bet · FU01SfU17 · 1971-12-31 00:00:00 — Vadangår dylika förmåner åt arbetstagare, som avses i 1 § första stycketförordningen om sjömansskatt, skall dock värdet beräknas efter de grunder,enligt vilka motsvarande naturaförmåner till ombordanställt manskap som er-lagtsjömansskatt värderas vid bestämmande av pensionsgmndande inkomst. Avdragför kostnader, som arbetstagare haft att av sin lön bestrida i anställningen,må göras i den mån så medgiver. Sådant medgivande målämnas endast om kostnaderna beräknas uppgå tiU minst en tiondel av lönen samtmå avse arbetstagare i viss verksamhet eller, efter framställning avarbetsgivare, viss eller vissa arbetstagare. Denna lag träder i kraft , Äldrebestämmelser gäller fortfarande beträffande avgift som avser tid föreikraftträdandet. Viddebitering enligt 20 § första stycket av arbetsgivares preliminära avgift föråren 1972 och 1973 skall hänsyn tagas även till de genom lagen (1971:00) omändring i lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring vidtagna förändringarna iavgiftsuttaget för obligatorisk yrkesskadeförsäkring samt tiU avgiftsuttagetenligt lagen (1971:00) om arbetarskyddsavgift. 11 saml Nr 17 Lag om ändring i reglementet (1961: 265) angåendeförvaltningen Härigenom förordnas i fråga om reglementet (1961; 265)angående förvaltningen av fonder, dels att 11 § skallupphöra att gälla, dels att 1 och 2 §§ skaU ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Folkpensioneringsfonden, riks- Folkpensioneringsfonden, yrkes försäkringsverkets yrkesskadeför- skadeförsäkringsfonden,särskilda säkrings fond samt den fond, som yrkesskadefonden,fonden för fri- avses i lagen om frivillig statlig villigyrkesskadeförsäkring samt pensionsförsäkring, skola på sätt denfond, som avses i 22 kap. la- nedan stadgas förvaltas av fond- gen omallmän försäkring, skola fullmäktige. på sätt nedan stadgas förvaltas av 2 § Yrkesskadeförsäkringsfondens inkomster utgöras av avgifter för försäkringar enligt försäkringsavgifter enligt 38 och lagen omförsäkring för olycksfall 39 §§ lagen om yrkesskadeförsäk- i arbete, lagen om krigsförsäk- ring samt tillägg som föranledas ring förombord å fartyg tjänst- av tillämpningen av lagen om görandepersoner, lagen om yrkes- krigsförsäkring för sjömän m. ; skadeförsäkring samt lagen om krigsförsäkring för sjömän m. återbetalda belopp enligt 12 §andra stycket lagen om försäkring för olycksfall i arbete och 51 § andrastycket lagen om yrkesskadeförsäkring; bötesmedelenligt 34 § lagen om försäkring för olycksfall i arbete; kapitalbelopp, som inflyta vid inköp iriksförsäkringsverket av livräntor enligt 10 § lagen angående ersättning förskada till följd av olycksfall i arbete eller på grund av verkets övertagandejämlikt 35 § lagen om försäkring för olycksfall i arbete samt 54 och 55 §§lagen om yrkesskadeförsäkring av annan åvilande skyldighet att utgivaersättning i anledning av olycksfall eller sjukdom; samt räntor ochannan avkastning. Yrkesskadeförsäkringsfondens utgifter utgöras av ersättningar och andra kostnader, som i anledning av inträffade skadefaU skola utbetalas av enligt förenämn-da lagar och enligt lagen om försäkring för vissa yrkessjukdomar; ersättningaroch andra kostnader, som i anledning av inträffade skadefall skola utbetalasav riks-, försäkringsverket på grund av obligatorisk försäkring enligt lagenom försäkring för olycksfall i arbete, lagen om försäkring för vissa yrkessjukdomar,lagen om krigsförsäkring för ombord å fartyg tjänstgörande personer, lagen omyrkesskadeförsäkring och lagen öm krigsförsäkring för sjömän m. fl,ävensom kostnader för omreglering, förhöjning och värdesäkring aversättningar enligt dessa lagar; ersättningar, som skola utbetalas avriksförsäkringsverket på grund av övertagande jämlikt 10 § lagen angåendeersättning för skada till följd av olycksfall i arbete, 35 § lagen omförsäkring för olycksfall i arbete samt 54 och 55 §§ lagen omyrkesskadeförsäkring av annan åvilande ersättningsskyldighet; belopp, som av eUer eljeståterbetalas på gmnd