bet · FU01KU42 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 1971 KU 1971 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion angående budgetarbetet inom nybildad kyrkligsamfällighet. I detta betänkande behandlas motiöneri 1971:'537 avfru m.fl. (c). Hemställanavser: »att i skrivelse till Kungl. Maj:t begär utredning och ändringav församlingsstyrelselagen» enligt vad som anges i motionen. Motionenöverensstämmer i sak helt med en framställning 1970 till Kungl. Maj:t ombudgetarbetet i nybildad kyrklig samfällighet från styrelsen för . För denna framställning redogörsnedan i ett särskilt avsnitt. Motionärerna anser att frågan bör närmare utredasav kommunalrättskommittén. Enligt 1 § lagen om församlingsstyrelse (LFS)utgörs de kyrkokommunala enheterna i första hand av församlingarna. Församverkan mellan församlingarna möjliggör lagen bildande av kyrkliga samfälligheter(3 §). Enkyrklig samfällighet är ett särskilt kommunalrättsligt subjekt med egenbeskattningsrätt. Samfälligheten kan vara legal eller särskilt bildad.Pastorat, som består av två eller flera församlingar, utgör normalt legalsamfällighet för vården av pastoratets angelägenheter. En sådan samfällighetkan få vidgade uppgifter genom Konungens förordnande därom. För förordnandefordras församlingarnas samtycke eller att åtgärden finnes vara påkallad avbetydande allmänt behov. Förordnandet innebär att samfälligheten äger vårdaäven annan församlingsangelägenhet av ekonomisk natur. Samfälligheten kan varatotal, dvs. omfatta samtliga ekonomiska förvaltningsangelägenheter, ellerpartiell, så att den omfattar endast en eller flera särskilda ekonomiskaangelägenheter. För ordnande och bildande av kyrklig samfällighet kan undernyss angivna förutsättningar meddelas med avseende även på församlingar, sominte tillsammans utgör ett pastorat. Förkyrkokommunerna har möjligheten att sammangå i kyrklig; samfällighetutnyttjats i stor utsträckning. Det behov av samgående i större kommunalaenheter, som för de borgerUga kommunernas vidkommande lett tillkommunindelningsreformerna 1952 och 1962, har nämligen för kyrkokommunerna ipraktiken tillgodosetts genom bildande av kyrkliga samfälligheter. Den gamlaförsamlingsindelningen har därvid lämnats i huvudsak orubbad. I sammanhangetkan erinras om att lagen (1957: 281) om kommunalförbund inte kan tillämpas medavseende på kyrklig kommun. Det må vidare noteras, att sammanläggningsdelege-radeinte kan utses i samband nied ändring i ecklesiastik indelning. Beslutanderättenenligt ny indelning innan den trätt i kraft utövas av de äldre fullmäktige.Bildas genom indelningsändring ny församling, finns inget organ som företräderden nya församlingen innan nya fullmäktige valts. Förhållandet konstaterades iprop. 1969: 129 (ändringar i kommunallagstiftningen), men något förslag tilländrad ordning framlades inte. Beslutanderätteni kyrklig samfällighet utövas av kyrkofullmäktige (i s. k. total kyrkligsamfällighet) eller församlingsdelegerade (6 § LFS). Ledande förvaltningsorgani kyrklig samfällighet är samfällig-hetens kyrkoråd (63 § LFS). Innanbeslutande organ valts, saknar nybildad samfällighet företrädare. Enligt7 § LFS äger Konungen meddela särskilda föreskrifter om till-lämpningen avlagen med avseeinde på kyrklig samfällighet. Med stöd av detta stadgandemeddelas ofta vissa föreskrifter i samband med beslut om bildande av kyrkligsamfällighet. Sådant beslut innehåller regelmässigt en bestämmelse omikraftträdande närmast efter beslutets meddelande. Val av kyrkofullmäktige för nybildad kyrklig samfällighet sker underår då allmänna kommunalval skall förrättas tredje söndagen (11§ 1 mom. kommunala vallagen). Annat år sker valet på sön- eller helgdag sombestäms av (2 mom.). Enligt praxis utsätts detta val regelmässigttill dag . Skyldighetatt upprätta en utgifts- och inkomststat för det nästföljandekalenderåret föreskrivs för församling i 68 § LFS. Jämlikt 69 § samma lag skallförslag