bet · FU01FiU35 · 1971-12-31 00:00:00 — Finansutskottetsbetänkanden nr 1971 FiU 1971 Finansutskottetsbetänkande i anledning av motion om en sedel av valören . I motionen 1971: 298 av () hemställsatt hos Kungl. Maj:t anhåller om utredning och förslag om en nysedelvalör i storleken . I motionen anförs att liksom 1970genomförda myntreformen kan praktiska och funktionsmässiga skäl anföras för enändring av sedelserie. Motionären anser att ett omvittnat behovvuxit fram av en sedelvalör . En sådan sedel skulle underlättamånga penningtransaktioner och affärsuppgörelser hos posten, i banker och ibutiker. Genom en enklare sedelhantering skulle också riskerna för felräkningarminska. Utskottet har inhämtat yttrande över motionen frånfullmäktige i . Fullmäktigei anför att den hittillsvarande utvecklingen av sedelutgivningen ochde förändringar som skett på betalningsområdet i övrigt,särskilt i vad gäller den starkt ökade användningen av checkar även vidallmänhetens betalningar, icke ger stöd åt antagandet att ett behov föreUggeratt utöka den nuvarande sedelserien med en 500-kronorssedel. Vadsedelutgivningen beträffar är främst att notera den allt större roll som 1000-kronorssedeln kommit att spela. Dess andel i sedelomloppet har successivtstigit. Av penninginstituten och posten bekräftas att 1 000-kronorssedeln harfått ökad användning även vid allmänhetens betalningar avseende större belopp.Samtidigt har checken vid sidan av post- och bankgiro kommitatt i allt högre grad utnyttjas även vid allmänhetens betalningar. Även denökade förekomsten av s. k. köpkort bör noteras i detta sammanhang. Man tordeböra räkna med att utvecklingen mot vidgad användning av privata checkkonton,post- och bankgiro samt i viss mån köpkort i stället för kontantbetalningkommer att fortsätta trots att i vad gäller checkbetalningar den snabbautvecklingen medfört missbruk, som åt- minstonetUls vidare föranlett vissa inskränkningar i användningen av checkar sombetalningsmedel i detaljhandeln. Idagens läge fyller det nuvarande sedelsystemet kompletterat med de möjlighetersom post- och bankgiro samt innehav av checkkonto innebär enligt fullmäktigesmening väl de krav som från näringsliv och allmänhet kan ställas på tillgångtill ett smidigt betalningssystem. Införande av en sedel av en så relativt högvalör som skulle förmodligen ha till följd att den nya sedelnskulle komma att i någon utsträckning ersätta 1 000-kronorssedeln vidallmänhetens betalningar av större belopp under det att 100-kronorssedeln istort sett i oförändrad omfattning skulle komma att brukas vid allmänhetenspenningtransaktioner. Om därtill såsom synes väl möjligt förekomsten av en500-kronorssedel skulle komma att underlätta sedelhamstring i syfte attundandraga värden från beskattning, skulle införandet av en sådan sedel få enur samhällelig synpunkt rent negativ effekt, anför fullmäktige. Isedeldistributionsledet och vid handhavandet av större sedelbehållningarävensom vid arbetet i kassor skulle en utökning av sedelsortimen-tct snarastinnebära en belastning, och det kan i sammanhanget noteras att man frånpenninginstitutens och postens sida på denna grund och då man icke anser att en500-kronorssedel skulle motsvara ett förefintligt behov ställer sig negativtill införandet av en sedel å denna valör. Sammanfattningsvisuttalar fullmäktige, att det enligt fuUmäktiges mening icke föreligger någotverkligt behov av en sedel av 500-kronors-valören, som motiverar de kostnaderoch det merarbete utgivand«t av en dylik sedel skulle medföra. Fullmäktigehemställer därför att yrkandet i motionen lämnas utan bifall. Enligt.motionären skulle en sedel av 500 kronorsvalör