bet · FU01NU44 · 1971-12-31 00:00:00 — Näringsutskottetsbetänkanden nr 1971 NU1971:4448 Näringsutskottetsbetänkande i anledning av Kungl. Maj:ts skrivelse med överlämnande avårsredovisning för jämte motioner. I detta betänkande behandlas Statsföretag AB:sårsredovisning för , vilken överlämnats tiU med Kungl. Maj:tsskrivelse 1971: 120 (industridepartementet), och den härav föranledda motionen1971: 1501. Vidare behandlas ett yrkande i motionen 1971:1097 rörande målenför statliga företags verksamhet. Denna motion, som väcktes vid riksdagensbörjan, behandlas i övrigt i utskottets betänkande 1971:46. Motionernaredovisas närmare nedan. StatsföretagAB:s verkstäUande direktör och ekonomidirektör har inför utskottet lämnatupplysningar i ärendet. Utskottet har vidare haft tillgång till dendelårsrapport rörande Statsföretag som publicerades . I motionen 1971: 1097 av m.fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att i skrivelse tUl Kungl. Maj:tskall begära att regeringen avger en deklaration beträffande målen för denstatliga verksamheten [i företagsform]. Med utgångspunkt i de näringspolitiska huvudlinjersom angavs i propositionen 1969: 21 angående inrättandet av ett statligtförvaltningsbolag diskuterar motionärerna till en början statsföretagandetsroll i ett blandekonomiskt system. Härvid betonar de bl. a. att särskUdasamhällshänsyn i samband med den statliga företagsamheten kan vara svåra attförena med marknadsekonomins villkor. Motionärerna räknar upp motiv för.statligt företagande som angavs i propositionen eUer åberopats tidigare ochfinner att uttalandet i propositionen att förvaltningsbolaget skall »under kravpå lönsamhet uppnå största möjUga expansion» lämnar fältet fritt för statligtföretagande i obegränsad omfattning. Från liberal synpunkt uppstäUermotionärerna vissa regler, som genereUt går ut på återhållsamhet i fråga omutvidgning av den statliga företagssektorn. NU 1971: 44 2 Ianslutning härtiU granskas närmare vissa skäl som anförts för statligtföretagande. Huvudprincipen måste, uttalar motionärerna, vara att de resursersom tas i anspråk utnyttjas effektivt. Om stöd ges åt statliga företag avsociala och regionalpolitiska skäl bör detta redovisas öppet. Statligföretagsamhet som på lång sikt är olönsam eUer som eljest ter sig mindreangelägen bör omprövas. Konkurrensen mellan statliga och andra företag börbedrivas på så lika villkor som möjUgt. I motionen berörs också svårigheterna attupprätthålla distinktionen mellan ägarfunktionen med viUcen följer poUtisktansvar och företagarfunk-tionen. Förändringar i driftens omfattning genomnedläggning, fusion, uppköp eller nyetablering bör enUgt motionärernas meningbara i undantagsfall kunna genomföras av de statliga företagen själva ellervia , investerLagsbank AB etc. Det politiska ansvaretskaraktär och omfattning bör klargöras och klara riktlinjer för de statligaföretagens befogenheter dras upp. Avslutningsvis framförs ianslutning till motionen 1971: 86 synpunkter på frågan om allmänhetens,och de anställdas insyn i de statUga aktiebolagen. I motionen 1971: 1501 av ()hemställs utan motivering att skall i skrivelse till Kungl.Maj:t anhålla om en parlamentarisk utredning rörande förhållandena beträffandevissa av under lydande företag, vilka närmare behandlats vidriksrevisionsverkets granskning av förenade fabriksverken. Uppgifteri anslutning till motionen () har som ett led i enfortlöpande förvaltningsrevision av förenade fabriksverken (FFV) gjort engranskning av den interna kontroUen vid FFV i vad avser främst frågor somsammanhänger med förvärv av aktiebolag m. m. RRV har önskat klarlägga vilkaföretag som inköpts, under viUca former detta skett och vad som därvidförekommit i fråga om krediter, borgens- och ansvarsförbindelser samt övrigaviktiga avtal om samarbete etc. Uppgiften har varit att utreda i vUken ordningoch med vilket underlag som beslut fattats i dessa frågor. Resultatet avgranskningen rediDvisas i en revisionsrapport . Enligt RRV:suppfattning har