bet · FU01UbU30 · 1971-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottetsbetänkande nr 1971 UbU 1971:30 Utbildningsutskottetsbetänkande i anledning av motioner angående skolans inre arbete m. m. I motionen 1971: 251 av herrar () ochHelén (fp) har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhållerom förslag till plan för försöksverksamhet med föräldrautbildning i enlighetmed de riktlinjer som i motionen angetts. I motionen 1971: 253 av () harhemställts att hos Kungl. Maj:t anhåller att utredningen om skolansinre arbete jämväl får i uppdrag att utreda frågan om större möjligheter förelever att erhålla befrielse från åttonde och nionde skolåret i . I motionen 1971: 381 av m. fl (m)har hemställts att måtte hos Kungl. Maj:t anhålla att utredningen omskolans inre arbete () får i uppdrag att utreda frågan om frånvarorapporteringeni skolan och utarbeta förslag till sådana ändringar i skolstadgan att skolanåläggs skyldighet att underrätta föräldrarna om omyndiga skolelevers frånvaro. I motionen 1971: 486 av m. fl. (m) har såvittnu är i fråga hemställts att måtte i skrivelse till Kungl. 1. som sin mening ge till känna att pågåendeöverläggningar mellan statsmakterna och kommunerna rörande fördelningen avkostnaderna bl. a. för skolväsendet måste drivas med största skyndsamhet, 2. anhålla att motionen överlämnas till utredningenrörande skolans inre arbete () för beaktande av vad som i densamma anförtsangående undervisningsgruppemas storlek, skolornas storlek, tid för klassföreståndarnaselevvårdande uppgifter, nivågruppering, varvad utbildning på grundskolanshögstadium samt samverkan i skolan, 3. anhålla att en parlamentarisk utredning tiUsättsmed uppdrag att med beaktande av vad som anförts härom i motionen företa entotal översyn av gymnasieskolans funktion och struktur, 4. som sin mening ge till känna att börberedas tiUfälle att yttra sig angående ordningen för betygsättningen iskolorna, UbU 1971: 30 2 5. anhålla att utbildningen av ämneslärare pågymnasieskolan och högstadium tas upp till förnyad prövning ienlighet med vad som anförts i motionen. I motionen 1971: 875 av iLane-Herrestad (c) har hemställts att måtte i skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla om bestämmelser om raster i på i motionen anfördagrunder. I motionen 1971: 878 av i (c) och i Arrie (c) har hemställts att i skrivelsetill Kungl. Maj:t måtte anhåUa om åtgärder i syfte att förhindra tobaksrökningbland eleverna i . I motionen 1971: 879 av i Kristianstadm. (c) har hemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhållerom att det utfärdas sådana bestämmelser fcir lärarnas undervisningsskyldighetpå högstadium, att klassföreståndare inom ramen för denna fårtillräcklig tid för kontakt med eleverna och deras hem. I motionen 1971: 897 av herrar () ochWikström (fp) har hemstäUts att i skrivelse begär att Kungl. Maj:tlåter utreda frågan om elevvårdens organisation och verksamhetsformer enligt imotionen angivna riktlinjer. I motionen 1971: 910 av m. fl. (fp)har hemställts att beslutar att hos Kungl. Maj:t hemstäUa om attstatsbidragsbestämmelserna får en sådan utformning att åtgärder som på detlokala planet främjar läroplanens anvisningar om samarbetet mellan hem ochskola därigenom stimuleras. I motionen 1971: 911 av . (fp)har hemstäUts att begär A. att Kungl. 1. alternativa inskolningsprogram för elever i åk 1, 4och 7 i och åk 1 i gymnasieskolan, 2. alternativa utformningar a'klassföreståndarsystemet, 3. utbildningsprogram för skolmåltids-, vaktmästar-och lokalvårds-personal i elewårdsfrågor, 4. ändrade statsbidragsbestärnmelser som möjUggörinrättande av stabstjänster för lärare, 5. program för personalvårdaade åtgärder i skolorna, 6. kompletterande anvisningar för arbetet isamarbetsnämnder och andra samarbetsorgan enligt vad i motionen anförts; UbU 1971: 30 3 Maj:t måtte låta företa en översyn av 1. statsbidragsbestämmelserna i syfte att åstadkommaett mera flexibelt utnjtjande av skolans personella och ekonomiska resurser, 2. skolans norm- och regelsystem i relation