fylla ett omvittnat behov. Fullmäktige i å sin sida anserinte att det föreligger något verkligt behov av en sådan sedel. FuUmäktigeomvittnar att man även från penninginstitutens och postens sida ställer signegativ till att införa en sedel av denna valör. Fullmäktigeräknar med att utvecklingen mot vidgad användning av post- och bankgiro,köpkort och privata checkkonton i stället för kontantbetalning skallfortsätta. I fråga om privata checkkonton vill utskottet notera attanvändningen f. n. är avsevärt begränsad. Om användningen måstebegränsas i nuvarande utsträckning kan detta komma att påverka bedömningenhuruvida.en sedel av valören bör kunna komma i fråga. Det börankomma på fuUmäktige i att följa utvecklingen. För närvarandefinner utskottet inte behov föreligga av en sedel av valören . attmotionen 1971: 298 ej föranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar (), (), i (s), ().Burenstam (), i (s), (), (),i (s), Gadd (s), Fågelsbo (c), () och iBorås (m). betänkande i anledning av motion omnedskärning av kontorsorganisation. 1 motionen 1971: 232 av herrSjönell (c) har hemställts att beslutar att uppdra åt fullmäktige iriksbanken att pröva frågan om en nedskärning av bankens kontorsorganisation ienlighet med vad som anförts i motionen. I motionen framhålls att med denutveckling som banksystemet som helhet genomgått har delöpande kontakterna mellan och övriga banker liksom för övrigtockså mellan övriga banker inbördes ändrat karaktär. Övergången tilldatabokföring, förändringar i värdepappershantcringen och andra faktorer harlett till att transaktionerna i betydligt mindre utsträckning än tidigare ägerrum "över disk". Transaktionerna sker i stället till stor del viaspeciella clearingcentraler, oftast som rena bokföringstransaktioner. Dettainnebär enligt motionärens mening att det kan ifrågasättas, om den storaorganisation nu har fyller någon självständig funktion. Riksbankenhar möjlighet att anlita andra banker t. ex. då det gäller att förmedla sedlaroch mynt, och mera speciella uppgifter som banken har torde i regel utanolägenheter kunna överföras till andra myndigheter och organ. bör enligt motionären ses över för att få en smidigare och tilldagens förhållanden bättre avpassad organisation. Utskottet har inhämtat yttrandeöver motionen från fullmäktige i . Frågan om riksbankenskontorsorganisation och arbetsuppgifterna inom denna har de senaste decenniernavid upprepade tillfällen och i olika sammanhang varit föremål förställningstaganden i . En allmän indragning av kontoren diskuterades sålunda isamband med inrättandet av en statlig affärsbank (numera Kreditbank)men avvisades i detta sammanhang (prop. 1950: 157). Efter verkställd utredninginom indrogs ett par kontor genom beslut vid 1952 årsriksdag (BaU 1952: 35) som bankoutskottet underströk angelägenhetenav att kontorsfrågan ägnades fortlöpande och ingående uppmärksamhet frånfuUmäktiges sida. Efter förnyad utredning inom åren 1957 och 1958behandlades kontorsfrågan åter vid riksdag (BaU 1959: 44), varvid riksdagenstannade för att avdelningskontor tills vidare skulle bibehållas på de platserdär sådana var inrättade. Utskottet underströk angelägenheten av attkontoren tillfördes nya arbetsuppgifter. I anledning av att några sådanaarbetsuppgifter ej erhållits upptog revisorer kontorsfrågan, somåterigen behandlades vid riksdag (BaU 1969: 43). avvisadedärvid förslaget om utredning men underströk att man därmed icke band sig förbibehållen kontorsorganisation utan fastmera räknade med att förändringar kundebli aktuella . Därefter har riksdag dels beslutat ersättaavdelningskontoret i med ett nytt kontor i (BaU 1970: 