Question:
Už si vyberte, jestli podporujete Babiše, nebo jste tvrdá opozice. Akorát
matete voliče, vzkázala Adamová od Kalouska Pirátům

Politické výměny a dohody, které ovlivní obsazení funkcí ve sněmovně,
míří do finále. Piráti, komunisté a hnutí SPD podpoří kandidáta hnutí
ANO ve funkci předsedy sněmovny. Komunisté už za to mají slíbený post
místopředsedy, to samé očekává hnutí SPD, nejen proto vznikl i
Demokratický blok, který se má vzájemně podporovat. Jak dlouho potrvá a k
čemu by jeho síly měly stačit, o tom hovořila v pořadu Interview
moderátorka Zuzana Tvarůžková s místopředsedkyní strany TOP 09 Markétou
Pekarovou Adamovou.

TOP 09 vytvořila spolu s ODS, KDU-ČSL a se stranou STAN Demokratický blok.
Sociální demokraty a Piráty se jim nepodařilo přesvědčit, aby do bloku
vstoupili, i přestože se o to strany velmi snažily. „Blok měl být co
nejširší a měl se sdružovat i s Piráty a KDU-ČSL, jeho síla by byla
nnohem větší. Strany to bohužel odmítly. Piráti prý chtějí jako
předsedu sněmovny Vondráčka z hnutí ANO a ČSSD má podobné důvody,“
říká zklamaně Adamová.

Podle Adamové se o bloku říká ledacos, ale jeho cíl je převzít iniciativu
během vyjednávání při volbách. „Jsou čtyři týdny po volbách a
žádný výsledek. Chtěli jsme vyvolat s ANO jednání,“ řekla.

Strany demokratického bloku se sjednotily na určitých bodech, které
označují jako podstatné. Je to sdružení, které vzniklo za účelem voleb.
„Máme na mysli volbu předsedy a místopředsedy, ale i volby do
předsednictví výborů, jako jsou bezpečnostní výbor, mandátový a
imunitní výbor, školský, ústavněprávní, zahraniční a hospodářský
výbor,“ upřesnila Adamová.

Jestli poté bude pokračovat fungování bloku těchto čtyř stran, prý
Adamová nedokáže odhadnout, záleží, jak se k tomu jednotlivé strany
postaví. „Za TOP 09 mohu říci, že ambice takto pokračovat máme, už na
volebních výsledcích jsme viděli, že je nutné, aby se demokratické strany
spojily a intenzivně spolupracovaly,“ řekla s tím, že hlavní bude vývoj
celé situace, kdo bude nakonec ve vedení stran a jestli blok neovlivní i
mocenské ambice.

Demokratický blok se ale snadno může stát blokem protibabišovským, to
však Adamová vyvrací s tím, že sdružení rozhodně nic protibabišovského
neznamená. „Opakuji, že náš blok má pouze zpřehlednit současné
nepřehledné vyjednávání a jasně určit, kdo je v koalici a menšinovou
vládu podporuje a kdo je skutečnou opozicí,“ sdělila a dodala, že i když
se někdo opozicí nazýval, byl ochoten za určitých podmínek pro něco
zvednout ruku a spolupracovat.

Nyní je na pořadě hlavně volba předsedy Poslanecké sněmovny. Pokud někdo
umožní vládu, která by neměla ani šanci získat důvěru, jelikož se o to
ani nesnažila, podílí se na tom, že nastala tato situace a sdružení
vzniklo. „Pan Fiala se například rozhodl nekandidovat na post předsedy jen
proto, aby pomohl odkrýt karty a ukázal, kdo podporuje menšinovou vládu,“
řekla Adamová.

TOP 09 podle jejich slov Vondráčka nepodpoří, čímž jasně chce dát
najevo, že není stranou, jež vznik menšinové vlády podporuje. Díky tomu
má pak být i pro voliče situace naprosto přehledná.

