bet · FU01CU8 · 1971-12-31 00:00:00 — mening kan vad motionärerna förordat inte anses stå i faktiskmotsats till det genom propositionen framlagda förslaget, vilket klart innebäratt ordförandeskap skall kunna förenas endast med tjänst vid huvudenheten förallmän förvaltning och förvaltningsrättskipning. Motionärernas syfte såsom detuttryckts av lagrådet får därmed anses tillgodosett. Vad motionärerna i övrigtanfört som grund för sin hemställan har inte föranlett utskottet till annanbedömning. Utskottet avstyrker därför motionen nr 1218 i förevarande del. Utskottet,som utgått från att bestämmelser om bl. a. förordnande av vikarie förordförande utformas ur samma allmänna utgångspunkter som lagstiftningen, har /övrigt i denna del ingen erinran mot Kungl. Vid sidan av förbättradehandläggningsformer har ett vidgat lekmannainflytande angetts som engrundläggande åtgärd för att anpassa förvaltningsrättskipningen till de kravsom utvecklingen ställer. Förslaget att införa lekmannamedverkan i även denförvaltningsrättskipning som handhas på landskansliet har mött anslutningredan i tidigare principbeslut. Utskottethar inte anledning till annat än att ansluta sig till de skäl för en sådanordning som angetts vid riksdag (prop. 1970: 103, s. 150-151) och dågodkänts. I och för sig är också de synpunkter på lekmannadeltagande som tillmättesavgörande betydelse vid underrätts-reformen - som lagrådet anfört -väsentliga också i detta sammanhang. Motbakgmnd av lekmannainflytandets syfte och traditionerna från bl. a. de allmännaunderrätterna är det naturligt att krav på speciell fackkunskap inte ställs pålekmännen. I anslutning till vad departementschefen anfört i hithörande frågor(s. 68, 82-83 och 108) har utskottet dock funnit anledning stryka under nämndamening och konstaterandet (s. 108) att stora krav i andra avseenden måsteställas på dessa lekmän. Lekmännenföreslås få individuell rösträtt vid avgörandena - en ordning som tillämpasvid bl. a. prövningsnämnderna. Ordföranden föreslås i princip ha utslagsröstutan inskränkning av innehållet i regeln i 88 § taxeringsförordningen om attvid lika röstetal i prövningsnämnd den ordning som länder till denskattskyldiges förmån skall gälla. omröstningsregler förtvistemål resp. brottmål skall tillämpas. I vilken utsträckning respektiveregler bör tillämpas har överlämnats åt praxis (s. 109). Det kan finnas anledning att stryka under attavgöranden med skilda meningar får fömtsättas bli undantag. Utgången torderegelmässigt komma att bestämmas genom enhälliga avgöranden gmndade på ettbeaktande av alla framförda meningar. Utskottethar inte funnit skäl till erinran mot vad sålunda föreslagits i fråga omlekmannainflytandets utövning vid omröstning. Som departementschefen anför börlekmännen därför inte sammanföras under beteckningen nämnd, vilket dock intehindrar att de betecknas som nämndemän. 1fråga om antalet nämndemän i rätten lägsta antal för domförhet och högstaantal i rätten - har Kungl. Maj:t föreslagit att rätten skall vara domför medordföranden och tre nämndemän och att fler än fyra nämndemän inte fårtjänstgöra i rätten. Förslaget utgår bl. a. från vad som bedömts ändamålsenligtur arbetssynpunkt och lämpligt ur rekryteringssynpunkt samt tar hänsyn tillden förordade individuella rösträtten, behovet att sammanträda med kort varseloch erfarenheterna från de prövningsnämnder som sammanträder på avdelning, dvs.med högst fyra ledamöter utöver ordföranden. Det i motionen nr 1218 framförda förslaget innebäri denna del att antalet nämndemän skall vara fyra, dock att vid förfall förnågon rätten skall vara domför även med tre nämndemän. Genom förslaget avsesrätten i normalfallet och med bibehållen individuell rösträtt få ett udda antalröstande varigenom lika röstetal kan undvikas. Lagrådethar anfört att det synes svårt att förstå varför antalet nämndemän i de nyaförvaltningsdomstolarna skall sättas lägre än i tingsrätterna. Även omomröstningsreiglerna i tingsrätt är utformade på den kollektivaomröstningsformens