bet · FU01FiU39 · 1971-12-31 00:00:00 — TCO förutsätter att utredningen,om den tiUsätts, kommer att arbeta i nära samarbete med expertgmppen förregionalutredningsverksamhet och låginkomstutrednmgen. Enligt SACOis mening är den kritik som ofta undersenare år riktats mot den gängse metoden att via bruttonationalproduktensökning mäta den ekonomiska tillväxten i princip berättigad. Även om en bättrebe-hovstUlfredsställelse totalt sett och därmed på för alla individerfrämst uppnås genom den ekonomiska tillväxten, kan man inte bortse från att dentotala behovstillfredsställelsen även är beroende av icke-materiella faktorer,som kan råka i fara vid en hårdprioritering av den ekonomiska tillväxten.Ansträngningar att nå en hög tillväxttakt kan skapa hets och stress, som medförotrivsel och sliter ned människorna. Man kan också få en miljöförstöring, därskadorna aldrig går att reparera. SACOanser emeUertid, att kritiken gått tiU överdrifter. Det går enligtorganisationen inte att förneka, att det är den ekonomiska tillväxten somligger bakom den standardökning som vi har uppnått och som fortfarande pågår.En sansad och måttfull tillväxtpolitik framstår fortfarande som det bästasättet att öka den ekonomiska välfärden i samhället. Enligt mening gernationalinkomstens ökning således ett tillfredsställande mått på den ekonomiskavälfärdens ökning. Ettvidare välfärdsbegrepp skulle även inkludera faktorer såsom arbetsmiljö,boendemiljö, hälsa etc. anser emellertid inte, att värdet av sådanafaktorer skall inkluderas i nationalräkenskaperna, vilka i princip är enomgruppering och hopsummering av de enskilda företagens och de offentligamyndigheternas bokföring. Det kan heUer inte anses vara försvarbart att tilldenna förhåUandevis konkreta och gripbara hopsummering lägga en mängd fiktivaoch på obefintligt verklighetsunderlag grundade beräkningar över värdet avolika arbetsinsatser i hemmen. Enligt mening bördärför i stället vid sidan av nationalräken- skapernaen social försörjningsbalans upprättas, vilken inbegriper de nämnda faktorerna.SACO tiUstyrker därför, att en utredning tillsätts för att vid sidan avnationalräkenskaperna utveckla ett system för välfärdsbedömningar. I dennautredning bör ingå företrädare för arbetsmarknadsorganisationerna. anförslutligen att organisationen har intresse av att bli företrätt i en sådanutredning. Pågåendeoch planerad utredningsverksamhet m. m. Utövervad som anförts i remissyttrandena kan följande anföras i fråga om pågående ochplanerad utredningsverksamhet m. m. redovisar i sinanslagsframställning avseende /73 bl. a. följandeutvecklingsprojekt, som har samband med nu förevarande frågor. Arbetepågår inom SCB med utveckling av metoder för undersökning av hushållensinköpsplaner. Enförsöksverksamhet med löpande sociala undersökningar av samma typ somarbetskraftsundersökningarna föreslås påbörjad. SCBföreslår att en tidsbudgetundersökning genomföres 1972/73. En sådankartläggning av hur olika grupper i samhäUet disponerar sin tid, dvs. vilkaaktiviteter som utförs, var de utförs och de pågår är avstor betydelse som beslutsunderlag för samhällsplaneringen. En plan till enförsöksundersökning har utarbetats. Undersökningenskulle koncentreras till regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska frågoroch då i första hand till de förvärvsarbetandes faktiska och möjligatidsanvändning i vissa typer av regioner. Härvid skulle bl. a. skapas ökadkännedom om de hemarbetande kvirmomas situation och urbaniseringsprocessenskonsekvenser för tidsanvändningen i det enskilda hushållet. SCBföreslår att en levnadsnivåundersökning med syfte att statistiskt belysabefolkningens levnadsförhållanden från olika betydelsefulla synvinklar utförsår avseende i huvudsak förhållanden . SCBanser att en särskild åldringsundersökning bör genomföras. Undersökningenskulle utformas som en intervjuundersökning med syfte att ge information omåldringarnas situation i samhället satt i relation bl. a. till åldringsvårdensutformning. Fören sparundersökning för hushållen, avseende i första hand deras