till utgifts- och inkomststat uppgöras av kyrkorådet före septembermånads utgång och föregås av samråd med kommunens styrelse. Motsvarande gällerenligt 81 § LFS beträffande kyrklig samfällighet. Enligt LFS 16 § 2 mom. andra stycket fastställesförsamlingens utgifts- och inkomststat vid sammanträde med kyrkofullmäktige ioktober månad. Stadgandet äger motsvarande tillämpning beträffande fullmäktigeeller församlingsdelegerade i kyrklig samfällighet (33 § resp. 41 § LFS). För debitering och uppbörd av beslutadförsamlingsskatt skall församling Dch kyrklig samfällighet ofördröjligen delgevederbörande kommun beslut om fastställande av utgifts- och inkomststat (83 §LFS). KU 1971: 42 3 Kommunensstyrelse skall därefter underrätta och vederbörande lokalaskattemyndighet. Somantytts i den föregående redogörelsen är den kyrkokommunalasamfällighetsbildningen ett institut som saknar direkt motsvarighet medavseende på de borgerliga kommunerna. Behovet av större enheter tillgodosesdär i stället genom bildande av kommunalförbund eller genom ändring ikommunindelningen. I samband med förordnande om ändring i indelningäger Konungen föreskriva, att beslutanderätten i kommunen enligt den nyaindelningen skall utövas av sammanlägg-ningsdelegerade till dessindelningsändringen träder i kraft (19 § kommunala indelningslagen). Närmarebestämmelser härom finns i lagen (1965: 596) om kommunalasammanläggningsdelegerade. Sammanlägg-ningsdelegerade kan som fömt nämnts inte utses i samband med ändring i ecklesiastik indelning. I en framställning till Kungl. Maj:t den 2 juli1970 anhöll styrelsen för (pastoratsförbundet) om vissa ändringar i LFS. Framställningen tog bl. a.sikte på frågan om budgetarbete i nybildad kyrklig samfällighet. I denna del anfördesi framställningen följande: Enligt 3 § förordnar Konungen om bildandet avkyrkliga samfälligheter; totala eller partiella. Undersenare år har antalet samfällighetsbildningar ökat kraftigt och denna ökningkan väntas fortgå i hastigare takt bl. a. som en konsekvens avstorkommunbildningarna. Församlingsstyrelselagensaknar bestämmelser om hur budgetarbetet skall bedrivas inför den första stat,som skall fastställas för en nybildad samfällighet. Lagen om kommunalasammanläggningsdelegerade är icke tillämplig vid kyrkligasamfällighetsbildningar, vilka för övrigt icke är att hänföra tillindelningsändringar. Enligt7 § församlingsstyrelselagen äger visserligen Konungen meddela erforderligaföreskrifter om tillämpningen av lagen med avseende å kyrkliga samfälligheter,men detta torde icke kunna innebära att Konungen vid beslutet omsamfällighetsbildningen kan föreskriva kyrkokommunalasammanläggningsdelegerade. Kyrkofullmäktigevalenför en nybildad total samfällighet skall äga rum tredje söndagen dvs. 'Vid sammanträde före utgången avdecember månad skall sam-fällighetens kyrkoråd väljas. Redanvid sammanträde skall utgifts- och inkomststaten förnästkommande år fastställas. Det är icke praktiskt genomförbart att efter ettfullmäktigeval tredje söndagen ett kyrkoråd skall hinna väljas,sammanträda, bereda och framlägga förslag till utgifts- och inkomststat för attfastställas av de nyvalda fullmäktige före oktober månads utgång. Dådet gäller partiella samfälligheter föreligger ytterligare ett led ibeslutsförfarandet enär församlingarnas nyvalda fullmäktige först skall 1* 1971. KU 1971: 42 4 väljaförsamlingsdelegerade innan dessa senare kän utse det samfällda kyrkoråd, somskall bereda och framlägga förslag till den utgifts-och inkomststat som skallfastställas av de nyvalda församlingsdelegerade. Pågrund av nu angivna omständigheter har de i samfällighetsbild-ningarnaengagerade församlingarna måst överlåta budgetarbetet till ensamarbetskommitté utan legala befogenheter. Det förslag till den blivandesamfälligheteiis utgifts- och inkomststat, som denna samarbetskommittéutarbetar måste sedan för att få någon slags formell sanktion gå tillbakatill samtliga församlingars