granskningen visat att avsteg från gäUande regler och instruktionerförekommit i ett flertal avseenden. De»under Statsföretag lydande företag» som behandlas i rapporten och sålunda kanåsyftas i motionen 1971: 1501 är främst AB Avimat, ochNyckelhus AB. ABAvimat, ett familjeföretag med tUlverkning av tändrör m. m., skulle enligtköpeavtal förvärvas av FFV under förutsätt- a. av rUcsdagens godkännande före den 1 juU 1970. Sedan planerna läckt uttill personalen ansåg man sig förhindrad att invänta godkännande.Statsföretag AB köpte i stäUet företaget och ingick samtidigtett avtal med FFV enligt vilket FFV under förutsättning av Kungl. Maj:tsgodkännande skuUe få överta Avimat före utgången av 1970. anvisade imaj 1970 erforderliga medel till FFV för förvärvet; i propositionen härom(1970: 105), som är dagtecknad , redovisas inte att Avimat köptsav Statsföretag. FFV övertog Avimat från Statsföretag per . som tillsattes när Statsföretag förvärvat företaget ingick ingenrepresentant för moderbolaget. Styrelsen beslöt attverksamheten skulle överflyttas till Zakrisdalsverken, , som tiUhör FFV.EnUgt RRV:s bedömning har FFV i detta sammanhang handlat inom ramen för sinabefogenheter. , som tillverkar verktygsmaskiner, har bildats genomsamordning av tre företag som förvärvades av FFV underförutsättning av Kungl. Maj:ts och godkännande. anvisadeerforderliga medel (prop. 1969: 105 bil. 3 punkt 3, SU 1969: 103,rskr 247). Aktierna i såldes per till för24 milj. kr., varjämte Statsföretag åtog sig borgensansvar för SMT:s skuldertUl FFV. FFV fick på detta sätt ersättning för sina utlägg och räntekostnaderför SMT. RRV anser att FFV på olika stadier felbedömt kapitalbehovet och haftett otiUräckligt beslutsunderlag. Vidare kritiseras den formella handläggningeni vissa hänseenden. I Statsföretags årsredovisning anges att SMT har enverksamhet som inte kan sägas vara direkt förenlig med FFV:s uppgift. NyckelhusAB, som marknadsför villor, delvis tillverkade vid kriminalvårdsstyrelsensanläggningar, förvärvades av formellt den 1 januari 1970men reellt , SMT var då dotterbolag till . När det ett halvtår senare beslöts att SMT skulle överlåtas till Statsföretag, överenskomparterna enligt protokoll att Nyckelhus skulle brytas ut ur SMToch tillfälligt övertagas av Statsföretag för att senare överföras till FFV,som planerade att dess överskottsförsäljning skulle organiseras i bolagsform.Nyckelhus kvarstår emellertid alltjämt i Statsföretags ägo. RRV kritiserarFFV:s åtgärder. FFV har enUgt RRV utnyttjat det helägda dotterbolaget istrid med dess bolagsordning och på så sätt genomfört förvärvet av Nyckelhusmed kringgående av det hinder som låg i att FFV ej hade kompetens att utanKungl. Maj:ts och godkännande förvärva ett sådant företag. IStatsföretags årsredovisning uttalas att Nyckelhus såsom dotterbolag tiU SMTvar artfrämmande för detta företag. Chefen förindustridepartementet har överlämnat RRV:s rapport till justitiekanslernsåsom komplettering av en tidigare anniälan mot FFV angående överskridande avbefogenhet m. m. I yttrande till justitiekanslern har FFVtUlbakavisat den kritik från RRV:s sida som refererats ovan. Justitiekanslernhar i beslut den 7 decembei 1971 riktat vissa anmärkningar mot FFV. Statsföretag AB:s första årsredovisning, som avserår 1970, avgavs och förelades bolagsstämman . I enlighet medvad,som förutsattes vid beslutet om inrättande av Statsföretag har Kungl. Maj:töverlämnat årsredovisningen tUl , vilket skedde vid höstsessionensbörjan. Syftet med riksdagsbehandlingen av Statsföretags årsredovisning är attriksdagen skall få ökad information om den statliga företagsgruppen. Utskottethar självfaUet inte haft att företa någon de-chargegranskning av Statsföretagsverksamhet. Denna har såsom framgår av årsredovisningen varit föremål förrevision i vanlig ordning. Vid bolagsstämman har styrelsens ledamöter ochverkställande direktören fått ansvarsfrihet för den tid som årsredovisningenomfattar. Enligt tidigare uttalanden om syftet med