bet · FU01FiU11 · 1971-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkande nr 1971 FiU 1971:11 betänkande i anledning av Kungl. Maj Is istatsverkspropositionen gjorda framställning om anslag för /72till skatteutjämningsbidrag till kommunema m. m. jämte motioner. Maj:t har i propositionen1971:1, bUaga 9, (punkt D 2, s. 8891 i utdrag av statsrådsprotokollet överfinansärenden för ) föreslagit att tUlSkatteutjämningsbidrag tUl kommunerna m. m. för /72 anvisa ettförslagsanslag av 1 . I detta sammanhang har utskottet behandlat dels motionen 1971:52 av i m.fl. (vpk) vari hemstäUts att beslutar att i skrivelse tUl Kungl.Majl: hemställa om 1. förslag rörande kompensation tUl kommuner och landstingför de ökade utgifter som är föranledda av höjningarna av mervärdeskatten samt befrielse från aUmänna arbetsgivaravgiften, 2. förslag rörande ändrad kostnadsfördelning mellan statoch kommun i första hand i fråga om skolan, barnstugeverksamheten, pensionärernas bostadstillägg samt sjuk- och hälsovård, dels motionen 1971:178 av i m.fl. (c) vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Majrt anhåUer omskyndsam utredning och förslag om ett statUgt grundbelopp i det kommunalabostadstiUägget till folkpensionen, dels motionen 1971:294 av m. fl. (m) varihemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Majl: måtte hemställa 1. att frågan om kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun tas upp tUl prövning av en särskild beredning, 2. att i avvaktan på en lösning härav förslag tUl åtgärdersyftande tUl ett totalstopp för fortsatt kostnadsövervältring från stat till kommun förelägges , dels motionen 1971:295 av m. fl. (c) varihemstäUts att beslutar att i skrivelse tUl Kungl. Majrt anhålla omskyndsam parlamentarisk utredning rörande kommunernas ekonomiska situation,varvid frågan om kostnadsfördelningen meUan stat och kommun särskUt beaktas, ienUghet med vad som anförts i motionen. Anslaget tiUskatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. har för /72beräknats efter oförändrade grunder. Jämfört med riksstaten för innevarandebudgetår föreslås en höjning med 200 milj. kr. tiU 1 880 mUj. Vid behandUngen av motsvarandeanslag begärde på statsutskottets förslag en översyn av detnuvarande skatteutjämningssystemet i syfte att nå en ytterUgare utjämnadkommunalskatt över hela landet och att i samband därmed i härför erforderUgomfattning ta upp tUl övervägande frågan om kostnadsfördelningen meUan stat ochkommun. Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den 24 aprU 1970tUlkaUade chefen för sakkunniga med uppdrag att se överskatteutjämningssystemet. I direktiven för skatteutjämningsrevisionen (seRiksdagsberättelsen 1971, s. 231) framhöU emellertid departementschefen attfrågan om kostnadsfördelningen meUan stat och kommun inte borde tas upp tillprövning av utredningen. Denna fråga hänger intimt samman med uppgifts- ochansvarsfördelningen meUan stat och kommun, varför den enUgt departementschefensuppfattning senast manifesterad i hans svar i kammaren på eninterpeUation inte bör tas upp förrän den ungefär tUlsattalänsberedningen funnit en lösning på dessa fördelningsproblem. Utskottet viU i sammanhanget också peka på att 1967 årskommunalskattekommitté i sitt betänkande (SOU 1970:62) föreslagit en ändringav reglerna för utbetalning av kommunalskattemedel, som under resten av1970talet skuUe tUlföra kommunerna meUan 150 och 300 milj. kr. mer änenUgt nu gäUande regler. I princip bör enUgt utskottets mening fördelningen avkostnaderna för den offentUga verksamheten meUan stat och kommun baseras på huransvaret för beslutsfattandet på oUka områden är fördelat. Denna princip, som isig är uttryck för en noggrann vakthållning kring den kommunala självstyrelsen,har också legat till grund för