bet · FU01KU62 · 1971-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsbetänkande nr 1971 KU 1971:62 Konstitutionsutskottetsbetänkande i anledning av motion om konstitutionell prövning av Sverigesanslutning till EEC. I detta betänkande behandlas motionen 1971: 2 avherr i m. fl. (vpk). Hemställanavser: »att såsom vilande för vidare grund lagsbehandling beslutar att upphäva tredje stycket, ' Beslutanderätt, som -- instämt i beslutet', i regeringsformens § 81»samt »att riks dagen måtte uttala, att ingen överenskommelse med EEC, som berör svenska statsorgans konstitutionella befogenheter, kan träffas utan att först ha underställts folkets ställningstagande genom allmän folkom röstning». I motionen anförs bl. a. att den s. k.EEC-paragrafen (RF § 81 tredje stycket) »bryter mot principen att folket iallmänna val skall ha en möjlighet att ta ställning mot och förhindrainskränkningar i regerings och riksdags konstitutionella befogenheter» och böravskaffas, då den enligt motionärerna »tjänar det politiska syftet att bakomfolkets rygg ansluta vårt land till EEC» och »innebär i sig själv en kränkningav folkets demokratiska rättigheter». Vidare framhåller motionärerna att »ävenom varje form av anslutning till EEC torde förutsätta tillämpning avregeringsformens § 81 tredje stycket, så kan jämlikt regeringsformens § 12sådan överenskommelse träffas med främmande makt, som 'angår' riksdagenskonstitutionella befogenheter eller eljest är 'av större vikt'». Skälföreligger därför, enligt motionärerna, för att uttala sig för attvarje överenskommelse med EEC, som berör svenska statsorgans konstitutionellabefogenheter, bör underställas folkets ställningstagande i allmänfolkomröstning. Beträffande de närmare motiveringarna hänvisas till motionen. Gällandeordning m. m. Enligt § 12 regeringsformen gäller som allmän regelatt Kungl. Maj:t äger ensam ingå överenskommelse med främmande makt. I två fallär emellertid () föreskrivet att Kungl. Maj:t måste inhämta .riksdagens godkännande. Det ena fallet avser överenskommelser i frågor, somriksdagen enligt regeringsformen äger avgöra själv eller gemensamt med Kungl.Maj:t. Det andra fallet avser överenskommelser i frågor, vilkas avgörande intepå angivet sätt ankommer på men likväl är av större vikt. Överenskommelse av sist angivet slagkan dock med stöd av ett undantagsstadgande i andra stycket även slutas utangodkännande från sida. En förutsättning härför är att riketsintresse befunnits kräva sådan handläggning av ärendet; dock skall i sådantfall utrikesnämnden erhålla tillfälle att yttra sig, innan överenskommelseingås, dvs. Då godkännande erfordras skall iöverenskommelsen intagas förbehåll, varigenom dess giltighet görs beroende avriksdagens bifall. Huruvida en fråga skall anses vara av större vikt eller ej,avgörs av Kungl. Maj:t ensam under konstitutionellt ansvar. Med stöd av § 12regeringsformen har bl. a. anslutits till samt dessolika fackorganisationer. Regeringsformen § 81 tredje stycket, som infördes genombeslut av 1964 och riksdagar, lyder 1969 i sambandmed enkammarref ormen: Beslutanderätt, som enligt dennaregeringsform tillkommer Konungen och , gemensamt eller var för sig,eller annat statligt organ och ej avser frågor om stiftande, ändring,förklaring eller upphävande av grundlag, må i begränsad omfattning överlåtas påmellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är ellerskall bliva anslutet. Beslut om sådan överlåtelse fattas antingen i denordning som gäller för grundlagsändring eller ock, om därmed förenadtidsutdräkt är till men för riket, samfällt av Konungen och en riksdag. Isistnämnda fall erfordras för beslut om överlåtelse, att i minst femsjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna vid voteringinstämt i beslutet. I sitt utlåtande (KU 1964: 19) ianledning av Kungl. Maj:ts proposition (1964: 140) med förslag till vissagrundlagsändringar samt i ämnet väckta motioner framhöll utskottet (s. 6062)följande angående förslaget att införa ett stadgande som möjliggör överlåtelseav konstitutionell befogenhet på mellanfolklig organisation: I den snabba utveckling, som efterdet ägt rum på det mellanfolkliga samarbetets område, harvårt land tagit en mycket aktiv del och åtagit sig förpliktelser av betydanderäckvidd. Våra grundlagar har icke utgjort hinder härför.Utvecklingen har emellertid nu kommit så långt, att det kan bli aktuellt atttill mellanfolkliga organ överföra befogenheter som tillkommer svenskastatsorgan. Det är givetvis i första hand ansökan om associering tillEEC som aktualiserat denna fråga. Ett överförande av konstitutionellabefogenheter kan icke ske utan ändring i gällande regeringsform. Ett avstående av befogenheter, som utgör led i den svenskastatens suveränitet, berör fundamentala principer i vårt styrelseskick och ärsålunda en fråga av mycket stor vikt. Det bör icke äga rum utan att starkaskäl talar härför. Den ovan berörda utvecklingen på det mellanfolkligasamarbetets område har emellertid medfört, att handelspolitiska eller andraskäl kan komma att få den betydelse, att överlåtelse av konstitutionellabefogenheter på begränsade områden kan vara förenliga med Utskottet tillstyrker därför, attmöjligheter öppnas att överföra sådana befogenheter på mellanfolkliga organ ochavstyrker alltså motionerna I: 804 och II: 987. Om sålunda befogenhetsöverlåtelseri vissa fall kan tänkas bli motiverade, medför dock ämnets stora vikt, att