bet · FU01CU18 · 1971-12-31 00:00:00 — 1, beträffande avveckling av hyresregleringen vidutgången av av herrar Wennerfors och (båda m) som anser attutskottets yttrande och hemstäUan bort ha följande lydelse: "Förslagetatt förlänga hyresregleringslagens giltighetstid förenas med förslag om atthelt häva hyresregleringen för bostäder färdigställda samtlokaler, att föra över bl. a. lägenheter i en- och tvåfamiljs-hus till 6 § ochatt ändra grunderna för prövning av skälig hyra så att hyreslagens regler ombruksvärdeprövning kan tjäna till ledning (s. 47). Vidare förutskickas (s. 40)en relativt omfattande regional avveckling av hyresregleringen. Bedömningarnaansluter sålunda i viss mån tUl de förslag som lades fram för 19f)riksdagom att ersätta hyresregleringen med en friare hyresmarknad. Propositionentorde kunna tolkas som ett vidhållande i princip av dessa förslag men medförlängnings-förslaget som en eftergift mot mer eller mindre klart motiveradeuttalanden från företrädare för vissa intressegrupper uttalanden som innebärfarhågor för att hyresnivån skulle stiga för främst ett äldre bostadsbestånd ibristorter. Motpropositionens förslag har ställts motionen 1971: 1460 med dess yrkande som iprincip ansluter sig till hyresrådets framställning bl. a. byggd påpartsorganisationernas gemensamma uttalande att regleringen inte bör förlängas.Hyresrådet har redovisat undersökningar, gjorda i samråd med de lokalapartsorganisationerna i storstäderna, som visar att en tUlämpning avbraksvärdeprincipen med undantag för enstaka faU sannolikt inte kommer att ledatill hyreshöjningar av sådan storlek att några oantagbara konsekvenser behöveruppstå. har för dessa enstaka fall föreslagit övergångsregler medspärrar mot oskäliga hyreshöjningar. Utskottethar vid en bedömning av verkningarna av hyresregleringens avskaffande intefunnit att de anmälda farhågorna för oskäliga hyreshöjningar belysts på sådantsätt att tilltron till hyresrådets och partsorganisationernas bedömningarrubbats. Detta konstaterande i förening med den nu närmast allmänt accepteradeuppfattningen att en hyrespriskontroll av även den nu föreslagnakonstruktionen leder till allvarliga negativa konsekvenser har lett utskottettiU bedömningen att hyres- regleringslagens giltighetstid inte bör förlängas.Riksdagen bör därför avslå propositionen och väckta motioner om ändringar samtmed bifall till förslaget i motionen 1971: 1460 begära där förordat förslag omerforderliga ändringar i hyreslagstiftningen. (1.) attriksdagen med bifaU till motionen 1971: 1460 a. avslårpropositionen 1971; 103, b. somsin mening ger Kungl. Maj:t tiU känna att nytt förslag om ändringar i hyreslagstiftningen enligt vad utskottet anfört bör föreläggas innevarande års riksdag vid dess höstsession, c. avslårmotionerna 1971:1459, 1461, 1462, 1463, 1464, 1465 och 1466." 2. beträffande uttalande omförlängning av hyresregleringen i vad avser hemställan av herrar Grebäck (c), i (c). (), i (c) och () som anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: "3. beträffande uttalande omförlängning av hyresregleringen att med bifall tUlmotionen 1971: 1466 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj;t tillkänna vad utskottet anfört," 3. beträffande uttalande omförlängning av hyresregleringen i vad avser utskottets yttrande a. av herrar Grebäck (c), Anderssoni (c). (), i (c) och () som vid bifall till reservationen 2 anser att det stycke i utskottets yttrandesom på s. 9 börjar med "Även om" och på s. 10 slutar med"föreslagen utformning" bort ha följande lydelse: "Övervägande skäl talar för att hyresgästernasbefogade anspråk på skydd mot oskäliga hyreskrav bör tillgodoses genom allmännahyreslagens bestämmelser om jämförelsehyror i förening med för även lokalhyresgästergodtagbara besittningsskyddsregler. Denna uppfattning har sedan avsevärd tidfått en mycket bred förankring. Det är vidare uppenbart atthyresregleringslagens avveckling måste ske på ett sådant sätt att övergångeninte medför