sparande under1972, erhöll SCB medel /73. SCB kommer att i särskUd skrivelseframlägga förslag angående närmare utformning och framtida medelsbehov förundersökningen. SCBhar erhållit medel för deltagande i en jämförande internationellinkomstfördelningsstudie . Med hänsyn till undersökningens nära samband medsparundersökningen kommer den att behandlas i den särskilda skrivelsen omsparundersökningen. Detta gäller även en under- sökningom inkomstfördelningen efter transfereringar 1972 som SCB anser bör genomförasi anslutning tiU sparundersökningen. Under rubrikenutvecklingsarbete anför SCB vidare: Vissautredningsarbeten rörande målsättning och tekniska förutsättningar förutarbetande av statistik över levnadsförhållandena i samhället har inletts.Under de närmaste åren beräknas ett fortsatt långsiktigt planeringsarbete kommaatt ske avseende grandprinciper för den tekniskt/administrativa uppläggningenav en systematisk och integrerad statistikproduktion inom detta område. Iarbetet ingår också bl. a. en utvärdering av låginkomstutredningenslevnadsnivåundersökning. Ettannat väsentligt projekt avser utformningen av ett statistiskt ramsystem förpresentation och deskription av individstatistik - ett system försocio-demografisk statistik eller ett individbokföringssystem. Ett sådantsystem skulle på indi\'idstatistikens område kunna komma att motsvara vadnationalräkenskaperna är för den ekonomiska statistiken. I anknytning tiUarbetet med detta system bör även frågan om utarbetande av s. k. socialaindikatorer tas upp, menar SCB. Ett arbete av detta slag pågår ocksåinternationellt. Inombefolkningsstatistiken föreligger vidare ur konsumentsynpunkt angelägna behovatt utveckla och förbättra den löpande statistiken, framför allt dödsorsaks-och flyttningsstatistiken. Fortsattautredningar rörande projektet inkomstfördelning efter transfereringar, börenligt verket fiiretas. Detta projekt beräknas kunna leda fram till en plan förutformning av årliga undersökningar fr. o. m. . Centralbyrån har i tillägg till verkets ordinarieanslagsframställning utförligt presenterat och motiverat det stora projekt somavser kartläggning av de svenska konsumenternas köpkraft och sparande (köpkraftsundersökningen).Projektet innebär en sammankoppling av den ovan berörda sparundersöknin,gen ochden internationeUa inkomstfördelningsstudien. Chefen för har den 1 oktober1971 tillkallat en sakkunnig för att inventera forskningsresultat, statistik m.m. rörande välfärdsutvecklingen i . I direktiven för den sakkunnigeanförs att inventeringen bör syfta till att klargöra vilken statistik och annaninformation som krävs för att fortlöpande belysa fördelningen och utvecklingenav centrala välfärdskomponenter. Den sakkunnige bör utarbeta förslag i frågaom sådana kompletteringar eller förbättringar av informationen i dessaavseenden som är påkallade för att välfärdsutvecklingen kontinuerligt skallkunna följas. Han skall vidare ange vUken forskning eller vilka speciellaundersökningar som bör komma till stånd med syfte att frambringa material somär ägnat att fortlöpande belysa utvecklingenav välfärden och dess fördelning. Den sakkunnige skall samråda med bl. a.statistiska centralbyrån och resp. det avriksdagen beslutade . Frågor rörande levnadsnivå och välfärdsutvecklingberörs också i det förslag till mål och riktlinjer för verksamheten vid forskning (prop. 1971:36, UbU 1971: 11) som nyligenavgivits av en organisationskommitté. Enligt kommittén är forskning på dettaområde principiellt viktig för institutets båda huvudområden, arbetsmarknadsforskningoch social forskning. föreslår att en biträdandeprofessur med denna inriktning inrättas vid institutet . Kommitténsförslag är f. n. föremål för överväganden i Kungl. , och förslagkan väntas bli förelagt . Vad först gäUer kravet i motionen 1971: 296 ommedel för forskning i syfte att utveckla mätmetoder som möjliggör enprissättning av samhällsfaktorer som saknar pris och därigenom skapamöjligheter till korrektare samhäUsekonomiskt underlag för samhällsbeslutbeträffande bl. a. regionalpolitiken, kan