av att för mycket influtit till verket i avgifter förförsäkringar enligt de i första stycket omför-ntälda lagarna; samt belopp, som utbetalas till följd avvad nedan i 3 eller stad-. belopp, som av eller eljeståterbetalas på grund av att för mycket influtit till verket i försäkringsavgifteller till-lägg som i första stycket sägs; belopp, som skola utbetalas förbestridande av förvaltningskostnader enligt 39 § andra stycket lagen omyrkesskadeförsäkring; samt belopp, som utbetalas till. följd av vad nedan i 3 §stadgas. Denna lag träder i kraft den 1januari 1972. Dock får överföring av tillgångar frånyrkesskadeförsäkringsfonden tiU särskUda yrkesskadefonden och fonden förfrivillig yrkesskadeförsäkring ske som Konungen bestämmer. 1) I motionen 1971: 357 av m. fl.anförs att skyddsombudens auktoritet måste förstärkas. En väg att nå detta målskulle vara att yrkesinspektionen och arbetarskyddsstyrelsen gemensamt gavsmöjligheter att anordna kurser i arbetarskydd till vilka de fackligaskyddsombuden kallades. Under åberopande av det anförda föreslås »att riksdagenmåtte besluta att i skrivelse till Kungl, Maj:t hemställa om beaktande av de imotionen framförda synpunkterna beträffande skyddsombudens utbildning», 2) I motionen 1971: 750 av ni. flföreslås, såvitt nu är i fråga, att mätte uttala »att den istatsverkspropositionen aviserade arbetarskyddsfonden utformas tUl enarbetsmiljöfond - enligt i motionen angivna riktlinjer - med uppgift att utgeanslag för att inrätta och stödja ett fackligt institut i arbetsmiljöfrågor», 3) I motionen 1971: 796 av m.fl.hemställs »att vid behandlingen av punkt L i statsverkspropositionensbilaga 7 i avvaktan på den av Kungl. Maj:t aviserade propositionen ominrättande av en arbetarskyddsfond måtte besluta reservera ienlighet med vad i motionen anförts», 4) I motionen 1971: 1226 av m. fl.föreslås »1,att i anledning av Kungl. Maj:ts proposition nr 22 måtte besluta a. attmed bifall till syftet i propositionen 1971: 22 om inrättandet av en arbetarskyddsfond besluta dels att denna benämnes arbetsmiljö fond samt att i propositionen föreslagen avgift skall benämnas arbets miljöavgift, dels att huvudman för fonden skall vara arbetarskyddssty relsen, som äger att enligt i motionen anförda riktlinjer avseende sam mansättning tillsätta styrelse för fonden, dels att avgiftens storlek fast- stäUes till en tiondels procent enligt i 3 § Förslag till Lag om arbetar skyddsavgift angivna regler; b, attfem hundradels procent av avgiften avsattes tUl ett i motion 1971: 750 föreslaget fackligt institut i arbetsmiljöfrågor; samt 2,att vederbörande utskott utarbetar på grund härav erforderliga förslag tiUlagtext», 5) I motionen 1971: 1227 av iNennesholm m.fl. hemställs »att vid sin behandling av Kungl, Maj;ts proposition nr 22 beslutar att i skrivelse till Kungl, Maj;t anhålla om parlamentarisk utrednbg för att utarbeta och framlägga förslag till stimulansåtgärder för företag för att möjliggöra en kraftfull satsning på en förbättring av arbetsmiljön och ett omsättande i praktiken av de forskningsresultat som kan förväntas genom inrättandet av arbetarskyddsfonden». 6) I motionen 1971: 1228 av m. fl.hemställs »att måtte I, hos Kungl, Maj:themställa a) att Kungl, Maj:t måtte vidtaga sådana åtgärder attbeteckningen 'arbetarskydd' utbytes mot 'arbetstagarskydd' eUer annan lämpligbeteckning, b) att Kungl. Maj:t måtte tillsätta en parlamentariskutredning med uppgift att utreda frågan om ett successivt infogande avyrkesskadeförsäkringen i den allmänna försäkringen; II, antaga det vid propositionen 1971: 22 fogade a) förslagettiU lag om ändring i lagen (1954: 243) om yrkesskade försäkring, med den ändringen att 38 § tredje stycket i förslaget erhål ler följande lydelse: 'Vid beräkningen---- basbeloppet.Hänsyn skall ej heller tagas till arbetstagare, vars lönunder året understigit av det ovan angivna basbeloppet, såvida fråga ej ärom arbetstagare som avses i 1 § första stycket förordningen (1958: 295) omsjömansskatt.' b) förslagettill