och eventuella flerförsamlingspastoratsbeslutandeorgan för samstämmiga beslut. Det nu angivnabeslutsförfaraiidet är uppenbart otillfredsställande. Detär önskvärt att antingen församlingsstyrelselagen tillföres bestämmelser sommöjliggör bildandet av en samfällighetens budgetberedning eller dylikt som hartill uppgift att utarbeta förslag till utgifts- och inkomststat attfastställas av de nwalda fullmäktige eller församlingsdelegerade så snartdessa kan sammanträda, eller också att lagen om kommunalasammanläggningsdelegerade göres tillämplig jämväl på kyrkligasamfällighetsbildningar. Kammarkollegiet har till chefen förutbildningsdepartementet avgett begärt remissyttrande över pastoratsförbundetsframställning. I yttrandet tillstyrker kammarkollegiet i princip bifall tillframställningen. Frågan bör enligt kammarkollegiets mening lösas genomändringar i LFS och kommunala indelningslagen samt genom utfärdande av en nylag om kyrkliga församlingsdelegerade. Härigenom skulle möjliggöras attbeslutanderätten i nybildad eller ändrad kyrklig samfällighet samt i församlingenligt ny indelning kan utövas av sammanläggningsdelegerade till dess den nya indelningenträder i kraft. Kammarkollegiets yttrande innehåller förslag till nylagreglering, sorh ansluter sig till gällande lagstiftning om,kommunalasammanläggningsdelegerade. Kungl.Maj:t har ännu inte fattat beslut med anledning av pastorats-förbundetsframställning. I förevarande motion erinras om att den senastekommunindelnings-reformen fått som följd bl. a. bildandet av ett stort antalnya kyrkliga samfälligheter. Motionärerna önskar få till stånd sådankomplettering av gällande kyrkokommunal lagstiftning att det blir rriöjligt attutse organ som kan företräda nybildad kyrklig samfällighet från detbeslut fattats om dess bildande till dess beslutet träder i kraft. De erinrardärvid bl. a. om att lagen om kommunala sammanläggningsdelegerade möjliggör ensådan ordning med avseende på nybildad borgerlig kommun. Dei motionen uttryckta önskemålen överensstämmer helt med vad som begärts avSvenska kyrkans i en KU 1971: 42 5 Denna har remissbehandlats och kammarkollegiet hardärvid tillstyrkt att lagstiftningsåtgärder vidtas i framställningens syfte.Enligt vad utskottet inhämtat kommer regeringen att uppta frågan tillslutlig prövning. Avsikten är därvid att förslag till eventuellt erforderligalagändringar skall kunna föreläggas i proposition , 1detta läge torde det inte föreligga skäl till någon åtgärd i anledningav motionen. att avslårmotionen 1971: 537. Närvarande: herrar i (s).Adamsson* (s), (). (), (), herrar (). (), i (m), i (s), (). Fiskesjö (c). i Akersberga (fp), Schött (m), i (c)och Wictorsson* (s). *Ej närvarande vid justeringen. KU 1971: 43 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion om rätt för kyrkoförsamling att bevilja anslagtill mission och u-landshjälp. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 557 avherr i m. fl. (m). Hemställanavser: »att hos Kungl. Maj:t måtte hemställa om förslag syftande tillatt svensk kyrkoförsamling skall erhålla rätt att bevilja anslag till mission och u-landshjälp». Ifråga om motiveringen hänvisar utskottet till motionen. Gällanderegler och deras bakgniind Enligt 2 § lagen (1961: 436) om församlingsstyrelseäger församling »att själv vårda sina angelägenheter, såvitt icke handhavandetdärav enligt denna lag eller särskild författning tillkommer annan». Med församlingensangelägenheter avsts enligt samma paragraf frågor om »a) anskaffande av ochvård om kyrka, begravningsplats, församlingshus, tjänstebostäder och annan förkyrkligt ändamål avsedd egendom; b) åtgärder till främjande av gudstjänstlivoch kyrklig förkunnelse i övrigt samt av verksamhei: bland barn ochungdom, ålderstigna, sjuka och andra, som äro i behov av omvårdnad; samt c)avlöningsförmåner åt präst, kyrkomusiker och annan personal». Avförarbetena till församlingsstyrelselagen (SOU 1957: 15, prop. 1961: 70, KU1961: 