utskottsbehandlingen avårsredovisningen har utskottet sökt skaffa sig inbUck i Statsföretagsförhållanden och ta ställning tiU principfrågor rörande dess verksamhet för attpå så sätt bidra till underlaget för en aUmän debatt om Statsföretag iriksdagen. Utskottetvill framhåUa att liksdagen på flera andra sätt får kontakt med Statsföretagsproblem. Först kan erinras om att 18 särskilt utsedda ledamöter av riksdagenfår vara närvarande vid bolagsstämma i Statsföretag och där ställa frågor.Denna ordning tiUämpades första gången vid bolagsstämman . En radfrågor om investeringar i bolag inom m. m. harunderställts genom propositionerna 1971: 64, 1971: 75, 1971: 117 och1971: 139 (se NU 1971: 22, 1971: 21, 1971: 27 och 1971: 45). Flera av åretsfristående motioner har på ett eller armat sätt rört Statsföretag eUer särskUdadotterbolag (se NU 1971:20, 1971:24, 1971:30 och 1971:46). Detsamma gäller ettantal interpellationer och enkla, frågor; särskilt bör nämnas den omfattandeinterpellationsdebatt om den statliga företagsamheten och i synnerhetStatsföretag som ägde rum . Slutligen kan påpekas attkonstitutionsutskottet vid sin granskning av statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning har ägnat uppmärksamhet åtansvarsfördelningen meUan Kungl. Maj:t och beträffande destatliga företagen samt principerna för utseende av departementstjänstemän istyrelserna för dessa företag (se KU 1971:34 s. 19 f.) Denhittillsvarande debatten om Statsföretag har i stor utsträckning gällt vissadotterbolags akuta s\'årigheter, delvis sådana som får ses mot bakgrundav en långvarig utveckling. Det finns skäl att understryka att Statsföretaginte rimligen kan ställas tiU svars för alla svårigheter av det slaget. SåsomframhåUs i årsredovisningen har det nya förvaltningsbolaget övertagit enheterogen grupp av företag, av vilka en del haft problem med lönsamhet,likviditet m. m. Det första verksamhetsåret har i hög grad måst ägnas åt aktionerföranledda av sådana problem, detta medan bolaget ännu haft mycket begränsadepersonliga resurser. När en del akuta problem blivit lösta och en konsolideringav koncernen kunnat genomföras kommer fömtsätttunganra för en bedömning avStatsföretags verksamhet att vara väsentligt ändrade. Detämne som måste komma i centrum när behandlar Statsföretagsårsredovisning är verksamhetens inriktning och mål. ochverkställande direktör ägnar särskUd uppmärksamhet åt hithörande frågor i sinöversikt över de allmänna förutsättningar och speciella vUlkor som gäller förkoncernen. Som överordnat mål för Statsföretags verksamhet har statsmakternaangivit att bolaget under krav på lönsamhet skall uppnå största möjligaexpansion. Vid fullföljandet av detta grundläggande syfte är Statsföretagemellertid underkastat vissa förhållningsregler och restriktioner som kansägas markera delmål för verksamheten. Statsmakterna har uttalat att destatliga företagen har ett särskilt ansvar att ta hänsyn tillsamhällsintresset vid val mellan olika produktions- ochlokaliseringsalternativ. När det gäller medverkan i exempelvisregionalpolitiskt motiverade projekt är Statsföretag skyldigt att lämna offertpå de merinsatser för vilka statsmakterna bör reglera kostnaderna i särskildordning. De statliga företagen skall vidare sträva efter att åstadkomma alltstörre arbetstillfredsställelse för de anställda, något som förutsätteråtgärder för att skapa en fördjupad företagsdemokrati. Vidbeslutet om Statsföretags inrättande slogs också fast vilka uppgifter somtiUkommer förvaltningsbolaget i förhåUande till dotterbolagen. Dit hörnaturligt nog att främja en samverkan företagen emellan som kan höja gruppenseffektivitet, attmedverkai koncernens kapitalanskaffning och att stimulera ettutnyttjande av de möjligheter till utveckling, rationaUsering ocharbetsfördelning som finns inom den statliga företagssektorn. Några av defunktioner som följer av ägaransvaret förtjänar särskild uppmärksamhet,eftersom de aktualiserar frågan om kom- ' petensfördelningen mellanförvaltningsbolaget