lag om arbetarskyddsavgift, med den ändringen att 3 § andra stycket erhåller följande lydelse; 'Vid beräkningen---- allmänförsäkring. Hänsyn tages ej heller till arbetstagare, vars lönunder året understigit av det ovan angivna basbeloppet, såvida fråga ej ärom arbetstagare som avses i 1 § första stycket förordningen(1958: 295) om sjömansskatt. III, ge Kungl. Maj:ttUl känna vad i övrigt i motionen anförts». Yrkandet under I. b) behandlar utskottet i sitt betänkande 1971; 18. Yrkandet under III. gällersammansättningen av arbetarskyddsfondens styrelse. Enligt motionärerna börstyrelsen bli större än vad som föreslås i propositionen och omfattarepresentanter jämväl för tjänstemän och för skogs- och jordbruket. Det börockså prövas om fondstyrelsen kan integreras med styrelsen för arbetsmedicinskainstitutet. Yrkandet under III, bör också ses mot bakgrund av följandeuttalanden i motionsmotiveringen: Medlen i den föreslagna fonden föreslås blifördelade på forskning, utbildning och upplysning. Då det föreligger olikabehov av förebyggande insatser alltefter arbetsplatsernas karaktär, borde detvara rimligt att de mest utsatta branscherna inledningsvis ägnas ett specielltintresse. En del av medlen skulle t. ex. med fördel kunna användas till förebyggandeinsatser inom stenindustrin. Dessa åtgärder bör ingalunda inskränka sig tillforskning, utbUdning och upplysning - eftersom man sannolikt redan i viss måntUlgodosett de behoven - utan också omfatta stöd till direkta skyddsinsatser. En värdefull insats för arbetsmiljön skullesannolikt en »modellfabrik» kunna utgöra. En sådan skulle kunna tjäna somexperimentverkstad för arbetsmiljö på bred basis och förses med flexibelutrustning alltefter de nya rönen på arbetslokalernas och denmaskinella utrustningens områden. Såväl arbetsmedicinska institutet somarbetarskyddsverket skulle här kunna bedriva försöksverksamhet samt utbildningoch forskning. En sådan inrättning skulle kunna vara referensplats inomarbetsmiljöområdet - även då det gäller de internationella kontakterna. De ipropositionen 1971: 22 på s. 35 uttryckta syftena, att »forskningen bör vara praktisktinriktad och omfatta även uppföljande av forskningsresultat i industrin ochandra delar av näringslivet, särskUt så att resultat som utarbetats ilaboratorier prövas i praktisk verksamhet och eventuellt modifieras förpraktisk tUlämpning», skulle därigenom kunna uppnås under betryggande former. En sådan »modellfabrik» som här berörts skulle kunnafinansieras dels av statliga medel, dels av arbetarskyddsfondsmedel och dels avmedel från arbetsmarknadsorganisationerna. Den inbördes fördelningen borde dåvara sådan att staten får huvudansvaret. I propositionen föreslås nyai'egler om yrkesskadeförsäkringens finansiering samt införande av enarbetsgivaravgift för arbetarskyddsändamål. De föreslagna reglerna innebär attden obligatoriska yrkesskadeförsäkringen, som finansierats enligttraditionell kapitaltäckningsme-tod, i fortsättningen skall finansieras enligtfördelningsmetod. Försäkringsavgifterna för ett visst år skall alltså - ilikhet med vad som redan gäller för finansieringen av den allmännatilläggspensioneringen - i princip förslå till årets löpande utgifter förförsäkringen och fördelas mellan de arbetsgivare som är verksamma under året.Det nuvarande differentierade premiesystemet, enligt vilket avgifterna gjortsberoende av näringsgren och de särskilda förhållanden i det enskilda falletunder vilka arbetet bedrivs, ersätts av ett enhetligt premiesystem däravgifterna utgår för alla arbetsgivare efter samma procentsats på avgiftsunderlaget,som utgörs av arbetsgivarens kostnad för löner o, d. Procentsatsen föreslåsutgöra 0,30 , varav en tjugondedel skall anses svara motriksförsäkringsverkets och försäkringsrådets förvaltningskostnader såvittavser obligatorisk försäkring av annan arbetstagare än sådan som är i statenstjänst. Avsikten är att beslutet om procentsatsen som regel skall avse enperiod av och att således omprövning skall ske med jämna