grund har de dock som första lagutskottet anfört (ILU 1969:38) ett sådant reellt innehåll att man i det praktiskt mest betydelsefullafallet, att två meningar står mot varandra, når samma resultat som omindividuell rösträtt hade gällt. Vidare erinras om att såvitt gällerlänsskatterätten förslaget medför till och med en minskning av det antal lekmänsom i allmänhet bmkar delta i prövningsnämnderna. Lagrådet förordar i förstahand att såväl omröstningsreglerna som bestämmelserna om antalet nämndemänbeträffande skatterätt och länsrätt får samma utformning som förtingsrätterna. Skillnadenmellan propositionsförslaget och förslaget i motionen -vilket som anförts utgårfrån samma omröstningsregler - torde främst ta sig uttryck i att det senareinte medger att antalet nämndemän är tre annat än vid förfall för någon.Förfall under handläggning torde bli sällsynt i en processform därsammanhängande handläggning knappast annat än undantagsvis pågår mer än en dag.Utskottet har emellertid med hänsyn till arbetsförhållandena ansett detlämpligt att t. ex. relativt okomplicerade mål kan avgöras med tre nämndemän.Därvid har utskottet förutsatt att mer svårbedömda mål alltid avgörs med fyranämnde- män.I dessa mål, där anledning kan finnas till antagande att mer än en mening försfram, skulle sålunda motionäremas syfte att undvika lika röstetal sålundatillgodoses även i de undantagsfall där omröstning blir aktuell. Möjlighet tillsammanträden med kort varsel är också väsentlig för länsrätternas verksamhet.Avgörandet av hur många lekmän som skall kallas torde då få ankomma påordföranden och anpassas till föredragningslistans innehåll. Härvid får ävenfömtsättas att fördelning av tjänstgöringen sker i samråd med nämndemännen.Utskottet har vidare beaktat att den i propositionen föreslagna bestämmelsenmed hänsyn till omröstningsreglerna utformats med förebild i rättegångsbalkensdomförhetsregel för tingsrätt med lagfarna domare. Den i motionen föreslagnautformningen av bestämmelserna tar sikte på helt andra handläggningsformer ände som blir aktuella i skatterätt och länsrätt. Maj:ts förslagtillstyrks sålunda i denna del. 1motionen nr 1219 godtas förslaget att rätten är domför med tre nämdemän menhemställs att i skatterätt högst sex nämndemän får tjänstgöra. Denna hemställanmotiveras i huvudsak av att omfattande och komplicerade mål då lättare kangenomföras utan avbrott och att vid stor arbetsbörda granskningen av materialetkan delas upp på flera händer. Denavsedda behandlingsgången i skatterätt och länsrätt skiljer sig så frånförhållandena i tingsrätt att av motionärerna antagna risker för avbrott intekan påverka frågan om högsta antal nämndemän. Vad motionärerna mot bakgmnd averfarenheter från arbetet i prövningsnämnd anfört om en lottning av mål försärskild granskning kan inte heller läggas till gmnd för en förordad ändring.Envar nämndeman har fullt ansvar för avgörandena i varje mål. Skatterättoch länsrätt är enligt 6 § 1 st. lagförslaget domför utan nämndemän i vissaangivna fall. I andra situationer är skatterätt och länsrätt enligt 6 § 2 och 3st. domför utan nämndemän om det inte är påkallat av särskild anledning attmålet prövas av fullsutten rätt. Utskottethar ingen erinran mot den sålunda föreslagna allmänna utformningen avdomförhetsreglerna. Maj:ts förslag skall bl. a. mål om utdömande av vite behandlas avensamdomare om det enligt vad ovan sagts inte finns särskild anledning att detprövas med nämndemän. Samma förhållande gäller även sådant mål enligtuppbördsförfattningarna som gäller anstånd med inbetalning av skatt. Imotionen nr 1218 föreslås sådan ändring i 6 § 3 st. lagförslaget att de angivnamåltyperna alltid skall behandlas av fuUsutten rätt. mening kan vad motionärerna anfört inte leda till en föreslagenbedömning. Önskemålet om snabb handläggning bör kunna tillgodoses. Lagförslagetmed möjlighet och skyldighet att låta varje mål prövas av fullsutten rätt omdet av särskild anledning iir på- kallatfår anses tillgodose