tillsamhällets. har en rad reformer inom detsvenska skolväsendet inletts. Beslutet om grundskola vid riksdagföljdes av beslut om reformering av gymnasiet och . Riksdagenbeslöt dels att de yrkesutbildande linjerna på det gymnasiala stadietskulle reformeras, dels att de tre skolformerna gymnasium, fackskola ochyrkesskola skulle ersättas av en sammanhållen skolform, gymnasieskolan. Underår 1970 har viktiga beslut fattats rörande gymnasieskolan, bl. a. omhuvudmannaskapet och om grunderna för ett i huvudsak enhetligt regelsystem förden nya skolan. Antaletelever är under /72 i m. m. ca 975 000 och igymnasieskolan ca 235 000 eller sammanlagt drygt 1,2 miljoner. De statligakostnaderna för skolväsendet, inkl. lärarutbildning och studiesociala åtgärder,uppgår till . Genom en schablonmässig beräkningkan de kommunala kostnaderna för driften av dessa skolformer uppskattas tillmellan 3 och . Skolväsendets omorganisation har inneburit krav påen förändring också av skolans inre arbete. På begäran av tillsattesi en utredning rörande skolans inre arbete (). Enligt vad utskottetinhämtat har till denna utredning knutits sju arbetsgrupper som behandlar resp.Beslutsrätt och samverkan, Social fostran. Personalfrågor, Resursfrågor,Metodiska frågor. Skolan och fritiden samt Kon-taktema mellan skola och hem.Utredningen har initierat ett antal forskningsprojekt och startatförsöksverksamhet i några skolkommuner. beräknas bli färdig med sitt arbetevid /74. EnUgt direktiven kan utredningen avlämna sina förslagetappvis. Ettav skolans övergripande mål är att utbilda eleven för dennes roll somsamhällsmedborgare. I motionen 1971:911 förs fram förslag om en översyn avskolans norm- och regelsystem i relation till samhällets. Enligt motionärernaförekommer det att åtgärder vidtas i skolan som leder till minskadsamstämmighet mellan skola och samhälle. Som exempel på detta anförs delsarbetslivets och skolans krav på närvaro på arbetsplatsen resp. i skolan, delsbrott mot regler och förordningar i samhället utanför skolan och de påföljdersom detta föranleder jämfört med motsvarande företeelser i skolan. Frågan omelevers frånvaro tas också upp i motionen 1971: 381. I denna yrkas att riksdagenan- håller att får i uppdrag att utreda frågan omfrånvarorapporteringen och att utarbeta förslag tUl sådana ändringar iskolstadgan att skolan åläggs skyldighet att underrätta föräldrarna om omyndigaskolelevers frånvaro. Motionärerna anser det angeläget att förälder ärunderrättad om huruvida barnet deltar i skolgången eller ej. Det föreligger sedan någon tid vissa undersökningar omelevfrånvaron i skolan. Den största av dessa är undersökningangående elevfrånvaron i gymnasiet och vårterminerna 1969 och 1970.Ändamålet med undersökningen var att se om skol-stadgeändringen den 27 juni1969 av innebörd att elev själv kan få göra anmälan om hinder att besöka skolanfått effekter på närvaron. Av undersökning framgår bl. a.att enligt skolstyrelsernas beslut eleverna själva kunde inge anmälan ombortovaro i 87 av 103 kommuner och att angivande av orsak genom intyg behövdeske i 42 av 100 kommuner samt att i flertalet av de fall som krav på intygstäUts eleverna själva kunnat stå för uppgifterna i intyget. Totala antaletelever i de skolor som deltagit i undersökningen var i gymnasietca 85 000 och i ca 29 000, dvs. sammanlagt närmare 114 000. Antaletredovisade frånvarotimmar per elev uppgick till i genomsnitt54 i gymnasiet och till 65 i , dvs. sammanlagt under ett halvt läsår vilket beräknas motsvara av denegentliga undervisningstiden . Jämfört med innebär det en ökning med 2 resp. , dvs. sammanlagtnärmare för nämnda termin. I undersökningen redovisadeuppgifter avser det antal frånvarotimmar per elev som har registrerats.