Podle Pirátů je demokratické blokování nesmyslným počinem, když
kandidát ANO bude zvolen hlasy SPD a komunistů. Jestli by v budoucnu blok mohl
s Piráty spolupracovat, si Adamová prý už dokáže těžko představit. „Nechápu,
jak někdo může říct, že bude volit nominanta hnutí ANO a umožní vznik
menšinové vlády bez důvěry, a pak tvrdí. , že jsou stranou tvrdé opozice,“
uvedla s tím, že takové postoje jdou proti sobě a je to velmi vypočítavé
jednání. „Piráti by si měli už vybrat, jestli kroky Babiše podpoří,
nebo ne, akorát voliče matou,“ uzavřela.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Už to naťukl Erik Best: Než Sobotka odešel, podepsal za nás důležitý
dokument, který prý ovlivní naše životy. Čtěte více

Těsně před odchodem z funkce se premiér Bohuslav Sobotka za českou stranu
zúčastnil aktu podpisu nového dokumentu Evropské unie, tzv. Evropského
pilíře sociálních práv. Akt podpisu se odehrál ve švédském Göteborgu.
Dokument může být krokem ke sjednocení sociálních, zdravotních či
školských systémů v celé EU. Ekonom a publicista Martin Kunštek v textu
pro ParlamentníListy.cz dochází k jasným závěrům: Zatímco dle naší
Ústavy má nárok na lékařskou péči cizinec, který platí zdravotní
pojištění, nyní to bude kdokoliv. Třeba i migranti, kteří by mohli být
dle aktuálního návrhu kolujícího po orgánech Evropského parlamentu
kvótně rozdělováni. Dopady vidí Kunštek i v oblasti školství – dle
naší Ústavy bezplatného, dle nového dokumentu EU „cenově dostupného
každému“.

Téměř měsíc po volbách jel dosluhující premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD)
na jednání Rady EU do švédského Göteborgu. V době, kdy už jím vedená
vláda čeká pouze na skončení ustavující schůze Poslanecké sněmovny,
aby podala demisi – jak jí to předepisuje Ústava, podepsal za ČR 17. 11.
2017 Evropský pilíř sociálních práv. Tento dokument připravený Evropskou
komisí je právním základem pro demontáž práv garantovaných českým
občanům naší Ústavou a Listinou základních práv a svobod. A hlavně k
jejich „přerozdělení“ ve prospěch imigrantů.

Téma už v minulých dnech svým článkem otevřel publicista a analytik Erik
Best.

První pokus o snížení úrovně ochrany lidských práv, tak jak nám je
garantuje Listina, představoval návrh Smlouvy o ústavě pro Evropu. Její
součástí byla i Listina základních práv Unie. Ve srovnání s naší
Listinou základních práv a svobod zaručovala občanům mnohem méně práv.
V našem Parlamentě evropská ústava schválena bohužel byla, i když
někteří zákonodárci upozorňovali na to, že jde o tunel na českou Ústavu
a Listinu. Jako první na problém tehdy upozornil senátor Jaroslav Kubera (ODS),
který vypracoval a zveřejnil srovnávací tabulku práv zaručených naší
Listinou a práv podle evropské ústavy. Z ní bylo jasně patrné, že
evropský dokument je pro naše občany méně výhodný. Evropská ústava byla
naštěstí tehdy zastavena dvojím vetem v referendech ve Francii a v Holandsku.
A s ním šla „pod stůl“ i „evropská listina“. Už tehdy někteří
právníci upozorňovali na to, že snížení ochrany práv občanů je
cíleným tunelem a nikoli nedopatřením. Pokud by EU chtěla garantovat
všechna dosavadní práva, která mají občané členských zemí zaručena ve
svých ústavách, a „povýšit“ je na úroveň EU, tak by jednoduše
stačilo do evropské ústavy napsat, že její součástí je Evropská úmluva
o ochraně lidských práv. Ta byla podepsána na půdě Rady Evropy, jejímiž
členy jsou všechny členské země EU. Převzetí do komunitárního práva by
tedy nebyl žádný problém. Stačila by na to jediná věta.

Naše Listina základních práv a svobod je podle článku 3 Ústavy nedílnou
součástí ústavního pořádku. V ní jsou zakotvena všechna
nejdůležitější práva – od základních, politických, hospodářských
až po sociální. Naše Listina je považována za jednu z nejlepších na
světě. Její změna je podle článku 39 odst. 4 Ústavy možná pouze cestou
ústavního zákona, který musí být schválen 3/5 všech členů obou komor
Parlamentu. Tedy 120 poslanci a 49 senátory. V dosavadní historii ČR k tomu
nikdy nedošlo. Evropská unie však našla způsob jak nás „oklikou“
připravit o práva, která naši předkové vybojovali v zápasech se třemi
totalitami – habsburskou, nacistickou a komunistickou. A ještě se přitom
tváří, že nám přináší záruku „blahobytu“ v podobě evropského
sociálního státu. Pravdou je však naprostý opak.