det åberopade rättssäkerhetsintresset. Valbarhetsreglernai 9 § lagförslaget öppnar möjlighet att till nämndeman utse ledamot ellersuppleant i taxeringsnämnd. Ett antal remissinstanser har i anledning avdepartementspromemorian tagit upp härtill anknytande frågor (s. 85). Departementschefenhar anföit (s. 86) att det bör undvikas att ordförande, annan ledamot ellersuppleant i taxeringsnämnd annat än i undantagsfall tjänstgör som nämndeman iskatterätt. Eftersom det kunde förväntas att bl. a. valmyndigheterna beaktadedetta vid val av nämndemän i skatterätt och länsrätt ansågs en föreskriftmotsvarande bestämmelsen i 12 § 1 mom. taxeringsförordningen inte böra tas ini lagen. Förslagatt ledamot eller suppleant i taxeringsnämnd inte får vara nämndeman förs frami motionen nr 1220. Utskottethar med beaktande av förutsatta jävsregler och av vad departementschefen iövrigt anfört inte funnit skäl att tillstyrka motionen. Anledning finns attäven i detta sammanhang erinra om vad utskottet ovan anfört om att krav påspeciell fackkunskap inte ställs på lekmännen. Lagförslagetanger den normala tjänstgöringsperioden för nämndeman till med förebildi ordningen vid de allmänna domstolarna. I motionen nr 1216 föreslås attnämndeman utses under åberopande av bl. a. Landstingsförbundetsremissyttrande (s. 86) och önskemålet om en anknytning till landstingens ochriksdagens valperioder. Landstingetsfunktion som valkorporation vid nämndemannaval får inte leda till attnämndemannaupipKiraget uppfattas som förenat med ett politiskt ansvar.Statsutskottet anförde till riksdag (SU 1970: 132, s. 13) att detsjälvfallet fömtsatt att en sådan frågeställning inte blev aktuell i dettasammanhang. Lagförslagen i övrigt. Utskottet har, i vadlagförslagen inte behandlats ovan eller rör ikraftträdandet, inte funnitanledning till erinran eller särskilt uttalande. Med hänvisning till utskottets iutlåtandet CU 1971: 8 redovisade bedömningar om tidpunkten förlänsstyrelsereformen förordas att det läggs i Kungl. Maj:ts hand att närmarebesluta om ikraftträdandet av här behandlade lagförslag. Nämndemannaval bördock ske i sådan tid att det blir möjligt att sätta lagstiftningen i kraft den1 . Hemställan ii motionen nr 1218 omett initiativ i fråga om rätt för part; att anUta biträde införskatterätt och länsrätt avstyrks. Motionärernas syfte har tillgodosetts genomutformningen av 48 § 1 st. i det till lajprådet den 14 januari 1971remitterade förslaget tUl förvaltningsprocesslag. 1. att avslår motionennr 1217 i vad den avser ett principiellt ställningstagande mot bifall tillpropositionen, 2. att avslår motionernanr 1217 och 1218 i vad de avser begäran om förslag angående helt friståenderegionala förvaltningsdomstolar, 3. att med avslag åmotionerna 1218 och 1219, den förstnämnda såvitt nu är i fråga, antager 5 §första stycket i det vid propositionen nr 14 fogade förslaget till lag omskatterätt och länsrätt, 4. att med avslag åmotionen nr 1218 såvitt nu är i fråga antager 6 § tredje stycket i förslagettill lag om skatterätt och länsrätt, 5. att med avslag åmotionen nr 1218 såvitt nu är i fråga antager 7 § i förslaget till lag omskatterätt och länsrätt, 6. att med avslag åmotionen nr 1220 antager 9 § andra stycket i förslaget till lag om skatterättoch länsrätt, 7. att med avslag åmotionen nr 1216 antager 10 § första stycket i förslaget till lag om skatterättoch länsrätt, 8. att antager förslagentill lag om skatterätt och länsrätt samt till lag om ändring i lagen (1955:261) om avstängning av domare i vad det förstnämnda förslaget ej behandlatsunder 3-7 ovan och i vad förslagen ej heller avser ikraftträdandebestämmelserna, 9. att med förklaringatt ikraftträdandebestämmelserna till lagförslagen inte kunnat i oförändratskick godtagas för sin del antager sådana bestämmelser med i härvid fogadebilaga som utskottets förslag betecknade lydelser, 10. att motionen nr 1218 i vad den avser rätt attanlita biträde inte föranleder någon åtgärd. Närvarande:herrar Grebäck (c), Tobé (fp), i (s), fröken (), herrar i (s), .Andersson i (c), (),(), Wennerfors (m). (), (vpk), Jadestig (s),i (c). Ängström (fp) och i (s), dock attvid behandlingen av punkterna 6-10 () deltagit i stället förherr Wennerfors. 