oacceptabla förhållanden. Det nu framlagda förslaget tilländringar i hyresregleringslagen medger en smidig övergång tilljämförelsehyror. Därmed är förutsättningarna uppfyllda för att nu fatta ettprincipbeslut enligt förslaget i motionen 1971: 1466 om att en ytterligareförlängning av hyresregleringslagens giltighet inte bör komma ifråga. Utskottet tiUstyrker därför bifall till motionen i denna del. Däravföljer att hyresregleringslagen fr. o. m. får faktisk karaktär avövergångsbestämmelser och att ytterligare ändringar däri endast kan motiverasav önskemål om att möjliggöra en mjukare Utskottet behandlar nedan i den nämnda motionenväckta förslag i sådant syfte." b. av (vpk) som vidbifall till utskottets hemställan under 3 anser att det stycke i utskottetsyttrande som på s. 9 börjar med "Även om" och på s. 10 slutar med"föreslagen utformning" bort ha följande lydelse: "Bibehållandet av hyresregleringen efter utgången avår 1974 är beroende av hyreslagens utformning. Avgörande är vilka spärrar motoskäliga hyreshöjningar som då finns inskrivna i hyreslagen. Något uttalandefrån regeringens sida om tidpunkten för en ändring av hyreslagens § 48 harinte framlagts. Bakom hyreslagens § 48 ligger de uttalade motiven om övergångtill marknadshyror. Innan nya motiv för hyressättningen enligt hyreslagen harframlagts och hyreslagen fått en utformning som hindrar oskäliga hyreshöjningarkan principbeslut om tidpunkt för avskaffande av hyresregleringen inte fattas.Dessa skäl talar mot ett principbeslut av i motionen 1971; 1466 föreslagenutformning." 4. beträffande översyn avhyresprövningsbestämmelserna i hyreslagen av (vpk) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Vad angår" och slutar med "detta sammanhang" bortersättas med text av följande lydelse: "En översyn av hyressättningsnormerna i § 48hyreslagen är synnerligen angelägen. Så länge det finns bostadsbrist måste detfinnas lagfästa effektiva spärrar mot oskäliga hyreshöjningar. De anförda motivenbakom hyreslagen om övergång till marknadshyror och bruksvärdesregeln i § 48är enligt utskottets mening tillräckliga skäl för att hyreslagen måste ändras.Effektiva hyresspärrar mot oskäliga hyreshöjningar bör finnas inskrivna i enlag. Hyresprövningsbestämmelserna i hyreslagen kan inte få utgå frånjämförelser med de höga hyrorna i nyproduktionen. Bruksvärdesregeln blir meddenna jämförelse en lagbestämmelse som successivt pressar upp hyrorna i detäldre privata fastighetsbeståndet. Jämförelsen bör i stället ske medlägenheter i allmännyttiga bostadsföretag av samma årgångar eller jämförligahyror i annat äldre fastighetsbestånd. Det kan inte godtas att hyresvärd skallkunna tillgodogöra sig vinster på grund av att "bruksvärdet" ökatgenom samhällets insatser: närhet till kommunikationer, centralt läge o. d. En anknytning till drift- och självkostnader bör vara dengrundläggande principen för hyresprövningsbestämmelserna. Avvikelse från dennaprincip bör endast ske när det är fråga om oskäliga kostnader vidjämförelseprövning av fastigheter och lägenheter som är uppförda under sammatidsperiod. Utskottet delar helt den i motionen 1971; 1461 framförda uppfattningen om angelägenheten av att Kungl. skyndsamt utarbetar och förelägger förslag om enannan lydelse av 48 § hyreslagen. Därigenom blir förutsättningarna för ett slopandeav hyresregleringen helt andra. Den översyn av förfarandet i hyrestvister ochhyreslagstiftningen i övrigt som pågår har ingen uttalad målsättning om ivilken riktning förändringarna av hyreslagen skall ske. Inte heller finns i deninledda översynen någon uttalad tidpunkt när förslag till ändring avhyressättningsparagrafen i hyreslagen kan ske. Detta labUa läge underlättar denfortsatta urholkning av hyresregleringslagen, som kommer till uttryck iproposition 1971; 103. Utskottet delar även den i motionen 1971; 1461 framfördauppfattningen att en fortsatt regional avveckling inte bör ske förrän riksdagenfått ta ställning till förslag om ändring av hyreslagens § 48. Utskottetfinner det angeläget tillstyrka bifall till motionen 1971: 1461 i dennadel." dels utskottets hemstäUan under 4 bort ha följande lydelse: "4.beträffande översyn av hyresprövningsbestämmelserna i 12 kap. 48 § jordabalken(hyreslagen) i dess fr. o. m. gällande lydelse att riksdagenmed bifall till motionen 1971: 1461 såvitt nu är i fråga som sin mening gerKungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört," 5. beträffande avveckling avhyresregleringen för hus som färdigställts av (vpk) som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 11 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse: "Enligt utskottets mening har de farhågor föroskäliga hyreshöjningar som yppats i motionerna 1971: 1461 och 1971; 1463 ensådan tyngd att avveckling av hyresregleringen för fastigheter färdigställda1958 1968 inte bör komma i fråga. Vid avveckling av hyresregleringslagengäller hyreslagen. Jämförelsen vid hyressättningen skall då gälla de rekordhögahyrorna i nyproduktionen i allmännyttiga bostadsföretag. Vid en sådanjämförelseprövning och tillämpning av bruksvärdesregeln finns risk förbetydande hyreshöjningar i de privata fastigheter som uppförts under1960-talet. Som framförts i motionen 1971: 1461 är skillnaden iutrustningsstandard inte särskilt stor mellan nu producerade och gamlalägenheter. Den i propositionen framförda uppfattningen att man skallgenomföra en årgångsvis avveckling för att få erfarenheter av hur hyreslagensbruksvärdessysfem fungerar måste betecknas som cynisk. Det står helt klart atthyreslagens 48 § och jämförelseprövningen i många fall leder tiUhyreshöjningar i det något äldre privata fastighetsbeståndet. TUl grund förhyreshöjningskrav kan fastighetsägarna i dessa fastigheter lägga inte baraökade omkostnader utan också krav på hyreshöjningar med hänvisning tillbruksvärde och hyresläge jämfört med de rekordhöga hyrorna i nyproduktionen. socialtinriktad bostadspoltik bör ha som grund att lagstiftningen hindrarhyreshöjningar. Utskottet kan inte ansluta sig till propositionens förslagutan finner det i stället synnerligen angeläget att tillstyrka bifall tiUmotionerna 1971: 1461 och 1971: 1463 såvitt avser fortsatt förlängning avhyresregleringen för berörda årgångar." dels utskottets hemställan under 6bort ha följande lydelse: "6. beträffande hyresreglering för hus eller delav hus som färdigställts att med förklaringatt lagförslaget inte kunnat godtagas med bifall till motionerna 1971: 1461 och 1463, nämnda motioner såvitt nu är i fråga, icke antager lagförslaget i vadavser 26 § första stycket I lagei om hyresreglering m. m.," 6.beträffande hyresreglering för lokaler av a. herrar (). (), iÖrkellunga (s), i (s), Wennerfors (m), Jadestig (s) ochAdolfsson (m) som anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Vad först"och på s. 12 slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: "Denärmast i motionerna 1971: 1459 och 1461 anförda farhågorna för en övervältringav hyresanspråk kan utskottet inte dela. Utskottet ansluter sig i denna frågatill vad departementschefen anfört (s. 4041). Vad i motionerna 1971: 1462 och1463 förts fram om nödvändigheten att skydda vissa lokalhyresgästers intressentorde få anses ha ett så begränsat syfte, att det inte kan motivera enfortsatt hyresreglering i vissa kommuner, där hyresmarknaden obestridligen ärmycket splittrad och någon brist på lokaler i egentlig mening inte råder. Deskäl för en fortsatt hyresreglering för lokaler som hänför sig tillbesittningsskyddsformerna kan inte heller anses ha en sådan tyngd att de ledertill ett bifall till motionsyrkandena. Hyreslagens indirekta besittningsskyddhar visat sig ha så goda effekter att motionärernas syften i denna del bordekunna anses i allt väsentligt tillgodosedda därigenom. Utskottet yttrar signedan om behovet av riksdagsinitiativ för att åstadkomma en översyn av dessahyreslagens regler. Med hänsyn till det anförda avstyrks motionerna ochtiUstyrks propositionens förslag i denna