Naše Listina stanoví v čl. 33 odst. 1, že „každý má právo na
vzdělání. Školní docházka je povinná po dobu, kterou stanoví zákon“.
V odst. 2 je pak navíc zaručeno, že „občané mají právo na bezplatné
vzdělání v základních a středních školách, podle schopností občana a
možností společnosti též na vysokých školách“. Naproti tomu Evropský
pilíř sociálních práv v článku 1 stanoví, že „Každý má právo na
kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní
učení, aby si udržel a nabyl dovednosti, které mu umožní účastnit se
plně na životě společnosti a úspěšně zvládat přechody na trhu práce.“
V čl. 11 písm. a) je stanoveno, že „děti mají právo na cenově dostupné
a kvalitní vzdělávání a péči v raném věku“.

Rozdíl je patrný již na první pohled i právnímu laikovi. Pokud jej
nechápe Bohuslav Sobotka, ani jako absolvent právnické fakulty, tak by se
měl ihned vzdát poslaneckého mandátu, protože není způsobilý tuto funkci
vykonávat. Pokud jej chápe a přesto Pilíř podepsal, tak by neměl být
poslancem za sociálnědemokratické voliče, jejichž předkové za tato práva
krváceli na barikádách a umírali v nacistických koncentračních táborech.

Česká Listina zaručuje občanům právo na bezplatné vzdělávání na
základních a středních školách. Evropský pilíř hovoří pouze o cenově
dostupném a kvalitním vzdělávání. Aniž by stanovil, co to přesně
znamená. Pro některé rodiče nepředstavuje cenově nedostupné školné ani
ve výši několika tisíc měsíčně. Pro jiné by však byl problém platit
za základní školu i několik stovek. Evropský pilíř tedy boří právo na
bezplatné vzdělávání pro naše občany a místo něj zavádí inkluzi. S
tou už bohužel i u nás máme roční konkrétní špatné zkušenosti.
Inkluze byla zavedena na nátlak EU. Oficiálně proto, že se Bruselu nelíbil
vysoký počet Romů ve speciálních a praktických školách. Český systém
zvláštních škol byl nejlepší na světě. V ČR na rozdíl od
západoevropských zemí před inkluzí prakticky neexistovala negramotnost. A
to ani v případě Romů. Tento fakt lze doložit mimo jiné i tím, že
každý Rom umí vyplnit formuláře žádostí o sociální dávky. Což by
jako negramotný nezvládl. Předchozí systém respektoval to, že lidé se
rodí jako odlišní – s různou mírou nadání. Všem však zajišťoval
možnost vzdělání podle jejich schopností. A měl v tom nejlepší výsledky
na světě. V Bruselu však byl označen za diskriminační, protože
nezajišťoval všem to stejné. Což si v praxi není možné, ale neznamená
to, že to EU v rámci politiky „pseudorovnosti“ nemůže požadovat. Náš
systém však musel být zbourán nikoli jen kvůli Romům, ale zejména v
rámci přípravy na „příděl imigrantů“ pomocí unijních
přerozdělovacích kvót. Co na tom, že k žádné skutečné rovnosti v praxi
nedošlo. Tam, kde do škol byli inkludováni Romové, rodiče z řad
většinové populace své děti překládají do jiných škol. A často do
soukromých – tedy za školné. To samé se děje i v Německu, kde jsou do
běžných základních škol inkludovány děti imigrantů. A i mladí Němci
jsou překládáni do škol, kde imigranti nejsou, ale platí se školné. Asi i
proto se EU v rámci harmonizace snaží nahradit lepší práva z naší
Listiny pro občany méně hodnotnými ustanoveními z evropského pilíře. V
této oblasti jde jednoznačně o „přerozdělení práv“ od našich
občanů ve prospěch migrantů.

I naše Listina dělí práva na základní, která jsou zaručena všem lidem
bez rozdílu občanství, a ostatní, která jsou garantována občanům státu.
Mezi základní práva patří právo na život a s tím související zákaz
trestu smrti. Stejně jako právo na osobní svobodu, což podle čl. 8 naší
Listiny znamená, že nikdo nemůže být uvězněn ani vzat do vazby bez
rozhodnutí soudu. A dále, že k trestu vězení může být člověk odsouzen
pouze v případě, kdy mu je ve spravedlivém soudním procesu nade vší
pochybnost prokázáno spáchání činu, který je podle zákona trestný. Tato
základní práva, mezi něž patří i právo na spravedlivý proces, jsou
zaručena všem lidem bez rozdílu. I cizincům a neobčanům. Stejné je to ve
všech civilizovaných zemích. Ostatně ve všech evropských zemích tato
základní práva zaručuje i Evropská úmluva o ochraně lidských práv,
jejíž ochrany se občan kteréhokoli evropského i neevropského státu může
dovolávat u Evropského soudu pro lidská práva se sídlem ve Štrasburku.