1. beträffande helt fristående regionalaförvaltningsdomstolar av her rar Tobé (fp) och () som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 11 börjar med »Utskottet har» ochpå s. 12 slutar med »ett provisorium» bort ha följande lydelse: »Utskottethar i denna del inte funnit anledning att gå ifrån den av statsutskottet vid1970 års riksdag uttryckta meningen (SU 1970: 132, s. 9) i vad avser attprincipiella skäl kunde anföras för att förvaltningsrättskipningen på länsnivåorganisatoriskt bryts ut från länsstyrelserna. Även om anledning inteföreligger att avslå propositionen bör tyngden av dessa tidigare godtagnaprincipiella skäl dock föranleda ett understrykande i detta sammanhang av attdet nu framlagda förslaget inte får anses syfta till en slutlig reglering ochatt utskottet förutsätter att ett förslag om fristående regionala förvaltningsdomstolarså snart som möjligt läggs fram. Hemställan i motionerna nr 1217 och 1218 böri dessa delar tillgodoses genom att som sin mening ger Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet här anfört.» dels utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: att med bifall till motionerna nr1217 och 1218 såvitt nu är i fråga som sin mening ger Kungl. Maj:t till kännavad utskottet anfört om helt fristående regionala förvaltningsdomstolar,» 2. beträffande antalet nämndemän i rätten av herrarGrebäck (c), Tobé (fp), fröken (), herrar i (c), nerfors (m), i (c) och Ängström (fp) som anser att delsdet stycke i utskottets yttrande som på s. 14 börjar med »Skillnaden mellan»och på s. 15 slutar med »denna del» bort ha följande lydelse: »Såvälvad motionärerna anfört som lagrådets yttrande talar enligt utskottets meningpå ett avgörande sätt för att fullsutten rätt, om förfall inte föreligger,skall bestå av ordförande och fyra nämndemän. Utskottet har därvid fästsärskild vikt vid de godtagna utgångspunkterna att skapa ett reelltlekmannainflytande som inte inom skatterättens kompetensområde skall kunnauppfattas som en försämring jämfört med prövningsnämndernas handläggning. Medden i motionen föreslagna utformningen av regeln undviks också att rättensordförande redan i samband med föredragningslistans upprättande nödgas taprincipiell ställning i faktiska sakfrågor. Utskottet tillstyrker sålunda idenna del den i motionen nr 1218 föreslagna regeln orn antal nämndemän irätten.» delsdet stycke i utskottets yttrande på s. 15 som börjar med »Den avsedda» ochslutar med »varje mål» bort ha följande lydelse: »Vid den ovan angivna bedömningenkan förslaget om högst sex nämndemän i skatterätt inte lämpligen tillgodoses.Mot de för en sådan föreskrift åberopade skälen talar även att dessa nämndemänhar fullt ansvar för avgörandena i varje mål.» delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: att , med förklaringatt det vid propositionen nr 14 fogade förslaget till lag om skatterätt ochlänsrätt icke kunnat oförändrat godtagas, i anledning av motionen nr 1218såvitt nu är i fråga samt med avslag å motionen nr 1219 för sin del beslutaratt 5 § första stycket i lagen skall erhålla följande som utskottets förslagbetecknade lydelse: Maj:ts förslag Utskottets förslag Skatterätt och länsrätt består av Skatterätt och länsrätt består av ordförandeoch nämndemän, om ej ordförande och nämndemän om ej annatföljer av 6 §. Rätten är dom- annat följer av 6 §. för medordförande och tre nämn- demänskall vara fyra. demän.Fler än fyra nämndemän nämndemanförfall, är dock rätten får ejtjänstgöra i rätten. domför med tre nämndemän. Konungenbestämmer----------- mellankommunala skatterätten.» 