bet · FU01LU9 · 1971-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande nr 1971 LU 1971: 9 Lagutskottetsbetänkande i anledning av dels Kungl. Maj:ts proposition (1971:12) med förslagtill bostadsrättslag, m. m., dels motioner i ämnet, dels motion angåendebesittningsskyddet för hyresgäst vid överlåtelse av fastighet tillkommanditbolag. Maj:t har under åberopande av utdrag avstatsrådsprotokollet över justitieärenden för och den 29december 1970 samt av lagrådets protokoll föreslagitriksdagen att antaga vid propositionen fogade och i bilaga till dettabetänkande redovisade förslag till 1. bostadsrättslag, 2. lag om ändring irättegångsbalken, 3. lag om ändring iutsökningslagen (1877: 31 s. 1), 4. lag om ändring i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar, 5. lag om ändring i lagen (1970:998) om arrendenämnder och hyresnämnder, 6. lag om ändring i lagen (1970:995) om införande av nya jordabalken, 7. lag om ändring icivilförsvarslagen (1960: 74). Propositionen innehåller förslag till nybostadsrättslag som skall ersätta lag om bostadsrättsföreningar och1968 års lag om förskott vid upplåtelse av bostadsrätt. Förslagetinnebär att möjligheten att träffa förhandsavtal om upplåtelse av bostadsrätttill bostadslägenhet avskaffas. Den bostadssökande skall antas till medlem iföreningen och få bostadsrätt redan när han binder sig för lägenhet iföreningens hus. Genom en särskild föreskrift om att i regel minst två avstyrelsens ledamöter skall väljas på föreningsstämma garanterasbostadsrättshavarna representation i föreningens styrelse under produktionsskedet. får upplåta bostadsrätt skall ekonomisk plan för föreningensverksamhet ha godkänts av . Planen skall vara försedd med intyg avtvå särskilt auktoriserade personer om att den LU 1971: 9 2 vilar på tillförlitliga grunder. Drabbasbostadsrättshavare av väsentlig avgiftshöjning kan han frånträda bostadsrätten,om det inte är obilligt mot föreningen eller dess medlemmar att bostadsrättenfrånträds. Han har då rätt till skälig ersättning för bostadsrätten och får bokvar i lägenheten . För att garantera att bostadsrättshavarenfår ut ersättning som han kan vara berättigad till föreskrivs att förening, somvill upplåta bostadsrätt innan den slutliga anskaffningskostnaden för huset harredovisats, skall ställa betryggande säkerhet för eventuell skyldighet attbetala ersättning för bostadsrätten med belopp motsvarande grundavgiften. Föreningarna skall i stadgarna kunna fritt bestämma omreglering av ersättning för bostadsrätt vid överlåtelse. Den som har betalathögra ersättning än stadgarna medger kan vägras medlemskap. Någon offentligkontroll av överlåtelseersättningarna föreslås inte. Bestämmelserna om bostadsrättshavares rättigheter ochskyldigheter anpassas till motsvarande regler inom hyreslagstiftningen. Äktamakes ställning förbättras i olika avseenden. a. skall båda makarna kunnabli medlemmar i föreningen om de har en bostadsrättslägenhet tillsammans. Bostadsrätt till lägenhet som tjänar gäldenären eller hansfamilj till stadigvarande bostad skall i regel inte få utmätas. Beträffande förfarandet i tvister innebär förslaget atttvist som avser en föreningsrättslig fråga skall handläggas av allmän domstol.Däremot skall vissa tvister som rör den i bostadsrätten ingåendenyttjanderätten i första hand prövas av hyresnämnd med rätt för part attklandra nämndens beslut vid fastighetsdomstol. Andra sådana tvister skall iförsta hand avgöras av fastighetsdomstol. Förening eller aktiebolag får inte upplåta andelsrätt medvilken följer rätt att för begränsad tid besitta eller hyra bostadslägenhet.Detsamma gäller för handelsbolag (kommanditbolag). Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1972och skall med vissa jämkningar tillämpas även på redan registreradebostadsrätts föreningar. Utskottet har i samband medpropositionen behandlat följande i anledning av densamma väckta motioner,nämligen A.motionen 1971: 1211 av , i vilken motion hemställs "attriksdagen vid antagande i övrigt av Kungl. Maj:ts proposition med förslag tillbostadsrättslag m. m. måtte besluta, beträffande förslag till lag om ändring iutsökningslagen, att 65 § punkt 6 skall ha följande lydelse 6.bostadsrätt. LU 1971: 9 3 B. motionen 1971: 1212 av m. fl., ivilken motion hemställs "delsatt i anledning av Kungl. proposition 1971: 12 måtte besluta attbestämmelsen i lagförslagets 10 och 12 §§ om rätt till försäljning avbostadsrätt på offentlig auktion utgår samt att lagtexen i dessa paragraferutformas så att bostadsrätten överförs till föreningen på sätt som anges imotionen, attinföra lagstadgat förbud mot försäljning av bostadsrätt till överpris, varviderforderlig lagtext utarbetas med utgångspunkt i bestämmelserna i den slopadebostadskontrollagen, atttill lagförslagets 40 § foga bestämmelser innebärande att bostadsrättsföreningendast får bildas av kooperativt bostadsföretag, att privat juridisk personinte får förvärva bostadsrätt, att fysisk person endast skall kunna förvärva enbostadsrätt och att bostadsrättslägenhet i princip icke får uthyras somhyreslägenhet, delsatt vederbörande utskott får i uppdrag att utarbeta erforderligalagtextändringar i enlighet med anförda ändringsyrkanden"; C. motionen 1971: 1213 av m. fl., ivilken motion hem ställs "attriksdagen vid antagandet i övrigt av lagförslaget i Kungl. Maj:ts propositionnr 12 måtte besluta att omarbeta 47 och 50 §§ så att överensstämmelse ihuvudsak uppnås med 22 och 23 §§ i bostadsrättskommitténs förslag"; D. motionen 1971: 1214 av herrar ochNordberg, i vilken motion hemställs "attsista meningen i andra stycket på s. 84 i propositionen utgår som motiveringtill den föreslagna lagtexten i 23 §, attbostadsrättslagen tillförs bestämmelser motsvarande 47 § punkt 6 lagen den 25april 1930 om bostadsrättsföreningar, att den nya lagen skallträda i kraft , och att vederbörande utskottmåtte utarbeta erforderlig lagtext"; samt E. motionen 1971: 1215 av och frökenLjungberg, i vilken motion hemställs "attriksdagen vid behandling av Kungl. Maj:ts proposition 1971: 12 måtte beslutaatt ekonomisk plan skall ha det innehåll som anges i 18 § andra och tredjestyckena i bostadsrättskommitténs förslag till bostadsrättslag och att vederbörande utskottmåtte utarbeta härför erforderlig lagtext". Utskottet har i samband med propositionen ävenbehandlat den fristående motionen 1971: 332 av m. fl., i vilkenmotion hemställs LU 1971: 9 4 "att i skrivelse till Kungl. Maj:tbegär sådan lagändring att det lagstadgade besittningsskyddet för hyresgästernainte försämras i de fall där äganderätten till en fastighet överförs tillkommanditbolag". Till utskottet har inkommit skrivelser från SvenskaRiksbyggen och HSB. Redovisningi betänkandet av motiveringarna till lagförslagen och av motionemas innehåll I det följande redovisar utskottet vaddepartementschefen under rubriken anfört vid remissentill lagrådet. Vidare redovisas vissa av departementschefen anförda allmännasynpunkter. Redogörelser för gällande rätt, utredningsförslag, remissvar,specialmotivering m. m. redovisas endast i de avsnitt som bedömts vara avsärskilt intresse med hänsyn till innehållet i de i ämnet väckta motionerna. Isamband med motionerna redovisas även vissa framställningar från ochHSB. I övrigt hänvisarutskottet till propositionen. Chefen för , statsrådetGeijer, anförde vid lagrådsremissen rörande bostadsrättslagstiftninginledningsvis följande. Medstöd av Kungl. Maj:t bemyndigande tillkallades den 12februari sakkunniga för att göra en allmän översyn av lagen (1930:115) om bostadsrättsföreningar (bostadsrättslagen). I direktiven tillutredningen angavs att lagen borde moderniseras och anpassas till rådandeförhållanden på det område den reglerade. De sakkunniga borde ägnauppmärksamhet åt frågan hur behövlig trygghet skulle skapas förbostadsrättshavarna och hur dessas förhållanden inbördes och till föreningenlämpligen borde ordnas. Vidare borde de överväga i vilken utsträckning kontrollfrån det allmärmas sida kunde behövas beträffande särskiltbostadsrättsföreningarnas tillkomst och hur kontrollen över huvud tagetlämpligen borde anordnas. Dessutom uttalades i direktiven att rättsreglerna påområdet borde förebygga uppkomsten av ekonomiskt osunda bostadsrättsföreningaroch möjliggöra en rationell bostadskooperativ verksamhet. Desakkunniga antog namnet bostadsrättskommittén. Kommittén avlämnade i mars 1969betänkandet Bostadsrätt (SOU 1969: 4). Betänkandet innehåller bl. a. förslagtill ny bostadsrättslag. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , hovrätten förNedre , lagberedningen, kommerskollegium, , statenshyresråd, statens personalbostadsdelegation, lant-niäteristyrelsen,länsstyrelserna i , , , Värm- LU 1971: 9 5 landsoch , hyresnämnderna i , samt län. , , (), , och u. p. a. (HSB), SvenskaRiksbyggen, , , , NäringslivetsByggnadsdelegation, AB Bostadsgaranti, kommunalekonomiska förening u.p. a., ek. för., ek. för.. i (LO),(), (), Föreningen ochstadsdomare, . , KonungariketSveriges stadshypotekskassa och Svenska Försäkringsbolags Riksförbund.Yttrande har vidare kommit in från statens invandrarverk. Yttrandenhar överlämnats av kommerskollegium från ett antal handelskammare, avlänsstyrelsen i från och länsbostadsnämndeni länet, av i från drätselkamrarna i ochKristinehamn samt bostadsförmedlingsnämnden i och av iNorrbottens län från drätselkamrarna i och , hyresnämnden i länetsamt kronofogdemyndigheten i . Iskrivelse har hos Kungl. Maj:tanhållit om införande av viss kontroll av upplåtelse och överlåtelse avbostadsrätt. Efterremiss har yttranden över framställningen avgetts av samma remissinstanser somyttrat sig över bostadsrättskommitténs betänkande utom ochByggnadsfirman samt av i län ochStatstjänstemännens (). Yttrandenhar överlämnats av kommerskollegium från ett antal handelskammare, avlänsstyrelsen i från länsbostadsnämnden i länet, avlänsstyrelsen i län från stadsfullmäktige i , av länsstyrelseni län från drätselkamrarna i , och , avlänsstyrelsen i från drätselkamrarna i och samtstadskollegiet i , av i fråndrätselkamrarna i och samt bostadsförmedlingsnämnden iKarlstad och av i från drätselkamrarna i Kirunaoch samt hyresnämnden i länet. Slutligenhar i skrivelse till chefen förjustitiedepartementet hemställt om slopande av det nuvarande kravet på attledamot i bostadsrättsförenings styrelse skall vara svensk med borgare. LU 1971: 9 Vid lagrådsremissen anförde departementschefen bl.a. följande allmänna synpunkter. Genom1930 års lagstiftning om bostadsrättsföreningar tillskapades särskilda reglerför sådana ekonomiska föreningar vilka upplåter lägenheter åt sina medlemmarmed nyttjanderätt för obegränsad tid. Under de som har gått sedanbostadsrättslagen kom till har bostadsmarknaden liksom samhällslivet i övrigtundergått stora sociala och ekonomiska förändringar. Inom bostadsrättsområdethar en betydande expansion ägt rum. Föreningarnas antal har sålunda ökatkraftigt under och uppgick /68 till8 300. Antalet bostadsrättslägenheter för bostadsändamål ökade under tiden19451967 från 90 000 till 430 000. Samtidigtsom bostadsrättsrörelsens omfattning har ökat har föreningarnas verksamhet iolika avseenden undergått väsentliga förändringar. Sålunda bildas föreningarnanumera bara i undantagsfall av de blivande bostadsrättshavarna själva. Istället tas initiativet till nya föreningar i regel av de rikskooperativaorganisationerna HSB och eller av enskilda byggnadsföretagare.Medan det tidigare i betydande omfattning förekom att föreningarna förvärvadebebyggda fastigheter, uppför numera det övervägande antalet föreningar självasina hus. Vidare har utvecklingen gått mot allt större byggnadsprojekt, vilkethar fått till följd att det ofta förflyter mellan första och sistainflyttningen. Möjligheten att sluta förhandsavtal om upplåtelse av bostadsrättoch i samband därmed ta ut förskott på avgifter för bostadsrätten har medförtatt bostadsrätt i allmänhet inte längre upplåts före eller i samband med attden bostadssökande flyttar in i lägenheten utan först sedan byggnadsföretagethar