och de företag som ingår i koncernen. Utifrån angivna målför sin egen verksamhet skall Statsföretag uppstäUa mera preciserade mål förde olika företagen i gruppen. Statsföretag skall vidare tillsätta styrelse iföretagen, skapa förutsättningar för att företagen kan skaffa nödvändigaresurser, följa företagens planering och kontroUera att uppställda mål infriassamt vidta korrige-. rande åtgärder vid bristande måluppfyllelse. Vad gällerplanering har uttalats att Statsföretag har ansvaret för den översiktUgaplaneringen i stort Härmed avses främst frågor rörande investeringar som har en sådanomfattning att de i väsentlig grad påverkar företagssektorns struktur eller sominnebär att nya verksamheter tas upp i motsats till investeringar som innebären utvidgning eller utveckling av redan pågående verksamhet. Ettviktigt inslag i målangivelsen för Statsföretagsgruppen är slutligen att deovan refererade riktlinjerna inte skall inverka på giltigheten av riksdagenstidigare ställningstaganden i fråga om då existerande statliga bolags mål ochuppgifter. UtskottetviU framhålla att statsmakternas beslut om förutsättningarna för Statsföretagsverksamhet kan ge upphov till vissa motsättningar och konfliktmöjUgheter. Ettproblem är i vilken utsträckning det övergripande målet med desslönsamhetskrav skall göra sig gällande i förhållande till olika delmål. Ettannat problem är hur maktfördelningen mellan moderbolaget och dotterbolagenskall gestalta sig när det gäller att utforma handlingslinjer för oUka bolag. Vadbeträffar den första ty])en av problem konstaterar utskottet att Statsföretag inuläget starkt betonar lönsamhetskravet och uttalar sin avsikt att under denärmaste åren koncentrera tillgängliga resurser till redan etableradekoncernbolag med möjUgheter att ge god avkastning på nyinsatt kapital. En dylikinriktning av Statsföretags politik, som har starkt stöd i vad bolagetsrevisorer anfört i sin revisionsberättelse, är enligt utskottets mening välmotiverad i den aktuella situationen. Utskottet noterar att det förslag attavskilja Svenska utvecklingsaktiebolaget från Statsföretag som läggs fram ipropositionen 1971: 139 (jfr NU 1971: 45) belyser det slags problem som harbehandlats här. Denandra typen av problem har utskottet inte anledning att nu ta upp någondiskussion om. Statsföretag har inlett ett arbete på en konsolidering avkoncernen. Denna konsolideringssträvan, som givetvis allmänt sett måste verkakraftigt styrande på dotterbolagen, är enligt utskottets mening ett väsentligtinslag i den aktivitet som Statsföretag redovisar. Utskottethar ägnat uppmärksamhet åt vissa frågor rörande enskilda bolag inom koncernen,såsom utvecklingen vid verkstads AB. Utskottet finner emellertid inteanledning att göra några uttalanden i sådana frågor. I sammanhanget villutskottet fästa uppmärksamheten på att i några punkter i propositionen 1971:139 tillstyrkt i utskottets betärUcande 1971: 45 tas upp principielltviktiga spörsmål rörande dotterbolag till . Detta gäUer bl. a.punkten om AB Kabi, där en samordning av den statUga läkemedelsindustrinaviseras, och punkten om centrala restaurangaktiebolag, som berörkonsekvenserna av tidigare fastställda specieUa riktlinjer för ett företag somnu ingår i Statsföretagsgruppen. Isamband med behandlingen av Statsföretags årsredovisning har utskottet tagitupp den vid början väckta motionen 1971: 1097 NU 1971: 44 7 tillden del som den gäller målen för den statliga verksamheten i företagsform.Motionen innehåller en översikt över de olika slags motiv som åberopats försådan verksamhet. Särskilt berör motionärerna den målformulering »att underkrav på lönsamhet uppnå största möjliga expansion» som statsmakterna valtför Statsföretags del. Motionärerna anser att denna målformulering innebär attfältet i princip är fritt för statligt företagande av obegränsad omfattning. Dehävdar att med anledning därav bör begära en principiell deklarationav regeringen om vad som åsyftas med uttrycket »största möjliga expansion» förstatens