del." dels utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: "7. beträffande hyresreglering för lokaler att medavslag å motionerna 1971: 1459, 1461, 1462 och 1463, de två förstnämnd-da ochden sistnämnda såvitt nu är i fråga, antager lagförslaget i vad avser a. andra ochtredje delssatserna i lagförslagets ingress, 2 § lagen omhyresreglering m. m., 6 § förstastycket nämnda lag. d.punkterna 6 och 7 i lagförslagets övergångsbestämmelser," b.herr (vpk) som anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Vad först"och på s. 12 slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: "Utskottetkan inte godkänna propositionsförslaget om slopande av hyresregleringen förlokaler. Dessa är, om de större varuhusen undantas, i allmänhet belägna isamma fastigheter som bostadslägenheter. Om hyresregleringen slopas finns godaskäl anta att hyresvärdarna vill kompensera sig genom att trissa upp hyrornaför lokaler. Hyresgästerna i de lokaler som främst skulle komma i fråga är iallmänhet mindre affärsidkare och hantverkare som skulle drabbas av attregleringen för lokaler slopas. Detta skulle också komma att drabba allmänhetengenom prisstegringar eller sämre service genom att mindre butiker och hantverkskulle slås ut i än snabbare takt. Hyresregleringens bibehållande för lokalerkan inte anses ha positiva konsekvenser för andra än fastighetsägarna. Dessaskulle kunna hyra ut lokaler till kraftiga överpriser i fastigheter med godalägen såväl i storstädernas centrala delar som i andra områden där lokalernaligger väl belägna. Utskottet anser att hyresregleringen för lokaler börbibehållas oförändrad och tillstyrker bifall tUl motionerna 1971: 1461 och1971: 1463." dels utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: "7. beträffande hyresreglering förlokaler att med förklaring att lagförslaget icke kunnat godtagas med bifall till motionerna 1971: 1459, 1461, 1462 och 1463, de två förstnämndaoch den sistnämnda såvitt nu är i fråga, för sin del beslutar att a. andra delssatseni lagförslagets ingress skall ha i bilaga härtill som utskottets förslag betecknad lydelse, b. tredjedelssatsen i lagförslagets ingress skall utgå, c. antagalagförslaget i vad avser 2 § lagen om hyresreglering m. m. med redaktionell ändring och tUlägg av ett tredje stycke, allt enligt i bilaga härtill som utskottets förslag betecknad lydelse, d. antagalagförslaget i vad avser 6 § första stycket samma lag, 7 § nämnda lagefter redaktionell ändring skall ha i bilaga härtUl som utskottets förslag betecknad lydelse, f. punkterna 6 och7 i lagförslagets övergångsbestämmelser skall utgå och att efterföljande del därav omnumreras med hänsyn därtill," 7. beträffande översyn av hyreslagens regler omindirekt besittningsskydd av herrar Grebäck (c), i (c).Ullsten (fp), (vpk), i (c) och () somanser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Utskottet har inte"och slutar med "motionärerna företräder" bort ha följande lydelse: "Den översyn avhyreslagstiftningen som inletts och som avser bl. a. att värderaeffektiviteten av hyreslagens besittningsskydd för lokaler får i och för siganses värdefull. Initiativet tyder på att farhågorna för att det indirektabesittningsskyddet inte tillgodoser avsedda syften beaktats även avdepartementschefen. De skäl för en målinriktad översyn, som förts fram bl. a.vid riksdagsbehandling av frågan, är fortfarande giltiga. mening bör därför motionsyrkandet tillgodoses genom att riksdagenbegär den föreslagna översynen i syfte att ge lokalhyresgästerna ett likastarkt besittningsskydd som bostadshyresgästerna." dels utskottets hemställan under 8bort ha följande lydelse; "8. beträffande översyn av reglerna om indirektbesittningsskydd för lokalhyresgäster i 12 kap. 5660 §§ jordabalken (hyreslagen)i dess fr. o. m. gällande lydelse att med bifalltill motionen 1971; 1459 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj;ttill känna vad utskottet anfört," 8. beträffande fastställelse avbashyra m. m. av (vpk) som