Ostatní lidská práva se dělí na politická, kulturní, hospodářská a
sociální. Jejich nositeli je většinou občan příslušného státu. Za
určitých podmínek je může nabývat i cizinec. Není to však nikde
automatické. Mezi politická práva patří např. právo volit a být volen do
veřejných funkcí. Všude na světě platí, že volit představitele státu
mohou pouze občané příslušného státu. V EU existuje jedna výjimka – a
tou jsou volby do Evropského parlamentu. Volí se v okrscích, kterými jsou
jednotlivé členské státy. Volit však občané států EU mohou kdekoli,
pokud v dané zemi mají registrovaný pobyt. Takže např. občan SRN, který
má evidované bydliště v Praze, může volit evropské poslance v ČR.

Mezi hospodářská práva patří právo na práci nebo právo podnikat. Podle
čl. 26 naší Listiny je každému přiznáno právo pracovat či podnikat.
Odstavec 4 však výslovně zakotvuje možnost zvláštní úpravy pro cizince.

K sociálním právům patří takové civilizační výdobytky jako právo na
důchodové zabezpečení, podporu v době nezaměstnanosti, v době
rodičovské, nebo během nemoci. Možnost čerpání požitků z těchto práv
je ovšem podle článků 29 až 35 Listiny podmíněna splněním zákonných
podmínek. Tato práva stejně jako např. právo na ochranu zdraví a
zdravotní péči, jsou přiznána i cizincům, ovšem pouze v případě, pokud
se svými platbami daní nebo zdravotního a sociálního pojištění
účastní na jejich financování. V případě dětí se uznává tato
podmínka za splněnou, pokud povinnosti plní rodiče.

Rovněž v případě zdravotní péče je evropský pilíř pro české občany
nevýhodný. Naše Listina v čl. 31 stanoví, že „Každý má právo na
ochranu zdraví. Občané mají na základě veřejného pojištění právo na
bezplatnou zdravotní péči a na zdravotní pomůcky za podmínek, které
stanoví zákon.“ První věta v praxi znamená, že nikdo – ani neobčan
– nesmí být např. mrzačen. Druhá věta však dává právo na bezplatnou
zdravotní péči. Ovšem za podmínek stanovených zákonem. Tou podmínkou je
účast na systému veřejného zdravotního pojištění. Jinak řečeno
placením pojistného.

Evropský pilíř v čl. 16 stanoví, že „Každý má právo na včasný
přístup k cenově dostupné a kvalitní preventivní a léčebné zdravotní
péči.“ Důležité je zejména slůvko „každý“. Tím se totiž myslí
i ti, kteří pojistné neplatí. I imigranti, kteří nepřispěli ani korunou
nebo eurem do systému zdravotního pojištění – nebo v zemích, kde je
národní zdravotní služba do státního rozpočtu – podle evropského
pilíře mají mít právo na zdravotní péči. Co znamená v jejich případě
cenově dostupné je otázka. Zvláště když nepracují a tudíž nemají
žádné příjmy. Aplikace tohoto ustanovení Pilíře by u nás znamenala
zrušení práva na bezplatnou zdravotní péči pro účastníky veřejného
zdravotního pojištění výměnou za to, že náš stát bude poskytovat
zdravotní péči imigrantům. Které se nám sem Brusel chystá posílat v
rámci reformy Dublinské úmluvy o nakládání s imigranty, aktuálně
projednávané v orgánech EU.

A takto je to prakticky se všemi dvaceti články evropského pilíře. Na
první pohled je z něj patrná snaha Evropské komise přenést další
pravomoci, které doposud byly v rukou členských států, na úroveň EU.
Výsledek vypadá jako zmetek nejen proto, že se Komise pokouší o „kvadraturu
kruhu“. Tedy o rychlou harmonizaci velmi rozdílných systémů sociálního
zabezpečení v jednotlivých členských státech. Při pouhém přečtení
dokumentu laik může nabýt dojem, že cílem je „zglajchšaltovat“
rozdílné systémy na stejnou úroveň. A ta výsledná úroveň je pro občana
mnohdy horší, než to, co máme v národní legislativě. Nebezpečí
vykradení práv, které dnes členské státy garantují svým občanům, je
vidět teprve až v okamžiku, kdy si vedle sebe položíme evropský pilíř a
např. naši Listinu základních práv a svobod. Pokud by EU skutečně chtěla
zajistit, že na celém území Unie bude vybudován sociální stát s
nejvyšší možnou úrovní ochrany sociálních práv, tak by mohla zvolit
mnohem jednodušší a právně čistší cestu. A tou je přistoupení k sérii
Úmluv Mezinárodní organizace práce (ILO).