meUanrum. Utskottet har inte funnit anledning till erinran motpropositionen i förevarande del och tUlstyrker bifall till den föreslagnaomläggningen av yrkesskadeförsäkringens finansiering. Den föreslagna arbetsgivaravgiftenför arbetarskyddsändamål är avsedd att tillgodose behov av utökad forskningoch utbildning samt förbättrad information i arbetsmiljöfrågor. Syftet medreformen är att mot- verka uppkomsten av yrkesskador och annan av arbetsmiljönbetingad ohälsa samt att få till stånd en förbättrad arbetsmiljö genom vilkenarbetstagarnas hälsa, säkerhet, arbetsanpassning och arbetstillfredsstäUelsekommer att främjas. Arbetsgivaravgiften föreslås även täcka en del avkostnaderna för arbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutetsverksamhet. Det totala avgiftsuttaget föreslås uppgå till av sammaavgiftsunderlag som ligger till grund för beräkning av yrkesskadeförsäkringsavgiften.Av avgiften skall tre femtedelar utgöra bidrag till kostnader för forskning,utbildning och upplysning beträffande arbetarskydd och två femtedelar bidragtill statsverkets kostnader för arbetarskyddsstyrelsens, yrkesinspektionensoch arbetsmedicinska institutets verksamhet. I motionen 1971: 796 riktas kritik mot förslaget att deförstärkta resurserna till arbetarskyddet skall finansieras genomarbetsgivaravgifter. Eftersom sådana avgifter minskar utrymmet för löneökningaroch ett bättre arbetarskydd är ett intresse för alla och inte bara förarbetsgivare och anställda, anser motionärerna det rimligt att kostnaderna förett utökat arbetarskydd betalas över statsbudgeten. Yrkandet i motionen anslutertill dessa synpunkter. De kostnader som föranleds av strävan att göraarbetsmiljön så riskfri som möjligt och förebygga olika former av ohälsa iarbetet är såsom framhålles i propositionen närmast att betrakta som ett slagsproduktionskostnader. Det är därför enligt utskottets mening rimligt att detsamlade arbetsgivarkollektivet bidrar till ökade insatser på arbetarskyddetsområde. Utskottet tiUstyrker - med avstyrkande av motionen 1971; 796 - att ensärskild arbetsgivaravgift tas ut i syfte att förstärka insatserna förarbetarskyddet. De medel som flyter in genomarbetarskyddsavgiften och som inte avses att utgöra bidrag till kostnaderna förarbetarskyddsverkets och arbetsmedicinska institutets verksamhet skall enligtförslaget föras över till en nybildad särskild arbetarskyddsfond. Denna kommeratt tillföras drygt 20 milj, kr. Från fonden skall anvisas medel förforskning, UtbUdning och upplysning beträffande arbetarskydd. Vissa riktlinjerför medelstilldelningen redovisas i propositionen. Sålunda anges att forskningen bör vara praktiskt inriktadoch omfatta även uppföljande av forskningsresultat i industrin och andra delarav näringslivet, särskilt så att resultat som utarbetats i laboratorier prövasi praktisk verksamhet och eventuellt modifieras för praktisk tillämpning.Forskningen bör vidare vara inriktad på uppgifter, som kräver snabba ochkraftiga insatser, samt på stora och långsiktiga projekt. Genom dessaanvisningar - till vilka utskottet är berett att ansluta sig - öppnar man bl,a, möjligheter såsom föreslås i motionen 1971: 1228 att inrätta enexperimentverkstad för arbetsmUjö på bred basis. Det får ankomma på denföreslagna fondstyrelsen att närmare pröva om viss forskning lämp- ligenbör bedrivas i denna form. Med det anförda får motionen anses besvarad i dennadel. Ifråga om utbildningen uttalas att medel bör kunna stiUlas till förfogande förkompletterande fortbUdning av olika yrkeskategorier inom företagshälsovårdenoch arbetarskyddet i övrigt. Särskilt viktig anses utbildningen av skyddsombudvara. Här krävs, framhålls det i propositionen, stora insatser för att få tUlstånd en så bred utbildningsbas som möjligt när det gäller såvälgrundutbildning som kontinuerlig vidareutbildning. För egen del vUl utskottetstryka under vikten av utbildning på arbetarskyddsområdet. Den förändraderisksituation som mekanisering och strukturförändring fört med sig i föreningmed ökad