bet · FU01SkU28 · 1971-12-31 00:00:00 — Skatteutskottetsbetänkande nr 1971 SkU 1971:28 betänkande i anledning av motioner omfördelning av kommunalskatt mellan hemortskommun och fritidskommun m. m. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 589 av herrCarlshamre m. fl. (m, c) vari hemställs att i skrivelse till Kungl.Maj:t begär utredning och förslag rörande delning av kommunalskatt mellanhemortskommun och fritidskommun enligt de riktlinjer som anges i motionen; motionen 1971: 623 av iÄkersberga m. fl. (fp, s, c, m. vpk) vari hemställs att i skrivelsetill Kungl. Maj;t begär utredning och förslag till sådan ändring avbeskattningen av fritidshus att värdkommunerna för fritidsbebyggelsen tillförsökade skatteintäkter. För en- och tvåfamiljsfastighetertillämpas i regel en schablonmetod vid inkomstberäkningen. Dennaschablon är genom beslut av riksdag (prop. 1970: 49, BeU 34) såkonstruerad, att för fastigheter med taxeringsvärde upp till 150 000 kr.intäkten tas av taxeringsvärdet. För fastigheter med högretaxeringsvärde tillämpas , för den delsom ligger mellan . samt för överskjutandebelopp. Avdrag medges för erlagd ränta och tomt-rättsavgäld. Om ägare ärmantalsskriven på fastigheten medges dessutom ett extra avdrag om . För fastighet, som året näst före taxeringsåret varitskattepliktig, beräknas garantibelopp till av fastighetenstaxeringsvärde . Vid taxering till inkomstskatt ärgarantibeloppet avdragsgillt vid inkomstberäkningen. Avdrag får dock ej skeför uiderskott som uppkommer på grund av denna avdragsrätt. Den taxeradeinkomsten kommer därför alltid att uppgå till minst garanti-beloppets storlek. För fritidskommunernas del utgör den taxerade inkomsten också beskattningsbar inkomst, eftersom den skattskyldige iallmänhet kan utnyttja sitt grundavdrag i hemortskommunen. Vid riksdag (prop. 1970: 70, BeU 40) har rättenför fysiska personer att vid den statliga inkomsttaxeringen göra avdrag för kommunalskattavskaffats. Frågan om en fördelning mellankommuner av inkomstskatt från skattskyldiga med bostad i mer än enkommun prövades av . avvisade då på förslagav bevillningsutskottet (BeU 1969: 7) ett motionsyrkande om utredning avfrågan om en sådan fördelning. a. att föråtskilliga utpräglade fritidskommuner de skatteintäkter och avgifter som kundeerhållas från sommargästerna ofta inte torde förslå till täckande av dekostnader som fritidsbebyggelsen medförde. Med hänsyn därtill och till denekonomiska betydelse frågan om kostnader för fritidsbebyggelse hade för mångakommuner förutsatte utskottet att Kungl. Maj:t skulle ägna frågan särskilduppmärksamhet. Ar 1970 avstyrkte bevillningsutskottet ett motionsvisväckt yrkande om utredning av förutsättningarna och formerna för en beskattningav fritidshus. Utskottet hänvisade därvid (BeU 1970: 34) till att ensammanställning av de preliminära värden som vid allmännafastighetstaxering åsatts fritidshus utvisade, att dessa genomsnittligt höjtsbetydligt mer än taxeringsvärdena på villor och att taxeringsvärdena torde haräknats upp särskilt kraftigt i de utpräglade fritidskommunerna, vilkasskatteunderlag härigenom höjts i icke oväsentlig mån. a. med hänsyn härtillgjorde enligt utskottets mening skälen för en särskild beskattning avfritidshus sig gällande med mindre styrka . Riksdagenbiföll bevillningsutskottets hemställan. De förevarande motionerna syftarbåda till en förbättring av fritidskommunernasekonomi. Enligt motionen 1971: 589 bör de kommuner, som är särskilt attraktivasom fritids- och rekreationsområden och som av denna anledning hindras att nåen eljest möjlig industriell och ekonomisk utveckling, erhålla kompensation förhärigenom uteblivna intäkter. Detta kan enligt motionärerna ske genom enfördelning av kommunalskatten mellan de fritidsboendes hemortskommuner och fritidskommunerna.Motionärerna i motionen 1971: 623 anser att kommuner med fritidsbebyggelse börtillföras ökade skatteintäkter som kompensation för de med fritidsbebyggelsenförenade kostnaderna. , som 1970 hadeatt pröva ett motionsyrkande om utredning av förutsättningarna och formerna fören beskattning ay fritidshus, uttalade som sin mening att skälen för en sådanbeskattning allmänna fastighetstaxering gjorde sig gällande medmindre styrka . ansluter