de uppdelningar av ansvars- och kostnadsområdensom vid återkommande tiUfäUen kommit tUl stånd meUan stat och kommun. mening får den kommunala självstyrelsen inte begränsas mer ännödvändigt när riksdag och regering anger riktUnjer och principer som påverkarkommunerna i deras arbete. Utskottet viU i sammanhanget nämna att Kungl. Maj:t genomkungörelse (SFS 1970:641) begränsat statUga myndighetersrätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd. Alla sädana åtgärder, somkan påverka gällande standard eUer tUlämpade normer och som i väsentUg grad kanleda tiU direkta eUer indirekta kostnadsökningar, måste numera underställasKungl. Härigenom bör enUgt utskottets mening garantier ha skapatsför att man ej behöver befara någon inte avsedd övervältring av kostnader frånstat tiU kommun. Utskottet avstyrker därför hemställan i motionen l971:294 idenna del. I motionema 1971:294 och 1971:295 har hemställts om enskyndsam utredning av frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Avvad som tidigare anförts beträffande sambandet mellan beslutsfattande ochkostnadsansvar framgår emeUertid att en sådan utredning är avhängig resultat somlänsberedningen kommer tUl i fråga om samhäUs-uppgiftemas fördelning i stortmeUan stat och kommun. Utskottet finner sig därför inte kunna biträdamotionernas yrkande såvitt nu är i fråga. 1 motionen 1971:178 föreslås att frågan om ett statUgtgrundbelopp i det kommunala bostadstUlägget tUl folkpensionärer ges förtur iskatte-utjärrmingsrevisionens arbete. Målsättningen för denna utredning äremeUertid enUgt direktiven att bibehåUa det nuvarande systemets principieUauppbyggnad med generella bidrag utan specialdestination. Utskottet vUl i dettasammanhang också erinra om att statsutskottet vid behandUng av Uknande motionervid de två (SU 1969:36 och SU 1970:120) understrukit attaUmänt hållna, automatiskt verkande regler som ej inkräktar på kommunernassjälvbestämmanderätt även i fortsättningen bör vara huvudprincip iskatteutjämningssystemet. Dessa synpunkter, som godtogs av , ägeraUtjämt giltighet. Motionärerna kräver utredning om ett statUgt grundbelopp idet kommunala bostadstUlägget tiU folkpensionen. Detta belopp skaU enUgtmotionärerna vara detsamma oberoende av kommun, och vidare bör grundbeloppetkonstrueras med ett högre belopp för två pensionsberätti-gade makar tUlsammansän för ensam pensionär. Vad som ytterUgare skall utredas sedan motionärerna angettprinciperna för förslaget är emeUertid oklart. Det som återstår är endast attfastställa beloppets storlek. Ett beslut av denna innebörd är inte teknisktkompUcerat. Problemet är hur ett kostnadsåtagande från statens sida på dettaområde skall finansieras. Drygt 650 000 pensionärer uppbär kommunaltbostadstiUägg. Ett statUgt bidrag på . tiU var och en av dessapensionärer skulle innebära ökade statsutgifter på ca 800 milj. kr.Utskottet menar att ett kostnadsåtagande från statsmakternas sida av dennastorlek står i strid med vad ett enigt utskott hävdade i fråga om riksdagensutgiftsprövning i sitt betänkande över finansplanen (FiU 1971:1). Detta vannriksdagens bifaU. I betänkandet uttrycktes nödvändigheten av att riksdagensutgiftsprövning blir restriktiv, bl. a. mot bakgrunden av de krav på denekonorruska poUtiken som ett återstäUande av utrikesbalansen stäUer. Motionärernas krav på utredning är så preciserat att detmåste jämstäUas med ett krav på ökade utgifter av mycket betydande omfattning. Mot bakgrunden av det anfördaavstyrker utskottet yrkandet i motionen 1971:178. I motionen 1971:52 slutUgen yrkas dels på kompensation tUlkommuner och landsting för de ökade utgifter som är en följd avmervärdeskattens höjning och den aUmänna arbetsgivaravgiften, dels att staten iökad utsträckning skaU överta kommunernas kostnader för