiU försäkringen. Sjukpenningen föreslås bli . omdagen för studerande med fulla heltidsstudiemedel och . Karenstiden bör enligt förslaget vara . Detberäknas att premien med denna karenstid och ett statsbidrag på avförsäkringskostnaderna kommer att uppgå tiU . resp. , per terminberoende på SfU 1971: 43 6 Premien skall eriäggas genom att beloppetdras av från de beviljade studiemedlen. När det gäller utbetalning avsjukpenningen redovisas två alternativ. Enligt det ena skaU sjukpenningenutbetalas direkt tiU den studerande, vilket förutsätter en motsvarandereduktion av studiemedel som beviljas för efterföljande termin. Enligt detandra alternativet skall sjukpenningen användas för betalning av denstuderandes återbetalningspliktiga studiemedel. I fråga om sjukpenning tillstuderande under havandeskap avger verket inte något förslag. I promemorian hänvisasdärvid under uttalande att frågan får lösas i ett större sammanhang tillfamiljepolitiska kommitténs arbete. Promemorianhar för yttrande sänts till samrådsmyndigheterna. Yttrandena kommer att jämtepromemorian överlämnas till Kungl. Enligt lagen om allmän försäkring är alla såledesäven studerande - som har viss årsinkomst av förvärvsarbete obligatoriskt.sjukpenningförsäkrade för dels grundsjukpenning, dels tilläggssjukpenning somberor på inkomstens storlek. För denna försäkring gäller inte någon karenstid.Studerande som saknar eller har ringa förvärvsinkomster kan teckna enfrivillig sjukpenningförsäkring hos allmän försäkringskassa. Högstaförsäkringsbelopp enligt denna försäkring utgör , och karenstidenär . Enligtförevarande motion bör studerande som uppbär statliga studiemedel inordnas iden obligatoriska sjukpenningförsäkringen. Detta kan enligt motionärerna lösastekniskt genom att studiemedlen hänförs till sådan inkomst som berättigar tillinplacering i sjukpenningklass. Med en sådan metod skuUe man också få enautomatisk lösning av frågan om sjukpenningersätining till kvinnliga studerandeunder havandeskap. Motionärerna hemställer om förslag till nästa års riksdagom en utvidgning av sjukpenningförsäkringen i enlighet med vad som anförs imotionen. Riksrevisionsverketerhöll uppdrag att i samråd med centrala studiehjälpsnämnden,och utreda de frågor som är förbundnamed en utvidgning av sjukförsäkringsskyddet för studerande. Verket har den 29oktober 1971 redovisat sina överväganden och förslag i promemorian"Sjukförsäkring för studerande". Promemorian är f. n. utsänd tillsamrådsmyndigheterna för yttrande. Enligt vad utskottet inhämtat är detavsikten att promemorian jämte yttrandena skaU överlämnas till Kungl. Maj:tföre innevarande års slut. Mot denna bakgmnd är enligt utskottets mening SfU 1971: 43 7 inte erforderligt med något initiativ ianledning av motionen. att motionen 1971:731 inteföranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar (), i (c)*, (), frökenSandell (s), herrar Ringaby (m), i (s), iNennesholm (c)*, (), herrar Mundebo (fp). (), iNässjö (m), (), fröken () och fröken (). '*Ej närvarande vid betänkandets justering. N. , 1971