Överstyrelsen påpekar att den verkliga frånvaron troligen är större änsiffrorna visar. Överstyrelsen sammanfattar sin undersökning så, att det äroklart i vilken utsträckning nämnda ökning av antalet frånvarotimmar sammanhängermed ändrade former för anmälan av och intyg om frånvaro. Av materialet frånjämförelsen mellan terminerna synes enligt överstyrelsen dock framgå att i defaU föräldrar ansvarar för anmälan eller intyg frånvaron snarare minskat iomfattning än ökat. Elevfrånvaron i skolan är en svår och komplicerad fråga.Utskottet, som noterat att Överstyrelsens undersökning haft ett bestämt syfteoch att det därför inte varit möjligt att gå in på frånvarons fördelning påelevgrupper och ämnen, anser det angeläget att frånvaromönstret närmareanalyseras. Det frånvaromönster som grundläggs har entendens att upprepas under senare är i skolan. Oregelbunden skolgång, frånvaroutan giltig anledning eller frånvaro utan föregående kontakt med skolan lederlätt till att dåliga arbetsvanor, som sedan försvårar anpassningen tillsamhälls- och yrkesliv, grundläggs i skolan. Dessa tendenser måste motverkas.Samtidigt bör betonas att frånvaroproblemet inte kan ses lösryckt från andrafrågor såsom skolstorlek, antal elever som den enskilde lärarenundervisar, klassföreståndarens arbetsuppgifter och den tid som står till budsför dessa uppgifter, den övriga personal som finns till hands för attkonstruktivt lösa de problem som ligger bakom ett inte önskat frånvaromönstersamt kontakten mellan skola och föräldrar. De genom motionen 1971:381 och motionen 1971:911 såvitt nuär i fråga aktualiserade frågorna förutsätts av utskottet bli behandlade avSIA, som dels i en arbetsgrupp för social fostran tagit upp hithörande problem,dels också leder ett särskilt forskningsprojekt kring elevfrånvaron i skolan.Alternativa modeller för registrering och rapportering av närvaro ellerfrånvaro kan därvid prövas i kombination med andra åtgärder. Utskottet villvidare erinra om att skolan har skyldighet att hålla kontakt med hemmen. Ivilken utsträckning och på vad sätt skolan skall hålla sådan kontakt är intilldess lämnat sina förslag och beslut fattats i anledning av dessa en frågaför skolmyndigheterna. Utskottet viU emellertid stryka under angelägenheten avatt samarbetet mellan hem och skola byggs ut och finner det naturUgt att skolantar en omedelbar kontakt med hemmet då det finnes anledning ifrågasätta atteleven har giltig anledning för sin frånvaro. Med hänvisning till vad somanförts avstyrker utskottet bifall till motionen 1971: 381 och förevarandeyrkande i motionen 1971: 911. I motionen 1971:253 hemställs att hos Kungl.Maj:t anhåller att jämväl får i uppdrag att utreda frågan om större möjligheterför elev att erhålla befrielse från åttonde och nionde skolåret i grundskolan.Riksdagen har i tidigare sammanhang inte ansett sig böra biträda önskemål omytterligare möjligheter att befria s. k. skoltrötta elever från fortsattskolgång (SU 1967: 141, 1968: 8 och 1970:49). Enligt skollagen (1962: 319) kanelev under vissa omständigheter befrias från skolgång. Vidare kan skolstyrelseenligt läroplan för gmndskolan (Lgr 69 s. 122) för elev, som inte inom ramenför undervisning enligt läroplanen kan erhåUa en utbildning som i rimlig gradär avpassad efter hans intressen och anlag, besluta om sådan jämkning i studiegångeni årskurs 9 som bedöms vara nödvändig för att elevens skolgång skall blimeningsfull. Vid sådan jämkning kan den praktiska yrkesorienteringenutsträckas till under läsåret. jämkningen gäUerbör skolan ge eleven personlig och kontinuerlig ledning genom t. ex.klassföreståndare, yrkesvägledare, skolpsykolog, skolkurator ellerskolsköterska. Utskottet, som erinrar om att enligt sina direktiv har attbehandla frågor som avser elever med skolsvårig-heter, avstyrker bifall tillmotionsyrkandet. I motionen 1971: 486 påpekas att mindre skolenheter i bl.a. elevvårdshänseende har fördelar jämfört med större enheter. Motionärernayrkar att i skrivelse tUl Kungl. Maj:t anhåller att motionenöverlämnas till för beaktande av vad som i densamma anförts an- gående undervisningsgruppernas storlek, skolornas storlek,tid för klassföreståndarnas elevvårdande uppgifter, nivågruppering, varvadutbildning på högstadium samt samverkan i skolan. Utskottet har inhämtatatt tiUkallat en särskild expert för att frågan om skolstor-lekens