företag. Denangivna målformuleringen innefattas i beslut om inrättande avStatsföretagskoncemen. Såsom närmare redovisats ovan kompletteras detövergripande målet för Statsföretag med olika delmål för koncernen i desshelhet och för särskilda dotterbolag. Statsföretags sätt att söka förverkligade uppstäUda målen är, som också framhållits ovan, föremål för en kontinuerliginsyn och kontroll, vari den nu aktuella riksdagsbehandlingen av Statsföretagsårsredovisning utgör ett led. Med hänsyn till vad här sagts finner utskottetdet inte motiverat att påkalla en sådan principdeklaration som motionärernaönskar. Imotionen 1971: 1501 påyrkas en parlamentarisk utredning rörande vissa företag iStatsföretagsgmppen vUka närmare behandlats vid riksrevisionsverketsgranskning av förenade fabriksverken. Motionen innehåller ingen motivering;såsom nämns i den redogörelse som lämnas ovan torde de företag som främståsyftas vara AB Avimat, och Nyckelhus AB.Riksrevisionsverkets granskning har gällt vissa engagemang från förenadefabriksverkens sida, vilka även omfattas av en undersökning somjustitiekanslern genomfört. Att gå in på frågan om ytterligare initiativ tiUföljd av förenade fabriksverkens åtgärder ligger givetvis helt utanför detärende som utskottet här behandlar. Utskottet finner inte att Statsföretagsmedverkan i de sammanhang som motionären kan avse ger anledning tUl utredning ide former som motionären föreslår. Åberopande vad här anförtshemstäUer utskottet a) lägger Kungl. Maj:ts skrivelse 1971: 120 tillhandlingarna, b) avslår motionen 1971: 1097 såvitt nu är i fråga, 2. att riksdagenavslår motionen 1971: 1501. Närvarande: herrar (), i (s), i Glömminge (c), i (fp), (), Anderssoni (s), Wååg (s), (), i (s), i (c), (), Hovhariimar (ni), () och (). av herrar i Glömminge(c), i (fp), (), i (c), ().Hovhammar (m) och Clarkson (m), som anser dels att det avsnitt på s. 6 i utskottets yttrande sombörjar med »Ut-. skottet vill framhålla» och slutar med »som Statsföretagredovisar» bort utbytas med ett avsnitt av följande lydelse: »De av statsmakterna uppdragna riktlinjerna förStatsföretags verksamhet ger bolaget möjligheter att handla inom tämUgen vidaramar. Den övergripande målsättningen att bolaget under krav på lönsamhetskaU eftersträva största möjliga expansion är inte entydig. Varje företagmåste för att kunna fortleva och utvecklas sträva efter att upprätthållalönsamhet och expansionskraft men detta kan ske på olika sätt. De nämnda kravenmåste också avvägas mot kraven på produktkvalitet, en god yttre miljö och godaarbetsförhållanden för de anställda samt mot olika samhällsintressen. Det ärenligt utskottets mening därför angeläget att koncernens målsättning på olikanivåer efter hand kan preciseras med ledning av vunna erfarenheter.. Den föreliggande årsredovisningen präglas bl. a. av attden avser koncernens första verksamhetsår. Koncernens heterogenasammansättning kommer emellertid även att.ställa storakrav på insatser i fråga om planering och samordning. Detta manar bl, a, tillstor försiktighet när det gäller att knyta nya verksamhetsgrenar tillkoncernen. Både den nuvarande koncernledningen och revisorerna har också iolika sammanhang understrukit angelägenheten av att resurserna under denärmaste åren koncentreras till redan etablerade verksamhetsgrenar och attdenna period i största möjliga utsträckning ägnas åt konsolidering. En sådaninriktning av verksamheten är enligt utskottets uppfattning helt nödvändig.Detta bör ges Kungl. Maj:t till känna som mening.» dels atl det stycke på s. 7 i utskottets yttrande sombörjar med »Den angivna målformuleringen» och slutar med »som motionärernaönskar» bort utbytas mot ett stycke av följande lydelse: »Utskottet delar motionärernas uppfattning att dennuvarande målformuleringen ger ringa vägledning i fråga om inriktningen ochomfattningen av Statsföretags verksamhet. En oklar målbeskrivning innebärbetydande risker för att tillgängliga resurser utnyttjas på ett felaktigt sätt.En precisering