debör kringgärdas med speciella garantier. Propositionen upptar också förslagtill åtskilliga sådana. Sålunda föreslås, att befogenhetsöverlåtelser skall ägarum genom beslut av Kungl. Härigenom markeras, attöverlåtelsen är direkt avhängig av de svenska statsmakternas beslut och icke avöverenskommelsen med det mellanfolkliga organet. I denna del ansluter sig förslagetnära till vad vid riksdag uttalat. Utskottetdelar den mening, som i detta hänseende kommit till uttryck i propositionen,och tillstyrker ett ramstadgande, enligt vilket möjligheter skapas att överförabefogenheter på mellanfolkligt organ för fredligt samarbete. Då det är svårtatt förutse arten och omfattningen av en eventuell framtida delegation avbefogenheter, kan det vara mindre lämpligt att såsom föreslås i propositionenbinda sig för att delegation skall ske med tillämpning av lagformen. Utskottetföreslår med hänsyn härtill en jämkning av lagtexten. Enligt propositionen skallgrundlagsfrågor icke kunna delegeras till mellanfolkligt organ. Dennabegränsning finner utskottet självklar. I övriga frågor skall delegation kunnaske endast i begränsad omfattning. Även denna begränsning tillstyrker utskottetbestämt. I och för sig hade det varit önskvärt att mera exakt ange i vilkenomfattning befogenhetsöverlåtelser utanför grundlagsområdet kan få äga rum.Med hänsyn till de skiftande situationer, för vilka förevarande stadgande äravsett, synes det emellertid omöjligt att i lagtexten ange annat än en allmänthållen begränsningsregel. Utskottet vill i detta sammanhang understryka vaddepartementschefen uttalat därom att stadgandet icke medger, att exempelvisvidare befogenheter som att stifta lag, besluta om skatter och andra pålagoreller ingå överenskommelse med främmande makt över-låtes vare sig i sin helheteller i en utsträckning, som på något sätt kan inverka på riketssjälvständighet i stort. Vidare bör framhållas vikten av att gränserna förbefogenhetsöverlåtelserna klart anges i de delegationsbeslut, som Kungl. Maj:toch fattar, och att dessa gränser icke göres vidare än vad som äroundgängligen nödvändigt för att uppnå syftet med den ingångna traktaten. Det i propositionen framlagdaförslaget anvisar den för grundlags stiftande bestämda ordningen som dennormala för befogenhetsöverlåtelser. Utskottet delar denna mening. Endast omdelegationsfrågan är mycket brådskande bör den alternativt föreslagna vägen medbeslut av en riksdag med kvalificerad majoritet få användas. I frågan om vilken majoritet manbör fordra för att en riksdag skall kunna fatta beslut ombefogenhetsöverlåtelse har olika meningar framkommit. I propositionen föreslåssålunda, att sådant beslut kan fattas, om fem sjättedelar av de röstande ivardera kammaren är ense därom. I motionerna I: 815 och II: 1005, som ansluter sig tillförfattningsutredningens förslag, yrkas att fem sjättedelar av varderakammarens ledamöter skall fordras för ett positivt beslut. Utskottet harfunnit, att de synpunkter som ligger bakom de båda förslagen är värdabeaktande, och anser, att de kan tillgodoses, om det i propositionen framlagdaförslaget kompletteras med en regel innebärande, att tre fjärdedelar avledamöter- nai vardera kammaren alltid måste ha instämt i beslutet. Härigenom vinnes engaranti för att en betryggande majoritet av ledamöter är positivtinställd till beslut om delegation. Utskottet förordar en jämkning av lagtexteni enlighet med det anförda. Ilikhet med föredragande departementschefen anser utskottet, att ettdelegationsbeslut bör kunna upphävas eller ändras i,inskränkande riktninggenom samfällt beslut av Kungl. Maj:t och en riksdag med enkel majoritet ivardera kammaren. Utskottetvill slutligen frainhålla, att frågor om delegation av konstitutionellabefogenheter inom torde böra beredas av ett utskott, i vilket ingårledamöter med särskild erfarenhet av utrikespolitiska, konstitutionella ochandra för ärendets behandling väsentUga frågor. båda kamrar beslöt utanomröstning bifalla utskottets hemställan, vilket innebar att Kungl. Maj:ts ipropositionen (1964: 140) i förevarande fråga framlagda förslag med vissasmärre ändringar bifölls och sålunda antogs såsom vilande för vidaregrundlagsenlig behandling. Efter val till andra kammare hösten 1964biföll båda kamrar slutgiltigt det vilandegrundlagsförslaget. För att med hänsyn till utvecklingen på detinternationella samarbetets område möjliggöra överförande till mellanfolkligaorgan av vissa befogenheter som tillkommer svenska statsorgan infördes genombeslut av 1964 och riksdagar särskilda bestämmelser i regeringsformen§ 81 tredje stycket. I första hand var det ansökan den 15 december1961 om associering till EEC som aktualiserade detta, men bestämmelsernaförväntades även kunna komma till användning på andra områden, där det ärönskvärt att.Sverige medverkar, t. ex. när det gäller att främja internationellrättsordning. Utskottetvill framhålla att det aktuella grundlagsstadgandet innefattar särskilda garantiersom kringgärdar en eventuell befogenhetsöverlåtelse. Med hänsyn härtill och medhänvisning till att grundlagberedningen i sitt pågående arbete på en allmänförfattningsreform kommer att överväga också detta stadgande avstyrkerutskottet de i. förevarande motion framförda förslagen. att avslårmotionen 1971: 2. Närvarande:herrar i (s), i Luttra (c), (). (), (), (), herrar (), i (s), (), (), i (c), i (m),i (s), () och i ""(s). *Ej närvarande vid justeringen.