under förutsättning av bifall till reservationen 5 anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet har" och på s. 15 slutar med "inyproduktionen" bort ha följande lydelse: "Utskottet finner det helt orimligt att hyresgästerboende i privatfinansierade hus färdigställda skall kunnapåföras mycket stora retroaktiva hyreshöjningar. En spärregel som förhindrardetta bör införas i § 3. Utskottet anser det därför angeläget tillstyrka bifalltUl förslaget i motionen 1971: 1461 om en bestämmelse som anger att hyran kanhöjas till högst den nivå som skulle ha gällt om fastigheten vore statligtbelånad." delsutskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse; "10. beträffande fastställelseav bashyra m. m. att med förklaring att lagförslaget i denna delinte kan oförändrat antagas i anledning av motionen 1971; 1461 såvitt nu är ifråga för sin del beslutar att a. antagalagförslaget i vad avser 3 § första stycket lagen om hyresreglering m. m., b. tilllagförslagets lydelse av 3 § nyssnämnda lag skall läggas ett andra stycke med i härvid fogad bilaga som utskottets förslag betecknad lydelse, c. antagalagförslaget i vad avser punkten 1 i övergångsbestäm melserna med tiUägg enligt i bilaga härtiU som utskottets förslag betecknad lydelse," 9. beträffande höjning respektivenedsättning av bashyra, m. m., av (vpk) som anser att dels det stycke i utskottets yttrandepå s. 15 som börjar med "De tänkbara" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse: "Lagen bör innehålla klara bestämmelser som entydigtanger att hyreshöjning inte kan uttas av värden om denne inte haft ökadekostnader. Den i motion 1971; 1461 föreslagna lydelsen "ej bekostats avhyresvärden" ger bättre uttryck för vad som måste avses och är ägnad attundanröja att hyresprövande myndighet, som faktiskt skett, medgett hyreshöjningtrots att arbeten inte bekostats av hyresvärden. dels det stycke i utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Vad utskottet" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse; "Utskottet anser sig inte kunna godtapropositionsförslaget i oförändrat skick när det gäller granderna förfastställande av hyror. Slopande av den generella hyressättningen ersätts intemed någon konsekvent till-lämpning av självkostnadsprincipen.Partsöverenskommelserna kommer att ersätta den generella hyressättningen enligtschablonregler, som skall ta hänsyn till såväl kostnadsutvecklingen för denenskilda fastigheten som till lägenhetens bruksvärde. Därigenom för manbakvägen in hyreslagens bestämmelser om bmksvärdering. Det kan inte godtas attenskilda fastighetsägare skall kunna tillgodogöra sig vinster på samhälletsåtgärder; utbyggnad av kommunikationer, centralt läge o. d. 1 lagförslaget börinföras spärrar som förhindrar detta. I avvaktan på en översyn av hyreslagens§ 48 finner utskottet det riktigt att som föreslagits i motionen 1971: 1461införa sådana spärrar i hyresregleringslagen. Grundprincipen bör vara att hyranfastställes enligt drift- och självkostnadsprincipen. För att denna i enskildafall inte skall leda till höga hyror jämfört med likvärdiga lägenheter är detnödvändigt att fastställa ett tak. Detta bör sättas så att jämförelsen skallgälla lägenheter i jämförliga årgångar. Utskottet ansluter sig till motiven imotionen 1971: 1461 i detta avseende och tillstyrker bifall tillmotionsförslagets lagtext i denna del." dels det stycke i utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Mot förslaget" och slutar med "vid hyreshöjning" bortha följande lydelse: "Utskottet kan med hänvisning till vad som ovananförts ansluta sig till den i motionen 1971; 1461 framförda uppfattningen attlagen också måste ge möjlighet till sänkning av bashyra där denna ligger förhögt med hänsyn till jämförliga lägerUieter på orten, varvid jämförelsen somredan anförts skall gälla likvärdiga lägenheter i jämförliga årgångar.Motionsyrkandet tillstyrks även i denna del." delsutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse; "11. beträffande