av målen för Statsföretag är därför ett nödvändigt inslag i den pågående konsolideringen av koncernen. Utöver vad utskot tet ovan föreslagit skall ges Kungl. Maj:t till känna som me ning, synes det emellertid inte föreligga något behov av en principdeklaration beträffande målen för de statliga företagen.» dels att utskottet under 1 bort hemställa . att i anledning av Kungl. Maj:tsskrivelse 1971: 120 och motionen 1971: 1097 som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört». avherrar Hovhammar (m) och Clarkson (m): Förenadefabriksverkens handlande i samband med de transaktioner som åsyftas i motionen1971: 1501 har granskats av justitiekanslern, som riktat vissa anmärkningar motfabriksverken. Enligt vår mening finns i detta sammanhang anledning till kritikockså mot , ehuru på andra grunder. Vi utgår från att åtgärdernumera vidtagits för att förhindra sådana missförhållanden som exempelvis attStatsföretag engageras i tillfälliga företagsförvärv för annans räkning. Näringsutskottetsbetänkande nr 1971 NU 1971:45 betänkande i anledning av propositionangående finansiering m. m. rörande vis. 'ia statliga bolag jämte motioner. I propositionen 1971: 139(industridepartementet) har Kungl. 1. till lån tillNorrbottens järnverk AB på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1971/72 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 2. till förvärv avaktier i på tilläggsstat I till riksstaten för /72 underfonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , 3. bemyndigaKungl. Maj:t att godkänna den mellan och Apotekarsocietetenträffade överenskommelsen om formerna för avlösning av nuvarande apotekssystem, 4. till förvärvoch teckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget på tilläggsstat I tillriksstaten för /72 under fonden för statens aktier anvisa ettinvesteringsanslag av ,, 5. bemyndigafullmäktige i att ställa garanti för lån till Svenskautvecklingsaktiebolaget intill ett belopp av , jämte ränta, 6. bemyndigaKungl, Maj:t att inlösa stamaktierna i centrala restaurangaktiebolagsamt överlåta dem tUl samt 7. bemyndigaKungl, Maj:t godkänna ändringar i bolagsordningen för centralarestaurangaktiebolag i enlighet med vad som förordnats i propositionen, I anledning av propositionen har väckts två motioner somredovisas nedan (s, 11 f.). I propositionen föreslås attNorrbottens jämverk AB (NJA) skall erhålla ytterligare lånestöd med 130 milj.kr. Förslaget avser ett fullföljande av statsmakternas beslut omett utbyggt investeringsprogram för NJA (prop, 1971:64, NU 1971:22, rskr1971:193), Vidare föreslås ett investering,sanslag om 27,7 milj, kr. förförvärv av återstående aktier i , vilka innehar. Isamband därmed begärs bemyndigande att godkänna en mellan Apoteks- bolaget och träffad överenskommelse.Denna överenskommelse, som har formen av en ändring av berörda punkter i överenskommelsenden mellan staten och om formerna föravlösning av dåvarande apotekssystem, gör det möjligt att avskiljaproduktionsdelen vid (Vitrum) och ACOfrån Apoteksbolaget före utgången av den tidigare avtalade tvåårsperioden, somomfattar . I propositionen hemställs även om bemyndigande att inlösastamaktierna i centrala restaurangaktiebolag och att godkännaändringar i bolagsordningen för företaget. Sedan staten förvärvat stamaktiernaskall de överlåtas till Statsföretag. Denna förändring och ändringarna ibolagsordningen, vilka innebär att Statsföretag får tillsätta fyra avstyrelsens ledamöter och Kungl. Maj:t övriga fyra ledamöter, inklusiveordförande och vice ordförande, syftar till att bereda Statsföretag inflytandepå restaurangbolagets ledning. SlutUgen föreslås ett investeringsanslag av 18,5 milj. kr.för förvärv och nyteckning av aktier i utvecklingsaktiebolaget samtbegärs bemyndigande för riksgäldsfullmäktige att teckna garanti för lån intill12 milj. kr. jämte ränta för bolaget. Avsikten är att det omedelbaraägaransvaret för utvecklingsbolaget skall föras över från Statsföretag tUlKungl. Maj:t genom industridepartementet.