16) framgår att syftet med den i lag givna kompetensregleringen är attange ramen för den verksamhet, som församling äger driva eller stödja medutdebiterade medel. Genom att anlita frivilliga bidrag har församlingmöjlighet att verka utanför de gränser som dragés upp iförsamlingsstyrelselagen. Verksamheten får dock inte till sin natur varafrämmande för församlingslivet. Iförarbetena framhålles som en allmän grundsats att verksamheten måste varaknuten till den egna församlingen och således vara av lokal natur.Departementschefen uttalade i propositionen, att av denna regel följde attanslagsgivning till rikskyrklig verksamhet eller till verksamhet inom stiftetsram eller inom annan församling än den egna i princip ansågs otillåten. Regelnvar dock inte undantagslös. Om verksamheten bedrevs utom den egna församlingenmen fullföljde syften, som låg inomramen för den allmänna kompetensregeln och direkt eller indirekt var till gagnför församlingens arbete, förelåg i allmänhet inte något hinder att främjaverksamheten med utdebiterade medel. Vadgällde tillämpningen av regleringen på olika konkreta fall anfördedepartementschefen bl. a. att han anslöt sig till uttalanden avför-samlingsstyrelsekommittén att det internationella ekumeniska arbetet ochden yttre missionen inte hade sådant samband med församlingens egnaangelägenheter att församlingen kan stödja verksamheten med skattemedel. 1sitt av godkända utlåtande (KU 1961: 16) biträddekonstitutionsutskottet departementschefens uttalanden om den lokalabegränsningen av församlings kompetens. Frågansbehandling vid 1968 och kyrkomöten Både 1968 och kyrkomöten behandlademotioner vilkas syfte överensstämde med den nu förevarande. Medanledning av de vid kyrkomöte väckta motionerna framhöllkyrkolagsutskottet (betänkande nr 19) att behovet av ökad internationellinriktning och förbättrad insikt om problem under de senaste årenframstått allt klarare. Utskottet erinrade om att krav på konkreta åtgärderkommit till uttryck vid världskyrkomötet i . Inom utskottet hade ingenmeningsskiljaktighet rått om kyrkans ansvar för en utvidgad internationellsolidaritet och en energisk insats mot nödsituationen i . Utskottetansåg emellertid allvarliga principiella hinder möta mot den föreslagnautvägen att begära ändring av 2 § lagen om församlingsstyrelse och anförde idenna del följande: Reglerna om församlings kompetensområde i 2 § lagenom församlingsstyrelse korresponderar med motsvarande bestämmelser i kommunallagenoch landstingslagen, som även för de borgerliga kommunernas del stadgar enbegränsning till kommunens angelägenheter. Upprätthållandet av dennabegränsning står i nära samband med 'den väsentliga principen om kommunalsjälvstyrelse inom de av lagen uppdragna gränserna. Utskottetbiträder visserligen uppfattningen att den internationella hjälpverksamheten,med hänsyn till de oerhört stora behov det här rör sig om, icke kan baserasenbart på frivilliga bidrag utan att skattemedel erfordras. Sådana medel böremellertid uttagas vid den statliga beskattningen, som är mera utformad förfördelning; efter bärkraft än den kommunala beskattningen och som möjliggör encentral och effektiv planering av de beviljade medlens användning. För dendämtöver förekommande hjälpverksamheten synes de frivilliga insatserna varaden rätta vägen. I enlighet med utskottets hemställan avslogkyrkomötet de ifrågavarande motionerna. Vid1970 års kyrkomöte hänvisade kyrkolagsutskottet (betänkande hr 17) tillfrågornas behandling . Enligt utskottets mening var de principiella skäl som föranledde utskottet att då avstyrkaåtgärder för ändring av lagen om församlingsstyrelse oförändrade. Utskottet avstyrktedärför de i saken väckta motionerna (nr 40 och 73). Två ledamöter avgav blankreservation. Efter voteringar hernställde emellertid kyrkomötet med anledningav motionerna.hos Kungl. Maj:t (skr. nr 43) om sådan ändring i lagen, ornförsamlingsstyrelse att församling erhöll kompetens