inverkanpå skolarbetet skall kunna utredas. Med hänvisning till dels dettautredningsarbete, dels de andra undersökningar som olika arbetsgrupper inom SIAf. n. bedriver beträffande de aktualiserade frågorna föreslår utskottet attmotionen 1971: 486 i förevarande del lämnas utan bifaU. Frågor i anslutning till klassföreståndarskapet tas upp iytterligare två motioner. Den ena är motionen 1971: 879. Motionärerna föreslåratt i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller om sådana bestämmelser förlärarnas undervisningsskyldighet på högstadium attklassföreståndare inom ramen för denna får tillräcklig tid för kontakt medeleverna och deras hem. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt att ge klassföreståndaren tillfälle till en förebyggande elevvård. Denfråga motionärerna tar upp har emeUertid två sidor, varav den ena är avorganisatorisk art och den andra av arbetstidskaraktär. Arbetstidsfrågoravgörs genom förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter. Med hänvisning lillatt övriga frågor som rör klassföre-ståndarskap f. n. utreds av och ärföremål för särskild försöksverksamhet avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1971: 879. Ett annat yrkande angående klassföreståndarskap förs frami motionen 1971: 911. I denna hemställs att begär att Kungl. utarbeta alternativa system för klassföreståndarskapet. Enligt vad utskottetinhämtat har , sedan motionen väckts, utfärdat anvisningar medexempel på åtgärder som inom nuvarande ramar stärker klassföreståndarensställning. Med hänvisning härtill och tiU SIA:s utredningsarbete avstyrkerutskottet bifall till motionen 1971: 911 såvitt nu är i fråga. Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att isoleratutreda just den form av elevvård som tas upp i motionen 1971: 897. Elevvårdenär beroende av en mängd faktorer, bl. a. skolstorlek och skolledares samtklassföreståndares och övriga lärares möjligheter till elevvårdande uppgifter,och bör därför ses i ett vidare sammanhang. avser att genom sinaarbetsgrupper ta ett samlat grepp på elevvårdsfrågorna. Med hänvisning tillpågående utredningsarbete inom förordar utskottet att förevarandemotionsyrkande lämnas utan bifall. I motionen 1971:911 föreslås att begär attKungl. Maj:t låter utarbeta alternativa inskolnings program för elever iårskurs 1, 4 och 7 i och i årskurs 1 i gymnasieskolan. Motionärernaanser att de möjligheter som finns att lägga en god grund för skolans arbetegenom inskolning bör tiUvaratas på ett bättre sätt än hittiUs. mening måste det ingå i uppgifter somtillsynsmyndighet att noggrant följa inskolningen och vidta erforderligaåtgärder. Det är vidare naturUgt att en försöksverksamhet i första handutvecklas genom lokala experiment. Med hänvisning till vad som anförts och tillpågående utredning inom avstyrker utskottet bifall till motionen såvitt nuär i fråga. Imotionen 1971: 878 yrkas att anhåUer om åtgärder i syfte attförhindra att eleverna i röker tobak. Utskottet anser attmotionärerna tar upp en väsentlig fråga och vill med anledning härav anföraföljande. Iläroplanen för liksom i läroplanen för gymnasieskolan förutsättsviss undervisning om alkohol, narkotika och tobak komma till stånd. Dettainnebär att lärare i de ämnen, som traditionellt fått bära huvudansvaret fördenna undervisning, nämligen företrädesvis lärarna i samhällskunskap, biologioch hemkunskap, tiUsammans lägger upp sin undervisning. Undervisningen om t.ex, tobak har till uppgift att ge eleverna förutsättningar att både principielltoch i konkreta valsituationer självständigt och under ansvar ta ställning tilleget bruk. Med välgrundad och utförlig motivering förutsätts skolan samtidigtklart och entydigt framhåUa det positiva värdet i att man i första hand underuppväxtåren helt avstår från bruk av tobak. mening är det skolans huvudmän och personalgrupper samt elever ochföräldrar som skall ta ställning till vilka förändringar av nuvarande reglerför rökning som kan föranledas av den ökade kunskapen om rökningensskadeverkningar. Problem med tobak hör sålunda till de angelägenheter somställer stora krav på samarbete både inom och utom skolan. Av största vikt inomskolan är samarbetet med eleverna själva. Genom gemensamma diskussioner ochinsatser kan ungdomarnas eget ansvar för arbetsklimatet i här nämnt avseendeuppmuntras och utnyttjas. Väsentligt är således att understödja elevernasengagemang i den av motionärerna berörda frågan. Däremot finner utskottet detinte möjligt att genom statliga åtgärder förhindra att eleverröker tobak. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet att yrkandeti motionen inte föranleder någon åtgärd. EnUgt5 kap. 29 § skolstadgan (1971: 235) skall i lämnas rast om 530minuter mellan lektioner eller arbetspass. Om undervisningen kräver det fårrektor bestämma om annan fördelning av lektioner och raster. Då skolstadgansåledes redan innehåller föreskrifter om raster avstyrker utskottet bifalltill yrkandet i motionen 1971; 875. Det an kommer på attutfärda de kompletterande anvisningar som kan anses nödvändiga för attförhindra i motionen påtalade avsteg från intentionerna med bestämmelserna iskolstadgan. Förhållandetmellan barn och föräldrar tas upp i en annan motion. I motionen 1971: 251 hemstäUs sålunda om förslag till plan för för- söksverksamhetmed föräldrautbildning i enlighet med riktlinjer som angetts i motionen.Motionärerna anför att tiden för undervisning i föräldrakunskap ochsamlevnadsfrågor inom skolan är av begränsad omfattning. Kunskaper om barnspsykiska och fysiska behov anses vara en förutsättning för ett harmonisktsamspel meUan vuxna och barn. Det föreslås att föräldrautbildningen sker i tvåetapper, dels i den obligatoriska skolan och gymnasieskolan, dels inomvuxenutbildningen. Undervisningi föräldrakunskap förekommer i vissa ämnen i dels delsgymnasieskolan. Inom ramen för exempelvis ämnet hemkunskap i har iårskurs 9 en halv veckotimme beräknats för barnkunskap. Enligt läroplan förgrundskolan (Lgr 69 s. 164) skall denna undervisning till eleverna förmedlakännedom om barns utveckling och vård, insikt om deras ansvar som framtidaföräldrar och förståelse för värdet av ett utvecklingsfrämjande samspel mellanden vuxne och barnet. Vad gäller möjligheter tiU föräldrautbildning utanförgrundskola och gymnasieskola har Kungl. Maj:t uppdragit åt TRU att i samråd med1968 års barnstugeutredning bedriva försöksverksamhet med förskoleprogram iradio och TV. Med anledning härav har producerats bl. a. en föräldrciserie.Enligt bestämmelserna om statsbidrag till det fria och frivilligafolkbUdningsarbetet (1970: 329) är det vidare möjligt för studieförbund attanordna studiecirklar avseende t. ex. föräldrautbildning. Utskottet finnerangeläget att denna möjlighet i ökad utsträckning tas till vara. Detta kan skei anslutning till verksamheten vid mödra- och barnavårdscentraler, barnstugoroch fritidshem samt skolor, allt under förutsättning att antalet deltagare ärlägst fem och studietiden utgör minst . har den 12februari 1971 till för beaktande överlämnat riksdagensskrivelse , vari anmälts beslut i anledning av motionernaI: 188 och II: 214 om försöksverksamhet med föräldrautbildning. Med hänvisningtill dessa förhållanden samt till att barnstugeutredningen överväger frågan omföräldrautbildningens utformning finner utskottet att den förevarande motionen1971: 251 inte påkallar någon vidare åtgärd. Imotionen 1971: 486 behandlas bl. a. frågan om ordningen för betygsättningen iskolorna. Motionärerna anser att kritiken mot nuvarande betygssystem inte fårmedföra ett slopande av betygsättningen och hävdar att under pågåendebetygsutredningsarbete ett antal administrativa beslut fattats som inneburitingrepp i den ordning för betygsättning om vilken tidigare fattatbeslut. Frågorom betyg och betygsättningens omfattning är av betydande vikt för skolansverksamhet. Dessa frågor har behandlats i skol-propositioner, förgrundskolan i propositionen 1962: 54, s. 293, för gymnasiet och ipropositionen 1964: 171, s. 435, och för gymnasieskolan i propositionen 1970:159, s. 64. anser sig utskottet