konstateras att omfattande undersökningarsom rör regionala välfärdsaspekter har utförts inom ramen för det arbete somexpertgruppen för regional utredningsverksamhet (ERU) bedriver (SOU 1970: 14och 15). Expertgruppens arbete pågår och som framgår av statistiskacentralbyråns yttrande gäller ett av gruppens projekt de samhällsekonomiskaresp. företagsekonomiska produktionskostnaderna i skilda regioner. a. att ge underlag för framtida samhällsekonomiska kalkyler vidlokalisering. Ett annat projekt gäller hushåUens levnadsvillkor i olikaregioner. I vilken utsträckning icke-prissatta miljöfaktorer påverkar företagoch hushåll avses därvid bli belyst. Omfattande material av betydelse för enregional bedömning av välfärdsnivå och välfärdsutveckling torde vidare blitiUgängligt i samband med bearbetningen av Länsplan 70. 1 sammanhanget böräven beaktas rapporten utveckling och planering (SOU 1971: 16),pubUcerad som bilaga tiU långtidsutredning. I rapporten här vissa avlångtidsutredningens data brutits ned på regional nivå. SCBanser inte att det kalkylunderlag, som motionärerna i motionen 1971: 296 tordeavse, effektivast bör eller kan tillgodoses genom att kompletteranationalräkenskaperna med kalkyler över ej prissatta samhällsfaktorer. Verketanser att det i stället gäller att framställa ett för regionalpolitik ochmiljövårdsbeslut specieUt tiUrättalagt dataunderlag och pekar härvid påutrednings- och koordineringsverksamheten inom ERU. Utskottetansluter sig härtiU. ErUigt utskottets mening är ERU:s verksamhet av sådanomfattning och har sådan inriktning att önskemålen i motionen om medel förforskning i syfte att få bättre underlag för samhällsbeslut beträffande bl. a.regionalpolitiken torde vara väl tUlgodosett. I vad mån ytterligareregionalpolitisk välfärdsforskning bör komma i fråga torde få bedömas bl. a. isamband med stäUningstagande till centralbyråns anslagsframstäUning.Hemställan i motionen 1971: 296 avstyrkes. Vad därefter gäller Icravet i motionen 1971: 230 omen parlamentarisk utredning i syfte att utveckla ett system förvälfärdsbedömningar, noterar utskottet att en Ukartad framställning var föremålför ställningstagande . I allmänna beredningsutskottetsutlåtande (1969: 7) konstaterades, att nationalräkenskaperna inte är enadekvat mätare på levnadsstandarden. Ett omfattande metod- och utvecklingsarbeteansågs dock erforderligt innan beslut kunde fattas om att upprätta nyastatistiska serier som mätare på levnadsstandarden. Den inomlåginkomstutredningen utförda kartläggningen av befolkningens levnadsnivåansåg utskottet vara ett steg i riktning mot förverkligande av motionärernasönskemål. biföU enhälligt utskottets hemstäUan. Den utgör som framgår av beskrivningarna i statistiskacentralbyråns och låginkomstutredningens remissyttranden ett samlat och mycketomfattande projekt i huvudsaklig anslutning till en metodik som förordats av eninternationell expertgrupp. Dessa och övriga rapporter som utarbetats inomramen för låginkomstutredningen är nu föremål för analys i skilda sammanhang.Det slutförda projektet torde ha fört arbetet med välfärdsmätning ett gottstycke framåt. Finansutskottetvill poängtera att det nu slutförda levnadsnivåprojektet inte utgör någotförsök att mäta välfärden genom att korrigera eller modifiera tiUgängliganationalinkomstberäkningar. Som utskottet framhöll vid behandlingen av deekonomiska problemen på i sitt betänkande 1971: 30 (s. 19) ärbruttonationalprodukten ett centralt begrepp när man har att bedöma frågor somrör resursavvägningen i samhället, men den har uppenbara brister somvälfärdsmått. Huruvida det är fruktbart eller ens möjligt att utvecklanationalinkomstberäkningarna till ett mer adekvat mått på välfärdsutvecklingeneller att - som anförs i motionen 1971: 230 - upprätta en parallell socialförsörjningsbalans, alternativt att prissatta alla nyttigheter och andrafaktorer som påverkar välfärden, är frågor som är mycket svåra att besvara ochuppenbart kräver ingående överväganden. Såvälstatistiska centralbyrån som - båda verken representerandestor erfarenhet