bet · FU01SfU2 · 1971-12-31 00:00:00 — Socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 1971 SfU1971: 2 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande i anledning av motioner om höjt sjukpenningtiUägg: inom denfrivilliga' sjukpenningförsäkringeni I motionen 1971:42 av. herrar i Röstångaoch hemställes »att i skrivelse till Kungl; Maj:t hemställerom: förslag till nästa års riksdag, om högre frivilligt sjukpenningtillägg inomden frivilliga sjukpenningförsäkringen! hos allmän försäkringskassa samt. attnu frivilligt försäkrad äger övergå; till det. nya högre sjukpenningtillägget.» Imotionen 1971: 707 av m. fl. hemställes »att. i skrivelsetUl Kungl. Maj:t hemställer om utredning och förslag syftande till atthemarbetande make mot gängse premie skall kunna komplettera sin obligatoriskasjukförsäkring med tilläggsförsäkring upp till ett högre dagpenningbelopp änvad' f: n; är möjligt;» Gällandebestämmelser m. m. Vid sidan om den obligatoriskasjukpenningförsäkringen finns vid de allmänna försäkringskassorna, en frivilligsjukpenningförsäkrihg. Denna står öppen dels för försäkrad, som- tillhör' dens'. k. hemmamake försäkringen eller som skulle' ha tillhört denna om hans'årliga arbets--inkomst understigit , dels för vissa studerande;Bestämmelserna härom återfiims i 21. kap; lagen om allmän försäkring och i'kungörelsen om frivillig sjukpennihgförsäkring bos allmän försäkringskassa.Dessa bestämmelser innebär för hemmamakar och därmed' jämställda i huvudsakföljande. Försäkring kan ske för sjukpenningtillägg (dvs. sjukpenning utöverobligatorisk sjukpenning) om lägst en krona och högst . Densammanlagda sjukpenningen får dock ej överstiga ;Försäkringen kan tecknas med.en. karenstid av 3, 18, 33 eller 93 dagar.Försäkrad; som är placerad i sjiik-penningklass 1 eller 2, kan även väljaförsäkrmg utan karenstid. Även för kategorin studerande gäller att det högstabelopp för vilket frivillig försäkring kan meddelas (eventuellt, inklusive,sjukpenning, från den. obligatoriska försäkringen);utgör omdagen. Förmånerna inom studerandeförsäkringen omfattar även bamtillägg enligtreglerna i 3 kap. 9 § lagen om allrnän försäkring. För'studerande gälleralltid* en karenstid . För båda kategorierna av försäkradegäller-som huvudregel att frivillig försäkring kan meddelas. avsehögre belopp endast för den som fyllt och som har god hälsa. Vissmöjlighet finns till kollektiv anslutning av medlemmar i sammanslutning ellerelever vid undervisningsanstalt. Den frivilliga försäkringen finansieras delsgenom egenavgifter, som fastställs av , dels genomstatsbidrag till de allmänna försäkringskassorna. Bidraget utgör avkassans utgifter för sjukpenningtillägg och av kassans utgifter förbarntillägg inom studerandeförsäkringen. Antalet frivilligt försäkrade hustrur uppgick den 1januari 1970 till omkring 195 000. Av dessa var sammanlagt cirka 83 000 ellerdrygt försäkrade för högsta sjukpenningtUlägg, om dagen.Den frivilliga studerandeförsäkringen omfattade omkring 47000 personer, av vilka knappt 29 000 eller hade högstasjukpenning, . Statsbidragskostnaden uppgick under år1969 till sammanlagt 4,7 milj. kronor. Tidigareriksdagsbehandling m. m. Maximibeloppet för sjukpenning inom den frivilligasjukpenningförsäkringen - i förekommande fall inklusive sjukpenningen på grundav den obligatoriska försäkringen - höjdes till per dag ochfastställdes efter ytterligare höjning till nuvarande belopp, omdagen. Fråganom den principiella utformningen av sjukförsäkringsskyddet för hemmafruardiskuterades ingående under förarbetena tiU lagen om allmän försäkring.Socialförsäkringskommittén, vars utredningsförslag »Förtidspensionering ochsjukpenningförsäkring m. m.» (SOU 1961: 29) låg tiU grund för propositionen iämnet (prop. 1962: 90) övervägde men förkastade tanken att införa en obligatorisktilläggssjukpenningförsäkring för hemmafruar. Departementschefen, varsuttalanden härutinnan godtogs av , anförde härom: För egen del har jag kommit till samma uppfattningsom socialförsäkringskommittén. För mig, liksom för kommittén, har väsentligentvå synpunkter varit bestämmande. För det första kan man inte bortse ifrån attstora svårigheter