skola,barnstugeverksamhet, pensionärers bostadstUlägg samt sjuk- och hälsovård. Hurstor omfördelning av kostnaderna från kommuner och landsting tUl staten dettaskuUe medföra är svårt att beräkna eftersom motionärernas förslag inte ärkvantitativt preciserade. Att det skulle komma att röra sig om miljardbeloppstår emellertid utom aUt tvivel. Enbart kommunernas kostnader för bostadstUläggför folkpensionärerna uppgick tiU ca 850 milj. kr. ochpersonalkostnaderna vid barnstugorna, som enUgt motionärerna bör övertas avstaten, kan uppskattas tiU mellan 250 och 300 milj. kr. Utöver redan anförda synpunkter på kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun vUl utskottet här understryka att en omfördelning avkostnaderna av den omfattning det här skulle bU fråga om med nödvändighet kräverkompenserande ekonomisk-politiska åtgärder från statens sida. Enskattebefrielse för kommunerna eUer en överflyttning av finansieringen av endel av kommunernas utgifter tUl staten kan i och för sig icke öka de tUlgängUgareala resurserna i samhället. För att i en sådan situation inte försämra densamhällsekonomiska balansen måste staten antingen begränsa sina egna utgiftereUer håUa tUlbaka den privata konsumtionen och de privata investeringarna genomen skärpt beskattning eller en åtstramning på kreditmarknaden. MöjUgheternaatt genomdriva en sådan kompenserande statUg ekonomisk poUtikbedömer utskottet som obefintliga. Med hänvisning till vad sålunda anförts anser utskottetatt motionen 1971:52 bör avslås. 1. tUl Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m. m. för budget året \91\\11 på driftbudgeten under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av I . 2. avslårmotionerna 1971:295 och 1971:294 beträffande utredning om kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun 3. avslår motionen1971:294 beträffande totalstopp för fortsatt kostnadsövervältring från stat tUlkommun 4. avslår motionen1971:52 5. avslår motionen1971:178. Närvarande: herrar (), i (s), (). (), i (s), (),i (s), i (s), Aslirig (c), fruThorsson (s), herrar Fågelsbo (c), (), i EskUstuna (s) ochPettersson i (c). 1. beträffande utredning omkostnadsfördelningen mellan stat och kommun av herrar (),(), ÄsUng (c), Fågelsbo (c), () och i (c)som anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed »I motionerna» och slutar med »i fråga» bort ersättas med text av följandelydelse: »Utbyggnaden av den kommunala verksamheten har lett tUlstora ekonomiska påfrestningar för kommunerna. Då expansionen i hög gradsammanhänger med att staten genom direkta beslut ålagt kommunerna nyauppgifter, är det enUgt utskottets uppfattning nödvändigt attkostnadsfördelningen meUan stat och kommun särskUt uppmärksammas. Utskottet viUunderstryka värdet i att utbyggnaden av den offentUga verksamheten i storutsträckning kan ske genom lokala och regionala kommunala organ. Enförutsättning måste emellertid vara att staten i rimlig grad medverkar vidfinansieringen. Den snabba kostnadsövervältring från stat till kommun som ägtrum har, som framhåUits i motionerna 1971:294 och 1971:295, haftbåde olyckUga verkningar för den kommunala självstyrelsen och negativakonsekvenser i skattepoUtiskt hänseende. Höjningar av den kommunalautdebiteringen leder exempelvis tUl att effekterna av fjolårets skattereformsnabbt eUmineras. I motionema 1971:294 och 1971:295 har hemstäUts attkommunernas ekonomiska situation, särskilt vad avser kostnadsfördelningenmeUan stat och kommun, skaU skyndsamt utredas. Som utskottet redan framhåUitbegärde att frågan om kostnadsfördelningen skulle tasupp tiU prövning i samband med en allmän översyn av Uppdraget för den utredning somdärefter tiUsatts den s. k. skatteutjämningsrevisionen har dock begränsatstUl att gäUa en översyn av skatteutjämningssystemet. Frågan om kostnadsfördelningenhar däremot ansetts böra anstå tUls den pågående utredningen om kommunernaskompetens framlagt sina förslag.» delsutskottets hemstäUan under 2 bort ha följande lydelse: med bifaU tUl motionen 1971:295och i anledning av motionen 1971:294, sistnämnda motion såvitt nu är i fråga,hos Kungl. Majl anhåUer om en skyndsam parlamentarisk utredning rörandekommunernas ekonomiska situation, varvid frågan om kostnadsfördelningen meUanstat och kommun beaktas.» 