av statistisk bearbetning och analys - anser det i varje failf. n. omöjligt att på ett meningsfullt sätt kombinera ekonomiska ochicke-ekonomiska indikatorer till ett sammanfattande väl- färdsmått.Verken förordar i stället en vidareutveckling av den metodik somlevnadsnivåundersökningen representerar. Utskottetfinner de av verken anförda motiven fÖr denna ståndpunkt bärande. mening skulle ett sammanförande av faktorer som inte aUs ellerendast ofullständigt går att mäta på ett likartat sätt, tiU en skenbartfullständig försörjningsbalans, innebära ökade risker för felaktiga beslut.Metoderna bör därför utvecklas ytterligare innan stäUning tas tillhiu"uvida en parlamentarisk utredning bör tillkallas för att avgörainnehåUet i ett sådant system för välfärdsbedömningar. I första hand bör mandärvid bygga på den metodik som levnadsnivåundersökningen representerar. Dennahar enligt utskottets mening visat sig vara fruktbar som välfärdsanalytisktinstrument. Utskottet vill vidare påpeka att den sakkunnige som inrikesministerntiUkallat enligt beslut fått i uppdrag att i fråga ommätmetoder m. m. utarbeta förslag som är ägnade att belysa utvecklingen avvälfärden och dess fördelning. Den inventering av tillgänglig och eventuellterforderlig ytterUgare statistik som uppdraget innebär utgör enligt utskottetsmening ett nödvändigt och lämpligt avvägt nästa steg. Mot bakgrund av detanförda bör kravet att nu tillsätta en parlamentarisk utredning avslås. Idet föregående har redovisats en rad projekt rörande välfärdsforskning somplaneras i skilda sammanhang. En noggrann angelägenhetsgradering av projektenär enligt utskottet nödvändig, inte minst av kostnadsskäl. Även deinstitutionella arrangemangen bör därvid noga övervägas, i syfte att undvikamisshushållning med existerande forskningsresurser. 1. att avslår motionen 1971: 230 2. att avslår motionen 1971: 296. Närvarande:herrar (), i (s), (), Biu-enstamLinder (m), i (s), i (c), (),(). (), i (s), Asling (c), Gadd (s),Fågelsbo (c), i (fp) och (). avherrar (rn), i (c), ().Brundin (m), Äsling (c), Fågelsbo (c) och i (fp) som anser attutskottets yttrande och hemstäUan bort ha följande lydelse: »Flera viktiga remissinstanser stöder Icravet imotionen 1971: 230 att en utredning tiUsätts i syfte att utveckla ett systemför välfärdsbedömningar. Pågående utredningar av hur tekniska och statistiskametoder att bedöma välfärden kan förbättras bör fullföljas. Det är emellertidenligt vår mening nödvändigt att komplettera detta arbete med en parlamentariskutredning. En sådan utredning skulle kunna ge nya infallsvinklar på de problemsom finns i fråga om att mäta och bedöma välfärd. Även om resultatet i förstahand blir överslagsberäkningar för vissa välfärdskomponenter kan redan dettautgöra ett viktigt komplement till det underlag för viktiga samhällsbeslut somnu kommer till användning. Inteminst viktigt är det att man vid regionalpolitiska beslut kan väga in miljö ochandra viktiga delar av vår välfärd som inte prissätts. Detta påpekas imotion 1971: 296. Den marknadsekonomiska prissättningsmekanismen har storafördelar som här bör komma till användning. Genom att bl. a. arbeta medskuggpriser skapas bättre underlag för samhäUsekonomiskt riktiga beslut.Betydande resurser krävs nu för att snabbt utveckla denna metodik. Utskottetnoterar att i anslagsframställningen för budgetåret1972/73 begärt medel i syfte att utveckla den regionala statistiken liksom fören tidsbudget- och en levnadsnivåundersökning. Utskottet vill understrykavikten av att resurser ställs tUl förfogande för dessa ändamål. 1. att med bifaU tiU motionen 1971: 230 hosKungl. Maj:t hemstäUer om tillsättande av en parlamentarisk utredning i syfteatt utveckla ett system för välfärdsbedömningar. 2. att med bifall till motionen 1971: 296hos Kungl. Maj:t begär att medel anslås för forskning i syfte att utvecklamätmetoder som möjliggör en prissättning av samhäUsfaktorer som saknarpris och därigenom skapa möjligheter tiU korrektare samhällsekonomiskt underlagför samhällsbeslut beträffande bl. a. regionalpolitiken.»