3. beträffande domförhet utannämndemän av herrar Tobé (fp) och () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjarmed »Utskottet har» och på s. 16 slutar med »åberopade rättssäkerhetsintresset»bort ha följande lydelse: »Utskottet har ingen erinran mot den föreslagnautformningen med angivande av situationer där rätten är domför utan nämndemänalltid eller under viss förutsättning. I det senare fallet bör dock enligtutskottets mening förutsättningarna att i sak avgöra i tredje stycket angivnamål anges med utgångspunkt i att fullsutten rätt kan undvaras endast dåsärskilda skäl talar för detta - t. ex. krav på ett snabbt avgörande m. m. Måli vilket saken är uppenbar kan enligt regeln i första stycket avgöras avensamdomare. Vid en sådan bedömning får hemställan i motionen nr 1218om ändrad lydelse av 6 § 3 st. anses tillgodosedd i sådan mån att ytterligareändring inte erfordras.» delsutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse: att , med förklaringatt förslaget till lag om skatterätt och länsrätt icke kunnat oförändratgodtagas, i anledning av motionen nr 1218 i motsvarande del för sin del beslutaratt 6 § tredje stycket i lagen skall erhålla följande som utskottets förslagbetecknade lydelse: CU 1971: 9 20 Kungl.Ma}:ts förslag Utskottets förslag Skatterättoch-------- är uppenbar. Om det----------------- i:sak. Vad som sägs i andrastycket gäl- Om det är påkallat av särskild ler även vid avgörandeav anledning är skatterätt och läns- rätt domför utan nämndemänäven vid avgörande av 1. mål om--------- arbetstagares skatt.» 4.beträffande valbarhet som nämndeman av (), fröken (),herrar () och (), som anser att dels det stycke iutskottets yttrande på s. 16 som börjar med »Utskottet har med» och slutar med»på lekmännen» bort ha följande lydelse: »Ävenom, vilket utskottet fömtsätter, klara jävsbestämmelser hindrar nämndeman attdelta i avgörandet av mål som han tidigare haft befattning med itaxeringsnämnd, kan ett deltagande i såväl taxeringsnämnd som skatterättuppfattas som en jävssituation. Denna uppfattning synes även departementschefenha delat. Med denna utgångspunkt får det anses lämpligare att låta bedömningenfå uttryck i lagtexten än att . lämna avgörandet till bl. Motionen nr 1220 tillstyrkes därför.» dels utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: att , med förklaring att förslagettill lag om skatterätt och länsrätt icke kunnat oförändrat godtagas, medbifall tUl motionen nr 1220 för sin del beslutar att 9 § andra stycket i lagenskall erhålla följande som utskottets förslag betecknade lydelse: Kungl.Maj:ts förslag Utskottets förslag , läns- Tjänsteman vid länsstyrelse, läns- nykterhetsnämnd eller under läns- nykterhetsnämnd eller under läns styrelse lydande myndighet, läns- styrelse lydande myndighet, läns läkare, biträdande iänsläkare, so- läkare, biträdande länsläkare, so cialvårdskonsulent, lagfaren döma- cialvårdskonsulent, ledamot eller re, åklagare eller advokat eller an- suppleant i taxeringsnämnd, lagfa nan som har till yrke att föra and- ren domare, åklagare eller advokat ras talan inför rätta får ej vara eller annan som har till yrke att nämndeman. föra andras talan inför rätta får ej vara nämndeman. Den som--------------- sexår. Rätten prövar--------- valdesbehörighet.» 1)Förslag till Lag om skatterätt ochlänsrätt Maj:ts avutskottet tillstyrkta förslag Härigenom förordnas somföljer. I varje län finns en länsskatterätt och en länsrätt.För hela landet finns en mellankommunal skatterätt. Länsskatterätt och länsrätt har sitt kansli ilänsstyrelsen. Den mellankommunala skatterätten har sitt kansli iriksskatteverket. Skatterättoch länsrätt sammanträder på den ort där den har sitt kansli. När detföreligger särskilda skäl, får rätten sammanträda på annan ort. Vid skatterätt handlägges mål enligt skatte-,taxerings-, uppbörds-och folkbokföringsförfattningama i den utsträckning som ärföreskrivet i dessa författningar. Vid länsrätt handlägges mål enligt barnavårdslagen(1960: 97) och lagen (1954: 579) om nykterhetsvård i den utsträckning som ärföreskrivet i dessa lagar samt mål enligt 21 kap. . Vidlänsrätt handlägges vidare, såvitt gäller svenskt körkort, turist-körkort ellertrafikkort, mål