att bevilja anslag tillinternationellt bistånds- och utvecklingsarbete och i begränsad ornfattning till mission. Kyrkomötets hemställan innehöll även enanhållan om att Kungl. Maj:t måtte inrätta och fastställa stadgar för enSvenska kyrkans fond för internationellt arbete. Det genom kyrkomötets skrivelse väckta ärendet ärfortfarande beroende på Kungl. m. m. Med anledning av vad sorn anförs imotionen må antecknas följande uppgifter. Enligt sin av Kungl. Maj:t utfärdade stadga nu gällandefastställd med gUtighet fr. o. m. , SFS1970: 484 skall bedriva den mission utomlandssom ankommer på (1 §). Enligt 2 § åligger det missionsstyrelsensärskilt bl. a. att med medel och personal bistå kyrkorna på styrelsenstidigare missionsfält i och samt de andra kyrkor som anhåller omsådant bistånd. Under rubriken stadgas i 8 § att påtrettondagen och på tredje söndagen skall upptas rikskollekt till fi;ämjande avmissionsstyrelsens verksamhet. Utöver de båda sålunda påbjudna rikskollekternaupptas ytterligare en rikskollekt i detta syfte. Kollektinkomsternauppgick till sammanlagt . f övrigt utgjordes intäkterna 1969främst av gåvomedel av skilda slag, tillsEimmans uppgående till över 8 milj.kr. 1947 bildades svenska sektion.Sektionen är organ för i dess, samarbete med Lutherska världsförbundet.En huvudsaklig uppgift är att insamla, förvalta och fördela medel tillmellankyrkligt stöd, katastrofhjälp och utvecklingsbistånd. Detta arbetebedrivs under namnet . Sektionen har ett represen-tantskap, somutses av stiftsråden, biskopsmötet och vissa centrala kyrkoorgan. Styrelsenutses av biskopsmötet och representantskapet. är ifråga om de insarnlade medlens omfattning landets största frivilligahjälporganisation. Räkenskapsåret 19691970 uppgick de kontanta inkomsternatill över 38 rnilj. Därtill kom materiell hjälp till ett värde av ca 6milj. I detta sammanhang må slutligen antecknas, att enskildaorganisationer kan få bidrag av styrelsen för internationell utveckling (SIDA)för KU 1971: 43 9 u-landsbistånd.Sådant bidrag har utgått bl. a. till mission. Gällande reglering av den kommunala kompetensenförutsätter i princip att verksamhet skall vara knuten till kommunenoch sålunda av lokal natur. Detta gäller även med avseende på kyrklig kommun.Med hänsyn härtill kan det inte anses falla inom kyrklig kommuns kompetens attbevilja anslag av utdebiterade medel till mission eller u-landshjälp. Iförevarande motion hemställs nu att församling skall medges sådan rätt. Motionenöverensstämmer till sitt syfte helt med en framställning till regeringen isaken av kyrkomöte. Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen attta ställning tiU denna framställning i samband med prövningen av det betänkandeom den kommunala kompetensen, som kommunalrättskommittén väntas avlämna inomkort. Enligt utskottets mening bör den också lämpligen prövas med beaktande avkommunalrättskommitténs förslag till kompetensreglering i stort. Dettorde därför inte föreligga skäl till någon åtgärd i anledning avmotionen. att avslårmotionen 1971: 557. Närvarande: herrar i (s), Larssoni Luttra (c). * (s), (). (), (),herrar (), i (s). (), i (c), i * (s), i (m), i (s).Norrby i Akersberga (fp) och Schött (m). *Ej närvarande vid justeringen. avherr i (m): mission och diakoni har sin grund ievangelierna och hör därför till en kyrkas äktkristna livsyttringar. uppgift att bedriva mission är fastslagen i Kungl. Maj:ts stadga förSvenska kyrkans missionsstyrelse. Den diakonala verksamheten, som syftar tillomsorg om hela människan, är för kyrkan lika självklar som missionen. 1 kampenmot nöd och underutveckling fattiga länderna måste KU1971: 43 10 ocksåkyrkan aktivt delta. Varje församling har del i ansvaret för kyrkansuppgifter, också vad gäller mission och diakonal verksamhet. Det framstårdärför som orimligt, att kyrklig församling enligt gällande kompetensregleringsaknar rätt att med skattemedel stödja kyrkans eget arbete i främmande land.