avslutats och finansieringen har blivit slutligt ordnad. föreligger det ett starkt behov av att anpassa bostadsrättslagstiftningentill de förhållanden som råder. Kommittén lägger i sitt betänkande framförslag till en ny bostadsrättslag. Nyheterna i förslaget avser bl. a. degrundläggande frågorna om i vilka former och under vilka förutsättningarbostadssökande skall få knytas till bostadsrättsföreningarna. Vidare föreslåsnya bestämmelser om rätt för den som har förvärvat bostadsrätt att bli medlem iföreningen. Viss omarbetning har också skett bl. a. av reglerna ombostadsrättshavares rättigheter och skyldigheter. Lagtekniskt innebärförslaget att bostadsrättslagstiftningens nuvarande anknytning till denallmänna lagstiftningen om ekonomiska föreningar upphör. Reglerna ombostadsrätt föreslås i stället intagna i en helt fristående författning utanhänvisningar till föreningslagen. LU 1971: 9 7 För egen del finner jag till en början värt attstarkt understryka att bostadsrättsrörelsen särskilt under de senastedecennierna utvecklats mycket framgångsrikt och kommit att få en alltmeraframträdande bostadspolitisk betydelse samt att detta har kunnat ske utan attlagens bestämmelser behövt ändras. Detta utgör ett starkt belägg för att grunddrageni lagstiftning är ändamålsenliga och bör behållas. Särskilt -har detförhållandet att lagen ger betydande utrymme åt bostadsrättsföreningarna attsjälva ordna sin verksamhet på ändamålsenligt sätt visat sig mycketfruktbärande. De krisartade förhållanden som inträdde på bostadsmarknaden isamband med utbrott och som sedan av olika skäl kom att präglaäven efterkrigsårens bostadsmarknad innebar givetvis en betydande påfrestningäven på bostadsrättssektorn. I flera hänseenden kom bristen på bostäder attpåverka bostadsrättsverksamheten såväl när det gäller tillvägagångssättet vidupplåtelse av bostadsrätt som i fråga om överlåtelse av sådan rätt. Jag syftarframför allt på systemet med förhandsavtal om upplåtelse av bostadsrätt ochupptagande av förskott i samband därmed samt kontrollen från hyresnämndernassida av den ekonomiska planen och överlåtelsevärdena. harutvecklingen tydligt gått mot en normalisering av förhållandena påbostadsmarknaden. Verkningarna härav har visat sig på ett påtagligt sätt ifråga om bostadsrättsverksamheten. Det är sålunda otvivelaktigt att man nu istora delar av landet har mera av en köparens marknad än tidigare när detgäller bostadsrättslägenheter. Enligt min mening är det mot bakgrund häravviktigt att inte låta en ny bostadsrättslag präglas av de speciellaerfarenheter som gjordes då bostadsmarknaden hade en annankaraktär än . 1 vissa avseenden kan från denna utgångspunkt kritik riktas motkommitténs förslag. Detta gäller särskilt frågan om upplåtelse av bostadsrättoch upptagande av förskott. Jag återkommer närmare till denna fråga i detföljande. Detsagda får emellertid inte undanskymma att de stora förändringar som har skettpå bostadsrättsområdet har medfört att lagen i flera avseenden har kommit attframstå som otidsenlig. Härtill kommer att viss närliggande lagstiftning efterhand har undergått betydande förändringar. Av särskild vikt är den nyahyreslagstiftning som trädde i kraft . Jag ansluter migdärför liksom remissinstanserna till kommitténs uppfattning att det nu behövsen reformering av lagstiftningen om bostadsrätt. I likhet med det storaflertalet remissinstanser anser jag att kommittéförslaget kan läggas tillgrund för ny lagstiftning på området. Som framgår av det följande föreslår jagdock i flera viktiga hänseenden andra lösningar än dem som kommittén förordar. Enligtde riktlinjer som drogs upp för bostadspolitiken (prop. 1967: 100, SU100, rskr. 265) skall de allmännyttiga och kooperativa LU 1971: 9 8 företagen,vilkas verksamhet grundas på självkostnadsprincipen, spela en viktighyrespolitisk roll på bostadsmarknaden. Genom att de svarar för en stor andelav nyproduktionen av flerfamiljshus avses de inta en prisledande ochprisbildande ställning. I enlighet med dessa