Podobně jako se v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky
stala EU smluvní stranou Rámcové úmluvy o kontrole tabáku (FCTC). Tím, že
ji Komise podepsala za celou EU se FCTC stala součástí práva EU a její
ustanovení jsou závazná pro členské státy. Pokud by některý členský
stát nezapracoval do svého práva povinnosti plynoucí z FCTC, tak by mohl
být Komisí žalován u Evropského soudního dvora (ESD) se sídlem v
Lucemburku. A mohly by mu být uděleny pokuty. Touto cestou se nám do
českého zákona o potravinách dostala obrázková varování na cigaretách
zobrazující poškozené zdraví kuřáků – známá pod lidovým označením
„Kuberovo pexeso“.

Úmluvy ILO velmi podrobně řeší nejen pravidla k zajištění bezpečnosti
práce, ale i sociální a zdravotní zabezpečení. Zakotvují právo na
důchodové zabezpečení a dokonce předepisují, že poměr vyplácených
starobních penzí by ve vztahu k průměrné mzdě neměl být menší než 50
%. Podobně zavazují státy k tomu, že má být zaručena určitá minimální
úroveň odměňování za práci, která pracujícím zajistí slušné
podmínky k životu. Úmluvy ILO jsou poměrně podrobné. V případě
minimální mzdy je např. předepsáno, že nemá být nižší než je 40 %
průměrné mzdy v národním hospodářství. Úmluvy ILO řeší celý komplex
sociálního a zdravotního zabezpečení. Včetně podpor v nezaměstnanosti,
nároku na dovolenou, nebo nemocenské. A ve prospěch pracujících je
upravují velmi kvalitně. Západoevropské země je většinou přepsaly do
svých zákonů a většinou je dodržují. Respektive vymáhají jejich
dodržování na svých územích. Rozšíření tohoto vysokého stupně
ochrany sociálních práv do všech členských států EU však zřejmě
nebylo cílem Komise. Úmluvy ILO totiž práva a ochranu zajišťují zásadně
a jen pracujícím a jejich rodinám. Za pracující ILO považuje jak
zaměstnance, tak i podnikatele a osoby samostatně výdělečně činné. Ti
všichni se totiž prostřednictvím daní a plateb pojistného podílejí na
financování systémů zdravotnictví a sociálního zabezpečení. V
případě dětí se má za to, že za ně se na financování podílí rodiče
a v případě důchodců, že si tyto služby již zaplatili ve svých
předchozích odvodech. V případě osob trvale neschopných práce, jako jsou
invalidé, úmluvy ILO počítají s tím, že jich v každé společnosti je
určité malé procento, které je v rámci humanity zbytek společnosti schopen
uživit. V případě podpor v nezaměstnanosti ILO počítá rovněž s
pojistným modelem – postaveným na tom, že v době, kdy člověk vydělává,
si platí pojištění, z něhož pak čerpá podporu v době, kdy práci
dočasně nemá. Nebo v případě absolventů s tím, že po čase práci
získají a pak budou sami do pojistného systému přispívat.

Přistoupením celé EU k úmluvám ILO by se z nich stalo evropské acquis
communitaire, které by bylo pod ochranou ESD. Tím by byl opravdu zajištěn
sociální stát pro celou EU. Jenže to cílem Komise nebylo. Komise chce ubrat
část práv, která dnes mají občané členských států, a dát místo toho
práva imigrantům. To je zřejmě hlavním cílem evropského sociálního
pilíře. Ani úmluvy ILO totiž nikdy nepočítaly s tím, že se do nějakého
státu nahrne několik milionů imigrantů, kteří nikdy do státní kasy ani
pojistných systémů nepřispěli ani nejmenší platnou mincí, a že by tito
lidé přesto měli mít nárok na zdravotní a sociální zabezpečení. Ale
přesně tohle jim má zajistit Evropský sociální pilíř.