47)dels avvisat en av fullmäktige gjord framställning om nedläggning avVänersborgs-kontoret (BaU 1970: 73). Förslagom nya arbetsuppgifter för har efter kontakter medriksbanken framförts dels av bostadspolitiska organisationskommittén, som 1961föreslog att förvaltningen av bostadslånen och den därmed sammanhängandekamerala verksamheten skulle överföras på , dels av statskontoret som1966 föreslog att vissa rutiner i systemet för återbetalning av studiemedelskulle överföras. Statsmakterna har emellertid icke ansett sig kunna biträdasålunda framförda förslag (prop. 1962: 1, bil. 7, punkt 76 och SU 1962: 46 samtprop. 1967: 143 samt II LU 1967: 76). Fullmäktigeutgår från att ställningstagandet vid riksdag alltjämt gäller,nämligen att någon särskild utredning av kontorsfrågan ej erfordras men att detåligger fullmäktige att fortlöpande uppmärksamma kontorsorganisationensuppgifter och utformning för att kunna ta erforderliga initiativ till reformer.Ett uttryck för denna fullmäktiges bevakning av frågan har varit framställningenom nedläggning av avdelningskontoret i , låt vara att denna frågaansågs "väl tidigt väckt". Fullmäktige kommer också i fortsättningenatt uppmärksamma frågan om kontorsnätet med särskilt aktgivande på möjlighetenoch lämpligheten att anpassa detta efter möjligen uppkommande ändradeadministrativa eller arbetsmässiga förutsättningar. Möjligheterna att vinna nyaarbetsuppgifter för kontoren får ej heller betraktas som uteslutna, ehurugivetvis utsikterna är begränsade då det ur en vidare synpunkt ej kan komma ifråga att överföra arbetsuppgifter som bättre fullgöres på annat håll. Fullmäktige,som i sak vill hänvisa till sitt yttrande i frågan av (BaU1969: 43, s. 6 f) får sålunda med åberopande av ställningstagandet vid 1969års riksdag och framhållande av att frågan är under bevakning i hemställa att utskottet måtte föreslå, att den remitterade motionen 1971: 232om nedskärning av kontorsorganisation ej måtte föranleda någonriksdagens åtgärd. FiU 1971: 36 6 Som fullmäktige i anför i sitt yttrandehar uppmärksammat frågan om kontorsorganisation vidupprepade tillfällen. Ingående behandlades frågan senast vid riksdagpå grundval av en granskning som utförts av revisorer. Revisorernahade föreslagit att en förutsättningslös utredning om betalningsmedelsförsörjningenunder fredsförhållanden skulle verkställas för att tjäna till ledning för ettslutligt ställningstagande i frågan om kontorsnät. Isitt utlåtande fann bankoutskottet efter att ha övervägt de olika parternas revisorer och fullmäktige i argumentation inte skälförorda en sådan utredning. Detta innebar inte, att man band sig för attriksbankens kontorsorganisation under någon längre tidrymd skulle bibehållasvid nuvarande utformning. Fastmer räknade utskottet med att förändringar kundebli aktuella . biföll utskottets hemställan. konstaterar för sin del attriksdagen grundligt och sedan prövat hela frågan. I den mån nyaomständigheter därefter tillkommit större risker vid penningtransporter ochev. ökat sedelbehov som följd av inskränkning i checkernas användbarhet talardessa i viss män för att man bör gå försiktigt fram i fråga om rationaliseringav kontorsorganisation. Frågan om nedskärning av riksbankenskontorsorganisation bör emellertid enligt utskottet ägnas fortsattuppmärksamhet. Det ankommer på fullmäktige i att kontinuerUgtbevaka att kontorsorganisationen är anpassad till föreliggande behov och attaktualisera erforderliga förändringar. att motionen 1971: 232 ejföranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar (), (), i (s), (),(), i (s), i (c),(), (), i (s), Gadd (s), Fågelsbo (c),(), i (m) och i (c).