riktlinjer bör den nyabostadsrättslagstiftningen utformas så att den möjliggör en rationellbostadskooperativ verksamhet med en hög nyproduktion av lägenheter.Föreningarna bör därför ha stor frihet att själva ordna sin verksamhet på ändamålsenligtsätt. Jag anser det emellertid också både från allmänna samhälleliga synpunkteroch av hänsyn till den bostadssökande allmänhetens intressen i hög gradangeläget att lagstiftningen utformas på sådant sätt att den förhindraruppkomsten av ekonomiskt osunda företag och skapar garantier för attbostadsrättshavamas berättigade intressen tryggas. Det är av stor vikt attbostadsrättshavarna tillförsäkras god insyn i föreningarnas angelägenheter ochett stort mått av trygghet i besittningen av sina lägenheter. Debestämmelser som jag i det följande kommer att föreslå har karaktären avcivilrättsliga regler. De är inte avsedda att ingripa i den skatterättsligabehandlingen av bostadsrättsföreningarna. Jag vill i detta sammanhang erinra omatt chefen för med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande den24 har tillkallat sakkunniga för översyn av beskattningen avbostadsrättsföreningar och deras medlemmar. De sakkunniga har enligt vad jagerfarit ännu inte tagit ställning till hur de nya beskattningsreglerna skallvara utformade. Emellertidkan redan nu konstateras att de bestämmelser jag avser att föreslå i detföljande kommer att påverka utformningen av skattereglerna. Mitt förslag attslopa andelsvärdena framtvingar nämligen ett annat system bl. a. förbestämmande i skattesammanhang huruvida det är fråga om en s. k. äktabostadsrättsförening, på vilken vissa schablon-taxeringsregler är tillämpliga.Enligt min mening är det inte principiellt riktigt att konstruera civilrättsligaregler som motiveras endast av det skatterältsliga intresset. Det kanemellertid inte uteslutas att man av skatterättsliga skäl tvingas behålla vissuppgiftsskyldighet och offentlig kontroll i syfte att inte rubba de nuvarandeprinciperna för beskattning av äkta bostadsrättsföreningar. Hur dessa reglerskall närmare utformas torde få övervägas av chefen för . Den20 har till lagrådet remitterats förslag till omorganisation avförvaltningsrättskipningen, m. m. Förslaget innebär bl. a. att föreningslagenkompletteras med en ny paragraf, 105 a §, om besvär. Ett genomförande avförslaget kommer att medföra visst tillägg till det förslag till nybostadsrättslag som läggs fram. Vissa frågor som har samband med bostadsrättsföreningarnaskooperativa karaktär I anslutning tillspecialmotiveringen till 40 § i förslaget uppehåller sig departementschefennågot vid följande frågor som har samband med bostadsrättsföreningarnaskooperativa karaktär och anför därvid följande. Även om bostadsrättsförening har till ändamål att upplåtalägenheter med bostadsrätt är det enligt gällande lag och kommitténs förslaginget som hindrar att föreningen hyr ut vissa lägenheter. Inte hellerföreligger något hinder mot att bostadsrätt upplåts åt juridisk person elleratt en medlem förvärvar flera bostadsrätter. Under remissbehandlingen har frånnågra håll gjorts gällande att dessa förhållanden medför risk för attbostadsrättsföreningen kan komma att förlora sin kooperativa karaktär. SABOifrågasätter sålunda om inte en begränsning av föreningarnas rätt atttillhandahålla hyreslägenheter för bostadsändamål är motiverad. Vare sig ensådan verksamhet är vinstgivande, varvid överskottet direkt eller indirekttillfaller medlemmarna i föreningen, eller förenad med risker, är den främmandeför syftet med bostadsrättsföreningarna och gagnar knappastbostadskonsumenterna i gemen. Upplåtelse av andra lägenheter änbostadslägenheter, t. ex. garage och servicelokaler, kan däremot i vissa fallha betydelse för skapandet av goda boendeförhållan-den för bostadsrättshavarnaoch deras familjer. Det kan vidare enligt vara motiverat att begränsafysiska personers rätt att teckna mer än en bostadsrätt. Särskilda skäl börföreligga för att juridiska personer skall få förvärva bostadsrätter. Kommunbör