Problém je, že podle článku 10b Ústavy je evropské právo nadřazeno
vnitrostátní právní úpravě. Sobotka tak podpisem Pilíře protiústavně
umožnil vytunelování naší Listiny základních práv a svobod, která je
součástí naší Ústavy. Nejhorší na tom všem však je, že pokud poslanci
a senátoři nenajdou nějaký způsob, jak Sobotkův podpis zneplatnit, tak
problém zřejmě nebude řešit český Parlament. Hrozí, že jej v budoucnu
může řešit Evropský soudní dvůr. A ten si již v loňském roce dokonce
troufl zrušit i část německého Základního zákona (obdoby naší Ústavy
v SRN).

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Lavrov upozornil USA na „nejtěžší“ následky útoku na syrskou armádu

Následky případného útoku USA na provládní syrské síly budou ty
nejtěžší, prohlásil ruský ministr zahraničních věcí Sergej Lavrov
během tiskové konference.

V pondělí zástupkyně USA v OSN Nikki Haleyová na zasedání Rady
bezpečnosti uvedla, že Washington je připraven k novým akcím spojeným se
Sýrií, „pokud je to třeba". Připomněla, že USA zasadily úder letecké
základně Šajrát, protože RB OSN „nedokázala přijmout opatření."

Lavrov řekl, že mu po zveřejnění zpráv o použití sarinu v
Chán-Šajchúnu zavolal tehdejší americký ministr zahraničních věcí Rex
Tillerson a požádal o pomoc v přístupu k místu události, aby se tam mohli
dostat odborníci. „Domluvili jsme se s Damaškem, že poskytne takový
přístup. Když jsme o tom informovali Washington, [Američané] řekli „Díky,
už není třeba" a ihned zaútočili na toto letiště," prohlásil Lavrov.

„Toto jsou informace, které jsme už několikrát sdělovali našim
americkým partnerům jak přímo, tak i prostřednictvím médií, a které
jsou zcela ignorovány. A proto pokud dojde k dalšímu útoku tohoto druhu,
následky budou ty nejtěžší. Paní Haleyová by si měla uvědomit, že
jedna věc je nezodpovědně používat mikrofon v Radě bezpečnosti OSN a
druhá — když vojáci, jak ruští, tak i američtí, mají komunikační
kanály a prostřednictvím těchto kanálů je jasně sděleno, co lze a co
nelze. A americká koalice to velice dobře ví," řekl Lavrov novinářům.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Miloš Zeman pro PL použil sexuální příměr, pokud jde o Chovancův „cenzorní“
úřad. Ještě víc nakopl Hermana a pro neziskovky má výraz…

ROZHOVOR S PREZIDENTEM S ministrem Hermanem už nebudu mluvit a žádosti o
schůzky bych odmítal. Po kauze Brady to ParlamentnímListům.cz řekl
prezident republiky Miloš Zeman. Za protiústavní označil tlak, který je
vyvíjen na některé poslance kvůli zákonu o hanobení prezidenta, a vyslovil
se také k problematice neziskových organizací. Zaznělo i slovo parazité.
Zeman nevyloučil možnost rozhovoru s ministrem Chovancem na toto téma a
okomentoval i vznik nové strany Realisté Petra Robejška.

Pane prezidente, minule jsem se ptal na vaši plánovanou schůzku s premiérem,
nicméně jste řekl, že do jejího uskutečnění nebudete chystané změny ve
vládě komentovat. Schůzka se uskutečnila. Řeknete nyní, jak setkání
probíhalo, o čem jste se bavili? A jakou atmosféru mělo?

Řekl bych, že to bylo v korektní atmosféře, to zaprvé. Zadruhé, já
respektuji právo premiéra navrhnout mi odvolání i jmenování některých
ministrů a tento respekt jsem vyjádřil i tím, že jsem podepsal jak
odvolání, tak jmenování. Mimochodem, to jmenování proběhne ve středu 30.
listopadu, tuším, že v 11 hodin.

Na druhé straně jsem panu premiérovi jasně řekl, že podle základního
politologického pravidla se vláda mění v polovině funkčního období a že
změna deset měsíců před volbami je poněkud opožděná. S tím souvisí to,
že minimálně jeden z těch dvou ministrů měl být podle mého názoru,
který jsem panu premiérovi řekl, odvolán už dávno. Pokud jde o Svatopluka
Němečka, já sám nemám k jeho práci žádné výhrady, i když se
samozřejmě necítím být odborníkem na zdravotnictví.

Co se týče nástupců za tyto dva odvolané ministry, tedy Miloslava Ludvíka
a Jana Chvojku, s touto volbou jste neměl žádný problém?