möter då det gäller att finna säkra hållpunkter för engradering i det enskUda fallet av sjukpenningens storlek. Vanligen är jutilläggssjukpenningen avsedd att ersätta en inkomst, som faller bort på grundav sjukdom, men beträffande hemmafruarna skulle man få bestämmatilläggssjukpenningen med ledning av en uppskattning av de merutgifter ihemmet, som förorsakas av att husmoderns arbetsinsats bortfaller. Dessamerutgifter varierar kraftigt efter en mångfald skiftande omständigheter,bland dem barnantalet samt behovet av och kostnaden för lejd hjälp. Det skulleknappast vara möjligt att inom ramen för schablonregler komma fram till enrättvisande beräkning av dessa utgifter. För det andra har jag denuppfattningen att avgifterna för en försäkringavseende tilläggssjukpenning åt husmodern för många familjer skulle bli alltförbetungande, om inte bidrag till förs'äkringen lämnades av statsmedel, något somjag inte anser böra ske i fråga om en obligatorisk sådan försäkring. Vid fjolårets riksdag väcktes motioner med yrkandeom utredning angående höjning av tilläggssjukpermingen inom den frivilligasjukförsäkringen. I sitt av godkända utlåtande 1970:5 avstyrkteandra lagutskottet motionerna och anförde: Enligt uttalande i årets statsverkspropositionkommer frågan om sjukpenningens inordnande i beskattningssystemet inom kortatt utredas. I samband med detta utredningsarbete måste också frågan om enökning av de nuvarande sjukpenningbeloppen prövas. Med hänsyn härtill saknasanledning för att ta något initiativ i anledning av motionerna idenna del. Den av utskottet omnämnda utredningen tillkalladesefter Kungl. Maj:ts bemyndigande och har antagit namnetsjuk-penningutredningen. I utredningsdirektiven framhålls bl. a. att sjukpenningförsäkringenär uppbyggd efter inkomstbortfallsprincipen men att vissa undantag härifrånfinns, såsom hemmamakeförsäkringen och den frivilliga sjukförsäkringen förhemmamakar och vissa studerande. Fortsättningsvis uttalas i direktiven bl. Om sjukpenningförmånerna blir skattepliktig inkomstinnebär detta att också sådan ersättning som inte baserar sig på arbetsinkomstblir skattepliktig inkomst, såvida inte vissa förmånsformer undantas frånskatteplikt. Utredningsmannen bör överväga den lämpliga lösningen medutgångspunkt i ett så långt möjligt konsekvent genomförande av principen omskatteplikt för sjukpenningförmånerna. Vid en beskattning avsjukpenningförmånerna måste de räknas upp till en sådan nivå att de efter skattger minst samma kompensationsgrad som f. n. Frågor som är förbundna med en utvidgning avsjukförsäkringsskyddet för studerande är underutredning av i samråd med centrala studiehjälpsnämnden,och . Vid sidan om den obligatoriska sjukpenningförsäkringenfinns vid de allmänna försäkringskassorna en frivillig sjukpenningförsäkring,som är avsedd främst för dem som tillhör den s. k. hemmamakeförsäkringen ochför vissa studerande. Försäkringen kan meddelas för en sjukpenning som sedanden är maximerad till , i förekommande fallinklusive sjukpenning från den obligatoriska försäkringen. I regel kan endastden som ej fyllt och som har god hälsa ansluta sig till försäkringen.Finansieringen av den friviliga sjuk- penningförsäkringensker dels genom egenavgifter, som bestäms bl. a. med hänsyn till sjukpenningensstorlek, och dels genom statsbidrag om av försäkringskassansutgifter för sjukpenning eller sjukpenningtillägg. nu behandlade motionerna föreslås höjning av maximibeloppet inom denfrivilliga sjukpenningförsäkringen. I motionen 1971:42 förordas en generellhöjning med hänsyn till de kostnadsstegringar som skett sedan det nuvarandemaximibeloppet fastställdes. Motionen 1971: 707 tar enbart sikte påhemarbetande makar. Med tanke på kostnaderna för hemhjälp i samband medhemarbetande makes sjukdom bör enligt motionärerna högsta sjukpeimingbeloppetför deima grupp vara detsamma som gäller inom den obligatoriskasjukpenningförsäkringen, dvs. Motionermed liknande innebörd avslogs av fjolårets riksdag under hänvisning till attfrågan om böjning av sjukpeimingbeloppen måste prövas i samband med utredningenom sjiikpenningens inordnande i beskattningssystemet. I direktiven för dennautredning