dock ha sådan möjlighet, eftersom bostadsförhållandena på orten kanmotivera detta. Eftersom bostadsrättsföreningar enligt komitténs förslag skallfå bildas fritt, torde det enligt vara fullt möjligt för spekulativaintressen att bilda föreningar för andrahandsuthyrning. finner det diskutabelt om en bostadsrättsförening skall fåuppföra och äga rena hyreshus. Detta har förekommit bl. a. när produktionskostnadernaoch därmed hyrorna blivit mycket höga. bör ha rätt atthyra ut bostadslägenhet bara i enstaka fall, t. ex. till anställd hosföreningen. i anför att det strider motbostadsrättsidén att bostadslägenheter upplåts med bostadsrätt till juridiskapersoner. Genom att dessa i egenskap av bostadsrättshavare hyr ut lägenheternakommer lägenheterna att bebos av personer som inte har del i föreningensintressegemenskap. Vidare uppkommer en konflikt mellanbostadsrättslagstiftningens bestämmelser om medlemskap och de hyresrättsligabesittningsskyddsreglerna. Svårigheter uppstår när det gäller att avgöra ombesittningsskyddsbrytande grund före- LU 1971: 9 10 liggerenligt 12 kap. 46 § jordabalken. Statens personalbostadsdelegation, som ärrådgivande organ i frågor om hyressättning av bostadsrättslägenheter vidupplåtelse i andra hand, anser däremot att möjligheten för de statligamyndigheterna att förvärva bostadsrätter utgör ett värdefullt komplement tillandra åtgärder i syfte bl. a. att underlätta rekrytering av personal genomtillhandahållande av bostäder. Detär givetvis angeläget att lägenheterna i en bostadsrättsförenings hus i störstamöjliga utsträckning upplåts med bostadsrätt och nyttjas avbostadsrättshavarna, eftersom det annars kan föreligga risk för att föreningenförlorar sin kooperativa karaktär. I likhet med kommittén anser jag emellertidatt det inte finns något behov av lagregler som i nu behandlade avseendenbegränsar föreningarnas handlingsfrihet när det gäller uthyrning av lägenheteroch upplåtelse av bostadsrätt. Vad beträffar uthyrning av lägenheter vill jagsärskilt framhålla att det ofta är ändamålsenligt att bostäder åt föreningensanställda samt lokaler upplåts med hyresrätt. Det kan också förekomma fall dåen förening på grund av situationen på bostadsmarknaden i orten inte omedelbartlyckas finna spekulanter till samtliga lägenheter som är avsedda att upplåtasmed bostadsrätt. För att undvika eller minska förlust till följd av uteblivnaavgiftsintäkter kan det då vara lämpligt att tills vidare hyra ut lägenheterna. I motionen 1971:1212 av m. fl. anförsatt rätt att bilda bostadsrättsförening endast bör tillerkännas kooperativtbostadsföretag. Motionärerna hävdar vidare att privata juridiska personer intebör ha rätt att förvärva bostadsrätter och att enskild person endast bör kunnaförvärva en bostadsrätt. Bostadsrättslägenhet bör endast i undantagsfallutnyttjas som hyreslägenhet. Enligt motionärerna kringgår departementschefen ihög grad dessa frågor. Motionärernahänvisar därefter till att en del av frågeställningarna tas upp i vissa remissyttrandenoch till att departementschefen anför främst två skäl till att tillåtauthyrning, nämligen att lokaler bör kunna uthyras med hyresrätt och attförening kan ha behov av att upplåta bostadsrättslägenheter somhyreslägenheter till egna anställda. Bådadessa undantag kan enUgt motionärerna accepteras. Men departementschefen anförsom ytterligare skäl att förening på grund av situationen på bostadsmarknadeninte kan finna "spekulanter" till samtliga lägenheter somär avsedda att upplåtas med bostadsrätt. Detta förhållande torde enligtmotionärernas mening bero på att insatserna är för höga. Varkenbostadsrättslagen eller den allmänna hyreslagen bör dock, anser motionärerna,innehålla lagtext som legaliserar höga hyror och insatser samt att bostadenbetraktas som en han- delsvara.40 § bör därför kompletteras med av dem föreslagna förbud mot upplåtelser ochuthyrning. Upplåtelseav bostadsrätt ekonomisk plan m. m. Departementschefen anför bl. a.följande i den allmänna motiveringen (s. 75 ff.).