Pokud jde o pana Ludvíka, velmi dobře jsme se shodli na tom, že je
zapotřebí dotáhnout zákon o hospicové péči, který nám výrazně chybí.
Každý z nás jednou umře a bylo by dobré, aby měl zajištěny podmínky pro
důstojné umírání. Jde-li o pana Chvojku, tam jsme zaujali společný názor,
že na rozdíl od Jiřího Dienstbiera, který se zaměřoval na práva menšin,
často dosti agresivních, hlučných a funkčně ne zcela přizpůsobivých
menšin, je zapotřebí respektovat rovněž práva většiny. Kromě toho, že
otázku lidských práv nelze redukovat pouze na práva politická, ale i na
práva hospodářská a práva sociální.

Zazněl od vás návrh na odvolání ministra kultury Daniela Hermana, jehož
konec jste veřejně žádal?

Ano, samozřejmě. Zastávám opět základní politologické pravidlo, které
zní, že ministr, který se vyjadřuje proti politice své vlády, nemá být
součástí tohoto vládního týmu.

Co na to premiér řekl? Lidovci tehdy říkali, že ho odvolat nechtějí, a
bez nich to Bohuslav Sobotka může těžko učinit.

Tady je různý výklad koaliční smlouvy. Když si tu koaliční smlouvu
pořádně přečtete, tak zavazuje premiéra, aby odvolání ministra z jiné
než jeho politické strany konzultoval s předsedy daných koaličních stran.
Ale konzultace neznamená právo veta. Takže když premiér řekne: uskutečnil
jsem konzultaci, ale rozhodování je na mně, kteréhokoli ministra může
odvolat, jinak by ostatně nebyl plnohodnotný premiér.

A jak tedy předseda vlády reagoval?

Řekl, že si tu koaliční smlouvu ještě jednou pročte.

Pane prezidente, vy jste na setkání se zastupiteli Ústeckého kraje jednomu z
nich nepřímo řekl, aby si určitý problém zkonzultoval přímo s ministrem
Hermanem, a naznačil jste tak, že vy se s ním už bavit nebudete…

Ano, bylo tomu tak, protože já nevidím důvod, proč bych se scházel s
ministrem, který není loajální vůči své vládě a její mimo jiné
hospodářské politice.

Jinými slovy řečeno, pokud by vás Daniel Herman požádal o schůzku,
odmítl byste ho v současné situaci?

V současné situaci bych mu zcela určitě nevyhověl.

Na tiskové konferenci při skončení návštěvy Ústeckého kraje jste
podpořil Andreje Babiše ve snaze udělat ještě změny v elektronické
evidenci tržeb. Na veřejnost se dostaly informace z koaliční rady, kde tyto
změny ministr financí Babiš oznámil a premiér na něho prý řval a obvinil
ho, že jde o chaotickou práci. Nebudete se kvůli tomu s ministrem financí,
případně i s premiérem, scházet?

Jak s ministrem financí, který je současně vicepremiérem, tak s premiérem
probíhají víceméně pravidelné schůzky, a to na základě iniciace obou
stran, a já hledám vysvětlení té napjaté atmosféry především v tom,
že se blíží parlamentní volby, a aniž. bych chtěl jakkoli karikovat
zákon o pohřebnictví, myslím si, že kdyby se napjatá atmosféra konala
kolem zákona o pohřebnictví, nedivil bych se stejně, jako se nedivím, když
jde o EET, která je už vydiskutována, dohodnuta, projednána. Právě proto,
že se blíží volby a i diskuse o rakvích můžou být záminkou, aby se
koaliční partneři pohádali.

Řekl jste, že zaujímáte neutrální názor k návrhu novely skupiny
poslanců, aby hanobení prezidenta republiky bylo trestné. Dochází už k
tomu, že někteří ze zákonodárců, kteří se pod návrh podepsali, své
podpisy stáhli nebo stahují. Poslankyně ČSSD Marie Benešová řekla, že
navrhovatelé čelí nátlaku, jsou obvoláváni, aby podpisy odvolali. Jde o
normální či legitimní postup během legislativního procesu?

Zcela určite ne, protože přečteme-li si slib poslance, který je obsažen v
ústavě, ten se zavazuje, že bude rozhodovat podle svého vědomí a svědomí,
a ne že bude poslouchat stranické příkazy. Jakýkoli tlak na tyto poslance
je z tohoto důvodu naprosto jasně protiústavní a na tuto protiústavnost
postupu některých stran či hnutí by bylo dobré upozornit.

Druhá poznámka je ovšem opačného rázu. Jestliže někdo něco podepíše,
pak se nechá zlomit a svůj podpis odvolá, lze pochybovat o jeho charakteru.