2. beträffande övervältring avkostnader från stat till kommun av (), som anser att dels det stycke i utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed »Utskottet vUl» och på s. 3 slutar med »denna deb> bort ersättas medtext av följande lydelse: »Utskottet vUl i sammanhanget nämna att Kungl. Maj :t i ensärskild kungörelse av (SFS 1970:641) begränsat statUgamyndigheters rätt att meddela föreskrifter, anvisningar eller råd. Alla sådanaåtgärder, som kan påverka gäUande standard eUer tUlämpade normer och som iväsentUg grad kan leda till direkta eUer indirekta kostnadsökningar, måstenumera understäUas Kungl. Härigenom har enUgt utskottets mening vissa, men ejtUlräckUga garantier skapats för att det ej skaU bli icke avseddakostnadsövervält-ringar på kommunerna. Bakgrunden tUl de krav som stäUs imotion 1971:294 är att kommunernas ekonomiska läge är aUvarUgt. En orsak tUldetta är de uppgifter som staten ålagt kommunerna. Prognoser visar attkommunernas ekonomi kommer att bU ännu mera ansträngd innan någon utredning omkostnadsansvaret mellan stat och kommun kan leda tiU en bättre tingens ordning.Det är därför betydelsefuUt att understryka att Kungl. Maj;t skaU iakttaga denallra största restriktivitet vid behandUngen av de förslag till nya,kostnadshöjande föreskrifter, anvisningar och råd som de oUka myndigheterna kankomma att framlägga. Skulle Ukväl en kostnadspåvältring aktuaUseras, borde denmed fördel kunna understäUas prövning. Kommunernas ekonomiska läge är så aUvarligt att man ävenkan överväga att göra en genomgång av nu gäUande föreskrifter, anvisningar ochråd. Det är möjUgt att dessa i vissa faU är så utformade att de visserligentiUfredsstäUer högt ställda ambitioner på de enskilda tjänster som erbjuds mendärigenom också gör dessa tjänster så dyra att det blir omöjligt för kommunernaatt vid rimliga skattesatser erbjuda dem i en riktig omfattning.» delsutskottets hemstäUan under 3 bort ha följande lydelse; i anledning av motionen 1971:294 såvitt nu är ifråga som sin mening ger Kungl. Maj t tUl känna vad utskottet anfört omkostnadsövervältring från stat tUl kommun,» 3. beträffande statligt grundbelopp idet kommunalabostadstillägget av herrar (), (), Äsling (c),Fågelsbo (c), () och i (c) som anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med »I motionen» och på s. 4slutar med »motionen 1971:178» bort ha följande lydelse: »Imotionen 1971:178 föreslås att frågan om införande av ett statUgt grundbidrag idet kommunala bostadstUlägget utreds med förtur. Kostnaderna för de kommunalabostadstUläggen, som helt bestrids av kommunema, är mycket betungande. Kommunermed ett svagt skatteunderlag och med ett stort antal folkpensionärer har svårtatt utge bostadstiUägg i den utsträckning, som är önskvärt ur rättvisesynpunkt.Den nuvarande ordningen beträffande finansieringen av de kommunalabostadstUläggen, vUken motionärerna kritiserar, utgör därför ett betydelsefuUtexempel på nödvändigheten av att snabbt utreda kostnadsfördelningen meUan statoch kommun. Vad utskottet här anfört bor ges Kungl. Maj :t tUl känna.» dels utskottetshemstäUan.under 5 bort ha följande lydelse: i anledning av motionen 1971:178 som sin meningger Kungl. Maj :t tUl känna vad utskottet anfört beträffande statUgtgrundbelopp i det kommunala bostadstUlägget.»