arbetstakt, ökat skiftarbete och nya former för arbetstidsförläggninghar förstärkt behovet härav. Inte minst är det som påpekas i motionen 1971: 357angeläget att skyddsombuden erbjudes kurser i arbetarskydd. Ökade kunskaperskulle förstärka ombudens ställning på arbetsplatserna och ge dem bättremöjligheter att i enlighet med arbetarskyddslagen verka för sundhet ochsäkerhet i arbetet. Utskottet noterar därför med särskild tillfredsstäUelse attdepartementschefen så klart framhållit att arbetar skyddsfondens medel skallutnyttjas för en ordentlig satsning på utbildning av skyddsombud. Härigenomkommer de önskemål som redovisats i motionen 1971: 357 att bli tillgodosedda.Någon åtgärd från sida i anledning av denna motion är därför intepåkallad. Upplysningföreslås ske dels i form av en brett upplagd information om arbetarskydd medanlitande av olika massmedier dels i form av återkommandearbetarskyddskampanjer. En ytterligare upprustning av den av Föreningen förarbetarskydd utgivna tidskriften kan också stödjas genom medelfrån fonden. Utskottet har inte något att erinra mot propositionen i denna del. I några motioner föreslås att arbetarskyddsfondenskall kunna tas i anspråk för ytterligare former av insatser påarbetsmiljöområdet. Det anförs i motionen 1971: 1228 att behovet avförebyggande åtgärder varierar efter arbetsplatsernas karaktär och att det ärrimligt att de mest utsatta branscherna, bl, a. stenindustrin, ägnas särskUtintresse, I dessa faU bör enligt motionärerna åtgärderna inte inskränka sigtill forskning, utbildning och upplysning utan också omfatta direkta skyddsinsatser. Utskottetutgår från att de medel som utdelas från arbetarskyddsfonden, i den mån deinte utnyttjas för projekt som omfattar hela arbetslivet eller större delar avdetta, kommer att satsas på branscher med särskilda behov av förstärktaarbetarskyddsåtgärder. Det får ankomma på fondstyrelsen att närmare övervägaprioriteringen mellan olika aktiviteter inom arbetarskyddet. Enligt utskottetsmening bör inte föregripa styrelsens behandling i detta avseende mednågot uttalande. Motionen 1971: 1228 avstyrkes därför i denna del. skottet sig kunna tillstyrka förslaget attarbetarskyddsavgiften skall kunna användas till direkta skyddsinsatser påenskilda arbetsplatser. Kostnaderna för sådana bör enligt arbetarskyddslagensprinciper i första hand ankomma på den enskilde arbetsgivaren. I anslutning tUl det sist anfördavill utskottet betona betydelsen av att arbetsgivarna själva aktivt verkar fören förbättrad arbetsmiljö. Vid sidan om de betydande samhälleliga satsningarsom gjorts i syfte att begränsa hälsoriskerna i arbetslivet,bl, a, genom förstärkning av de statliga arbetarskyddsorganens resurser, måstearbetsgivarna själva förutom genom den föreslagna arbetsgivaravgiften aktiverasina insatser på arbetsmiljöområdet, I motionen 1971: 1227 föreslås att enparlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdrag att lägga fram förslag omlämpliga stimulansåtgärder för att förmå företag att satsa på förbättring avarbetsmUjön och i praktiken omsätta de forskningsresultat somarbetarskyddsfonden kommer att initiera. Utskottet kan med hänvisning till vadovan anförts i huvudsak instämma i motionens syfte. Den tillkalladearbetsmiljöutredningen med uppdrag att företa en allmän översyn avarbetarskyddslagstiftningen torde under sitt arbete knappast undgå att komma inpå frågor av den typ som berörs i motionen. Tillkallandet av ytterligare enutredning på detta område synes därför inte vara erforderligt. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. I motionen 1971: 750 föreslås attarbetarskyddsfonden skall anslå medel för att inrätta och stödja ett instituti arbetsmiljöfrågor i fackföreningsrörelsens regi. Institutet föreslås få trehuvuduppgifter: att bedriva forskning på arbetsmUjöområdet, att organisera ochleda utbildning av skyddsombud och att utbilda fackliga skyddsinspektörer meduppgift bl. a. att biträda skyddsombuden i deras arbete. I motionen 1971: 1226föreslås i konsekvens härmed att arbetsgivaravgiften dubbleras och bestäms till0,av avgiftsunderlaget samt att hälften av avgiften skall avsättas för attfinansiera det fackliga institutet. De huvuduppgifter som motionärerna föreslår för detfackliga institutet sammanfaller i väsentliga delar med de uppgifter som åvUardet arbetsmedicinska institutet, i vars styrelse bl. a. ingår företrädare förarbetsmarknadsparternas organisationer. Inrättandet av ett fackligt institutvid sidan av det arbetsmedicinska institutet, båda finansierade genomarbetarskyddsavgiften och med i stort sett samma arbetsuppgifter, skulleinnebära att tillgängliga resurser såväl ekonomiska som personella skullesplittras på ett orationellt sätt. Enligt utskottets mening är det inte hellerlämpligt att fattar beslut som innebär att den fackliga rörelsenåläggs att starta och driva ett institut i arbetsmiljöfrågor. Det torde få blifackföreningsrörelsens egen sak att fatta beslut härom. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet berörda motioner i förevarande delar. I tvåmotioner aktualiseras ett terminologiskt spörsmål i anslutning tUl propositionens förslag att arbetsgivaravgiften skallbenämnas arbetarskyddsavgift och fonden skall benämnas arbetarskyddsfonden. Imotionen 1971: 1226 föreslås benämningarna arbetsmiljöavgift och arbetsmiljöfond.I motionen 1971: 1228 förordas att ordledet »arbetarskydds-» byts ut mot»arbetstagarskydds-» eller annan lämplig beteckning. Beteckningen arbetarskydd har gammal hävd ilagstiftningen. Den får anses ha givit ett adekvat uttryck för lagstiftningensursprungliga inriktning på att förebygga rena yrkesskador. Allteftersomområdet för arbetarskyddet vidgats tUl att omfatta en mer total syn på sambandmellan olika faktorer i arbetsmiljön och deras hälsofarliga konsekvenser och arbetstagarenshela hälsosituation därigenom kommit i centmm, kan med visst fog anföras attbeteckningen arbetarskydd är alltför snäv. Utskottet förutsätter attarbetsmiljöutredningen under sitt arbete kommer att beakta detta förhållande isamband med terminologiska ställningstaganden. I avvaktan på utredningensförslag till ny lagstiftning på området bör beteckningarna arbetarskyddsavgiftoch arbetarskyddsfond - i likhet med beteckningarna arbetarskyddslag ocharbetarskyddsstyrelsen - kunna godtagas. Utskottet avstyrker således motionemai förevarande delar. Arbetarskyddsfonden skall enligtpropositionen förvaltas av en särskilt inrättad styrelse, som skall ha attbestämma om medlens användning och fördelning. Någon forsknings-, utbUdningseller upplysningsverksamhet är det inte tänkt att styrelsen skall bedriva iegen regi. Den skall endast anvisa medel för olika projekt. Beträffandestyrelsens sammansättning föreslås i propositionen att det får ankomma påKungl. Maj:t att närmare besluta härom. Enligt motionen 1971: 1226 talar starka skäl för attarbetarskyddsstyrelsen görs till huvudman för fonden med uppdrag bl. a. attutse fondstyrelse, i vilken ett dominerande löntagarinfljftande börsäkerställas. Enligt motionen 1971: 1228 bör fondstyrelsen få en aUsidigsammansättning. Inte endast representanter för LO och SAF bör ingå utan ävenrepresentanter för tjänstemännen genom TCO, och SR samt företrädare förskogs- och jordbruket. I samma motion ifrågasätts också om inte fondstyrelsen ihög grad skulle kunna integreras med styrelsen för arbetsmedicinska institutet. I propositionen uttalar föredragande departementschefenatt han övervägt olika tänkbara lösningar beträffande fondmedlens förvaltning,främst möjligheten att låta arbetarskyddsstyrelsen handha förvaltningen, menatt han av olika skäl stannat för en särskilt tillkallad fondstyrelse. mening bör i avvaktan på den översyn av organisatoriska frågor påarbetarskyddsområdet, som arbetsmiljöutredningen enligt sina direktiv ochtilläggsdirektiv har att verkställa, departementschefens förslag kunnagodtagas. Utskottet avstyrker därför motionen 1971: 1226 i denna del. Utskottetförutsätter emellertid att fondstyrelsen får en tämligen bred