uttalas bl. a., att sjukpenningförmånema, om de beskattas, måsteräknas upp till en sådan nivå att de efter skatt ger minst sammakompensationsgrad som f. n. Avbetydelse för bedömning av frågan om utvidgning av sjukförsäkringsskyddet förstuderande är också det utredningsarbete på området, som pågår inomriksrevisionsverket i samråd med centrala studiehjälpsnämnden,och . Dei förevarande motioner aktualiserade frågorna är således redan föremål förutredning i skilda sammanhang. Med hänsyn härtill finner utskottet ejerforderligt med något initiativ i anledning av motionerna. att motionen 1971: 42 ochmotionen 1971: 707 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar (), i (fp), (), Ringaby (m),i Nennesholm (c), i (s), Mundebo (fp), (), (), fröken (), herrar ()*, iNybro (c)*, ()*, () och i (vpkj). *Ej närvarande vid betänkandets justering 1)av herrar i (fp) och Mundebo (fp), som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande, som börjar på s; 4 med orden »Motionermed» och slutar med orden »av motionerna» bort ersättas med text av följandelydelse: »Avvad utskottet ovan har anfört framgår att sjiikpenningen inom den frivilligasjukpenningförsäkrmgen under mera än varit maximerad till nuvarandebelopp, . De kostnads-fördyringar, som inträffat under dennaperiod, har medfört en väsentlig urholkning av det skydd, som ifrågavarandeförsäkring är avsedd att ge. Med hänsyn härtill är det enligt utskottets meningangeläget att det nuvarande maximibeloppet höjs. Denna åtgärd bör lämpligenövervägas i samband med sjukpenningutredningens pågående arbete rörande fråganom sjukpenningens inordnande i beskattningssystemet. Detta utredningsarbetebör således i fråga om den frivilliga sjukpenningförsäkringen inte enbart tasikte på en höjning av sjukpenningbeloppen som en konsekvens av enbeskattningsreform utan även på att återställa sjukpenningens belopp till dessnivå . Vid utredningen bör självfallet beaktas de förslagbeträffande sjukpeimingförsäkringen för studerande, som kan bli resultatet avdet utredningsarbete på området, som pågår inom i samrådmed centrala studiehjälpsnämnden, och . En sjukpenninghöjning av den storlek, som anges i motionen 1971: 707 är utskottet däremotinte berett tillstyrka.» dels ock att utskottet bort hemställa »att i anledning av motionen 1971: 42 ochmed avslag på motionen 1971:707 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer omutredning, i enlighet med vad utskottet anfört, av frågan om höjning avnuvarande maximibelopp inom den frivilliga sjukpenningförsäkringen. 2)av (), som ansett delsatt det avsnitt av utskottets yttrande, som börjar på s. 4 med orden »Motionermed» och slutar med orden »av motionerna» bort ersättas med text av följandelydelse: »Somanförs i motionen 1971: 707 blir kostnaden för anlitande av hemhjälp i sambandmed hemarbetande makes sjukdom ofta mycket betungande. Den högsta sjukpenningsom i sådant fall kan utgå från allmän försäkringskassa, ,utgör en otillräcklig kompensation för denna kostnad. Överhuvudtaget innebärde nuvarande reglerna om maximibelopp inom den frivilligasjukpenningförsäkringen att denna försäkring ger ett bristfälligt skydd mot ekonomiskapåfrestningar i form av de merutgifter, som förorsakas av hemarbetande makes sjukdom.En väsentlig höjning av maximibeloppet för denna kategori bör enligt utskottetsmening därför komma till stånd. Den övre gränsen bör därvid kunna sättas vidden högsta nivå, som gäller inom den obligatoriska sjukpenningförsäkringen. Utskottet förordar att denangivna frågan blir föremål för en utredning, som lämpligen bör göras isamband med pågående utredningsarbete rörande sjukpenningens inordnande ibeskattningssystemet. Med det anförda anser sig utskottet också ha besvaratmotionen 1971: 42.» dels ock att utskottet bort hemställa att med bifall till motionen 1971:707 i skrivelse till Kungl. Maj:t hemställer om utredning, i enlighet med vadutskottet anfört, av frågan om höjning av maximibeloppet för hemarbetandemake som tiUhör den frivilliga sjukpenningförsäkringen; och B. att motionen 1971: 42,i den mån den inte kan anses besvarad med vad utskottet sålunda hemställt, inteföranleder någon åtgärd.»