kunna räkna med att riksdagensyttrande kommer att inhämtas, innan beslut fattas om att ändra formerna förbetygsättningen i skolorna. Med hänvisning till det anförda finner utskottetatt motionen 1971: 486 såvitt nu är i fråga inte påkallar någon åtgärd. Förslag om kompletterande anvisningar för arbetet isamarbetsnämnder och andra samarbetsorgan förs fram i motionen 1971:911. EnUgtmotionärerna bör t. ex. tid för samarbetsnämnd och elevvårdsarbete kunnaschemaläggas utan att inkräkta som avdelats för olika ämnen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att dessa och liknande frågorsnarast bör lösas. Utskottet vill erinra om att tillsatt en särskildarbetsgrupp för att behandla frågan om beslutsrätt och samverkan i skolan. Deav motionärerna aktualiserade frågorna torde sålunda komma att behandlas avSIA, varför utskottet föreslår att motionen 1971: 911 i denna del inteföranleder någon åtgärd. I motionen 1971:911 föreslås att begär attKungl. Maj:t låter utarbeta utbildningsprogram för skolmåltids-, vaktmästar-och lokalvårdspersonal i elevvårds frågor. Utskottet erinrar om att lärarhögskolornasfortbildningsavdelningar bedriver viss fortbildningsverksamhet för i motionenangiven personal. Denna fortbildning är eljest i princip en angelägenhet för dekommunala myndigheterna. Med hänvisning till vad som anförts och med erinran omatt kan förutsättas behandla elevvårdsfrågan i hela dess vidd avstyrkerutskottet bifall till motionen i denna del. I förevarande motion 1971:911 har därtiU hemställts attriksdagen begär att Kungl. Maj:t låter utarbeta program för personalvårdande åtgärderi skolorna. Utskottet har inledningsvis erinrat om att tiUsatt en särskildarbetsgrupp för personalfrågor. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetbifall till motionen 1971:911 såvitt nu är i fråga. I motionen 1971: 486 hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj:t anhåller att en parlamentarisk utredning tillsätts föröversyn av gymnasieskolans funktion och struktur. Motionärerna framför tankenatt gymnasieskolan bör göras tvåårig med möjlighet till påbyggnadsutbildning.Genom en sådan målinriktad utbildning i ett fåtal ämnen anses de särskildaförkunskaper kunna förvärvas som krävs för olika slag av högre utbildning. Inomramen för denna påbyggnad som föreslås omfatta ett eller avses ävenavslutande yrkesutbildning kunna inrymmas. I motionen har erinrats om att 1968års riksdag på förslag av statsutskottet i dess utlåtande : 195 gav Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört om att det kunde bli lämpligtatt låta en parlamentariskt sammansatt kommitté se över det frivilligaskolväsendets organisation och utformning. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra omatt gymnasieskolan har reformerats genom statsmakternas beslut och år1970. Inom ramen utbildningsutredning (U 68), vars förslag äratt vänta före utgången av , behandlas gymnasieskolans struktur ochfunktion. Med hänsyn härtill och till att enligt utskottets meningförändringar av gymnasieskolan inte bör göras förrän erfarenheter av den nyUgenintroducerade skolan vunnits, finner utskottet inte anledning att redan nu seöver gymnasieskolan genom en parlamentariskt sammansatt utredning. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen såvitt nu är i fråga. Imotionen 1971:486 yrkas vidare att utbildningen av ämneslärare förgymnasieskolan och grimdskolans högstadium skall tas upp tiU förnyad prövning. Utskottetfår erinra om att rUcsdagen och fattat beslut om utbildning avämneslärare. U 68 har ännu ej avlämnat sina förslag. Inte hellerlärarutbildningskommittén har avslutat sitt utredningsarbete. Vidare kananmälas, att en viss översyn av studieordningen vid de filosofiska fakulteternapågår inom universitetskanslersämbetet. Utskottet, som anser att dessautredningsarbeten bör avvaktas innan utbildningen av i motionen nämnda lärareprövas på nytt, avstyrker bifall tiU förevarande motionsyrkande. SlutUgenhar frågan om statsbidraget till kommun för dess skolkostna-der tagits upp iflera motioner.