sig till bevillningsutskottetsuppfattning. Av en sammanställning över de vid nämnda taxering preliminärtåsatta värdena (se bilaga till detta betänkande) framgår att för fritidshus medtaxeringsvärde . taxeringsnivån höjts med genomsnittligt63,för hela riket. Redan en sådan höjning torde innebära en intäktsökningför kommunerna som överstiger det i motionen 1971: 623 angivna beloppet. Iutpräglade fritidskommuner torde intäktsökningeh till följd av höjdataxeringsvärden vara ännu större. Därtill kommer att fritidskommunerna synes havissa möjligheter att erhålla kompensation för sina utgifter förfritidsbebyggelsen genom exploateringsavtal, anslutningsavgifter, vägavgifteroch taxor för utförda tjänster m. m. Enligt utskottets uppfattning kan detdärför inte antas att kommunerna i allmänhet belastas med kostnader tillförmån för fritidsbebyggelsen, vilka inte står i rimlig proportion till deintäkter de fritidsboende tillför kommunen. Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen hargenom beslut av riksdag (prop. 1970: 70, BeU 40) rätten för fysiskapersoner alt göra avdrag för kommunalskatt avskaffats. Detta kan för ägare avfritidshus medföra en skatteskärpning, vilken skulle ytterligare accentueras omman genomförde åtgärder av den art som aktualiserats i motionen 1971: 623. På grund av det anförda och då den nyakommunblocksindelningen medför att fritidshusen ofta är belägna i vederbörandeägares hemortskommun, varigenom de eventuella nackdelar som kan vara förenademed fritidsbebyggelsen ytterligare minskar, avstyrker skatteutskottet yrkandenai motionerna. Med hänvisning tiU det anfördahemställer utskottet att avslår 1. motionen 1971:589 2. motionen 1971:623. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande: herrar (),i (m), * (s). i Bäckmora* (c), (), herrar (), Josefson i Arrie (c), (), i (fp), Carlstein (s), (). i (s), (),() och * (s). * Ej närvarande vid betänkandets justering. av herrar i (m) och (): »Någon fullständig beräkning av deutgifter som fritidsbebyggelsen åsamkar kommunerna torde knappast kunna göras.I många kommuner torde ökningen av antalet boende genom sådan bebyggelse oftainnebära att invånarantalet i kommunen under vissa tider, mångdubblas. Dettagäller särskilt de kommuner som inrymmer bad- och campingplatser och där renhållningsproblemetblir speciellt brännande. Det torde inte kunna bestridas att kommunernahärigenom åsamkas utgifter, vilkas omfattning visserligen är svårbedömbar rnensom sammantagna representerar högst betydande belopp. Fritidskommunerna torde inte ha möjlighet att kompenserasig för alla de kostnader som de fritidsboende förorsakar. Vi har därför förståelseför de synpunkter som framförts i motionerna och i synnerhet för förslaget imotionen 1971: 589 att viss del av den kommunalskatt som erläggs påmantalsskrivningsorten skall tillföras den kommun där vederbörande är bosattunder semestertider. allmänna fastighetstaxering synes ha medfört atttaxeringsnivån för fritidshus höjts jämförelsevis mer än för andra fastigheter(jfr bilaga till detta betänkande). Kommunernas intäkter av fritidsbebyggelsentorde härigenom ha ökat i icke oväsentlig mån. därför för närvarandeinte beredda biträda något av motionsförslagen. Med hänsyn till den ekonomiskabetydelse frågan om kostnader för fritidsbebyggelse har för ett stort antalkommuner förutsätter vi emellertid att Kungl. Maj:t ägnar det av motionärernaaktualiserade spörsmålet särskild uppmärksamhet». 'ra.\.\'äide T;;.x.värde G H 1 K N C) P R 14 366 4 507 8 341 15 912 24 772 36 817 18 318 8 592 14 314 U 909 1! 15 703 14 484 50 352 5 903 3 I.V> 8 116 2 269 4711 8 30.' 16 139 23 928 9 547 6 006 1 1 37 "' 293.9 464.4 382.2 145.6 87,6 171.3383,8 616.4 842.0 168.5 393.4 236.1 205.1 217.2 419.9 259.6 2:56.9 189.7 i 86.8 156.2 + 58 + (,0 + 62 + 69 + 55 + 82 + 93 -i- 72 + 70 -:-79 + 71 -1-85 +79 -r 54 + 52 + 60 i- 56 + 55 + 54 -i-44 + 47 + 41 + -8 + 63.; 2,4 0.4 0.3 12.1 1.2 0.8 1.4 3.5 0.5 0,5 1.0 0.2 0,1 -i- 59 +54 -r 45 4 34 + 64 + 60 + 63 + 72 + 69 + 68 + 61 + 39 -1-75 -i 32 -J- 54 Fritidsfastigheter (forts) Ta;;.värde -:- 65 i '-4 Samtliga fritidsfastigheter: Antaltax.enheter = 4/8 08Ö. Tax.värde, summabelopp--= II . Tax.värde, medelvärde =27 50Ö kr. Nivåförändring = +62,.