höjningrespektive nedsättning av bashyra, m.m., att med förklaring attlagförslaget icke kunnat i oförändrat skick godtagas med bifall till motionen1971; 1461 såvittnu är i fråga antager lagförslaget i vad avser 3 § lagen om hyresreglering m.m. och det inte behandlats under 10 med ändringar enligt i bilaga härtill somutskottets förslag betecknad lydelse," 10. beträffande hyresvärds rätt att påkallaprövning hos hyresnämnd, m. m., av herrar Grebäck (c), i (c). (), i (c) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "Utskottetansluter" och slutar med "bestämd frist" bort ha följandelydelse; "Som anförts imotionen bör hyresnämnd kunna ta upp fråga om bashyra utan de särskilda vUlkorsom föreslagits gälla för hyresvärd om förflutit från det dennepåkallat förhandling. En sådan regel skulle såväl förhindra onödiga tvistersom framför allt motverka retroaktiva beslut och främja förhandlingsviljan.Med en så pass lång tidsfrist som den förordad»; bortfaller i allt väsentiigtde invändningar mot en sådan regel som anförts i propositionen." delsutskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: "15. beträffandehyresvärds rätt att påkalla prövning hos hyresnämnd, m. m., att med förklaring att lagförslaget icke kunnat oförändrat godtagas med bifalltill motionen 1971: 1466 såvitt nu är i fråga antager lagförslaget i vad avser3 a § andra stycket med ändring enligt i bilaga härtill som utskottets förslagbetecknad lydelse," 11. beträffande rätt att ta ut höjning av bashyraav herrar Grebäck (c), i (c), (), Wennerfors (m), i (c), () och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 17 som börjar med "DetförhåUandet" och slutar med "standardiserade avtalstyper" bortha följande lydelse: "Enligtlagförslaget skall sådana ökade kostnader för fastighetsförvaltning som nukompenseras genom generell höjning enligt 5 § hyresregleringslagenfortsättningsvis beaktas vid höjning av bashyran. Den ändring som ligger i atten mer individueU bedömning blir möjlig innebär inte något principiellt avstegfrån grunderna för kompensationen. För hyresgäst torde överföringen tillbashyran i allt väsentligt uppfattas som en teknisk förändring. Någonutgiftstyp som inte kunnat läggas på honom enligt 5 § kan inte heller ingå ibashyran. Hinder ur allmän avtalsrättslig synpunkt torde därför inte föreliggaatt bifalla förslaget i motionema. Med hänsyn därtiU och då enkontraktsomskrivning kan medföra avsevärt arbete och kostnader för såvälhyresparterna som organisationerna och hyresnämnderna tiUstyrks motionerna idenna del Enligt utskottets uppfattning skulle en sådan ordning tillgodose äveiväsentliga hyresgästintressen." delsutskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: "16. beträffande rätt att ta ut höjning avbashyra att för sin del med bifall till motionerna 1971: 1465 och1466, den sistnämnda såvitt nu är i fråga, antager ytterligare övergångsbestämmelsemed i härvid fogad bilaga som utskottets förslag betecknad lydelse," Lag om dels fortsatt giltighet av lagen (1942: 429) omhyresreglering m. m. dels ändring i samma lag Härigenom förordnas i fråga omlagen (1942; 429) om hyresreglering m. m.,1 dels att lagen, som enligt lag (1968: 344) gäUer tUlutgången av , skall äga fortsatt gUtighet tiU utgången av , dels att 5, 7 och 8 a §§ skall upphöra att gäUa, dels attmbriken närmast före 7 § skall utgå. dels att 24, 6, 13, 18, 23 och 26 §§ skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Kungl. För lägenhet, som är avsedd att För bostadslägenhet regleras helteller till väsentlig del nyttjas hyran enligt bestämmelserna i 3 till bostad och ej uthyres i möble- och 4 §§, om ej lägenheten rat skick, regleras hyran enligt 1. uthyres i möblerat skick, bestämmelsernai 35 §§. Samma 2. är belägen i en- eller tvåfa- lagvare beträffande lägenhet, som miljshus, icke äravsedd att helt eller till vä- 3. av upplåtaren innehas med sentligdel nyttjas till bostad, så- bostadsrätt eller framt ej hyran 4. är upplåten i andra hand och