om vaming eller återkallelse av sådant kort och, såvitt gällerutländskt körkort, mål om vaming eller vägran att godkänna körkortet, alltenligt vad därom är särskilt föreskrivet. Skatterätt och länsrätt består av ordförande ochnämndemän, om ej annat följer av 6 §. Rätten är domför med ordförande och trenämndemän. Fler än fyra nänmdemän får ej tjänstgöra i rätten. Konimgenbestämmer hur många nämndemän som skall finnas i varje län för tjänstgöring ilänsskatterätt och länsrätt samt vid den mellankommunala skatterätten. Skatterättoch länsrätt är domför utan nämndemän 1. när åtgärd som avser endastmåls beredande vidtages, 2. vid sådant förhör med vittneeller sakkunnig som begärts av annan skatterätt eller länsrätt, 3. vid beslut som avser endasträttelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende, 4. vid beslut att tills vidareåterkalla körkort eller turistkörkort eller att tills vidare vägra godkännandeav utländskt körkort, när det är uppenbart att sådant beslut bör meddelas, 5. vid annat beslut som ejinnefattar slutligt avgörande av mål, 6. vid avgörande av mål i vilketsaken är uppenbar. Omdet ej är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fuUsutten rätt,är skatterätt och länsrätt domför utan nämndemän vid beslut som ej innefattarprövning av målet i sak. Vad som sägs i andrastycket gäUer även vid avgörande av 1. mål om utdömande avvite, 2. mål om handräckning vidtaxeringsrevision, handlings undantagande från taxeringsrevision och befrielsefrån skyldighet att lämna kontrolluppgift enligt taxeringsförordningen (1956:623), 3. mål om omhändertagande förutredning enligt 30 § barnavårdslagen (1960: 97), 4. mål enligt uppbörds- ochfolkbokföringsförfattningarna med undantag av mål om arbetsgivares ansvarighetför arbetstagares skatt. 1 länsskatterätt och länsrätt finns en eller fleraordförande vilka innehar tjänst vid . Sådan tjänst tillsattes avKonungen. 1 den mellankommunala skatterätten finns en eller flera ordförandevilka förordnas av Konungen . Ombeviljande av ledighet och förordnande av vikarie för ordförande i skatterättoch länsrätt meddelas bestämmelser av Konungen. Ordförandei skatterätt och länsrätt skall vara lagfaren. Ordförande och föredragande iskatterätt och länsrätt skall vara svensk medborgare. Den som är omyndig elleri konkurstUlstånd får ej tjänstgöra som ordförande eller föredragande. Nämndeman i länsskatterätt och länsrätt utses genomval. Valet förrättas av eller, om i länet finns kommun som ejingår i landstingskommun, av och kommunfullmäktige med den fördelningdem emeUan som bestämmer efter befolkningstalen. I länförrättas valet av kommunfullmäktige i . Nämndemani den meUankommunala skatterätten förordnas av Konungen, Valbar till nämndeman i lärisskatterätt ochlänsrätt är myndig svensk medborgare, som är mantalsskriven och bosatt inomlänet och ej har fyUt . TiU nämndeman i den mellankommunalaskatterätten får utses endast myndig svensk medborgare, som ej har fyUt sjuttioår. , länsnykterhetsnämnd eller under länsstyrelse lydandemyndighet, länsläkare, biträdande länsläkare, socialvårdskonsulent, lagfarendomare, åklagare eller advokat eller annan som har tUl yrke att föra andrastalan inför rätta får ej vara nämndeman. Densom har fyllt eUer uppger annat gUtigt hinder är ej skyldig attmottaga uppdrag som nämndeman. Den som har avgått som nämndeman är ej skyldigatt mottaga nytt uppdrag förrän . Rätten prövar självmantden valdes behörighet. Nämndeman utses men får avgå efter tvåår. Om nämndeman visar giltigt hinder, får skatterätt eUer länsrätt entledigahonom . Den som har fyllt har rätt att frånträda uppdraget.Upphör nämndeman att vara valbar eller behörig, f örfaUer uppdraget. När ledighet uppkommer,utses ny nämndeman för återstående tid. Ledamot och föredragande i skatterätt och länsrättskall ha avlagt do-mared eUer försäkran enligt 4 kap. 11 § . De som står i sådant förhållande tUl varandra somsägs i 4 kap. 12 § får ej tjänstgöra som ledamöter iskatterätt eller länsrätt.