Marie Benešová naznačila, že bylo vyhrožováno i tím, že kdo podpis
nestáhne, příště už nebude na kandidátce…

No tak dobře, ale v každém případě člověk má mít jakousi základní
sebeúctu, to znamená, má si vážit především sebe sama a myslím si, že
kdyby takovému tlaku podlehl, ztratí i tu sebeúctu.

Prezident Miloš Zeman během tohoto rozhovoru s Radimem Panenkou v Podbořanech.
Foto: Hanka Brožková

V rušném dění posledních týdnů a měsíců poněkud zapadla informace,
že ministerstvo vnitra již připravilo spuštění tzv. odboru proti
dezinformacím, který by měl bojovat s ruskou propagandou. Proběhla k tomu
řada diskusí, kterých se přímo na ministerstvu účastnil i lobistický
spolek Evropské hodnoty. Jde ze strany ministra Chovance o profesionální
přístup?

Samozřejmě že to není profesionální přístup. Zaprvé je to urážka
zdravého rozumu všech, kteří používají internet a kteří mají možnost
seznámit se s různými názory. Zadruhé, proti propagandě bojujeme lepší
propagandou, a nikoli zákazem jiné propagandy. To je něco podobného, jako
kdyby eunuch, který není schopen propagovat, bojoval proti erotice tím, že
by zakázal erotiku. Jinak bych ovšem byl odpůrcem cenzury, pokud jsou
cenzurovány argumentované názory. Cenzura nadávek, urážek bez argumentů,
což je na internetu také dost časté, by mi nevadila, i když bych ji
pokládal za trochu nadbytečnou.

Budete chtít s ministrem vnitra hovořit? Třeba i o tom, koho si coby experty
přizval ke spolupráci?

Je možné, že při setkání s panem ministrem toto téma zmíním. Pokud na
to nezapomenu, Evropské hodnoty jsou totiž zapomenutíhodné.

Bezpečnostní expert Jan Schneider už dlouhou dobu v reakci na diskuse o
ruské propagandě vyzývá k tomu, abychom přijali obdobu amerického zákona
FARA (Foreign Agents Registration Act), který v USA platí od roku 1938, podle
něhož jsou neziskovky přijímající peníze ze zahraničí označeny za
zahraniční agenty a každý ví, kdo je financuje.

Mně by to sice nevadilo, ale já bych šel ještě dál. Zastávám názor, že
mnohé neziskové organizace, nikoli všechny, jsou pijavice přisáté na těle
státního rozpočtu, a bylo by velmi rozumné, aby dotace těmto organizacím,
pokud je poskytuje stát, byly založeny na principu „vyděláš si korunu a
dostaneš korunu navíc“.

Jsou i neziskové organizace, které jenom přerozdělují prostředky ze
státního rozpočtu, a v takovém případě je daleko rozumnější, aby
prostředky na dané účely šly ze státního rozpočtu přímo, čímž by se
ušetřila často vysoká režie těchto neziskových organizací, krátce
řečeno platy řady parazitů, kteří v nich pracují.

A pokud by se objevila iniciativa přijmout zmiňovaný zákon, podpořil byste
ho?

Takový zákon bych zcela určitě nevetoval.

Během týdne byl oznámen vznik nové politické strany, v jejímž čele
patrně bude stát známý politolog a ekonom Petr Robejšek, kterého jste 28.
října vyznamenal. Strana sice zatím program nezveřejnila, na úvodní
tiskové konferenci ale zaznělo, že středobodem jejich programu bude ochrana
českých národních zájmů a obrana před jakýmkoli vnějším nebezpečím.
Má taková strana šanci na úspěch?

Je to samozřejmě sympatické heslo (národní zájmy, obrana před
nebezpečím – pozn. red.), na druhé straně si počkám na definitivní
verzi programu. Vím, že Petr Robejšek označil svoji vznikající stranu za
pravicově konzervativní. Já sám jsem levicový politik, ale nevidím v tom
konkurenci, protože si myslím, že konkurence je zdravá a kultivovaná
pravice má své místo v našem politickém spektru. Dodal bych, že pokud by
tato nová strana, která má velké ambice, chce až 20 procent voličských
hlasů, dokázala z politické scény vymazat například TOP 09, tak bych jí
ještě zatleskal.

Pokud jde o osobnost samotného Petra Robejška, považujete ho za člověka,
který může být schopným lídrem?

To pochopitelně nemohu posoudit, protože zatím v čele politické strany,
pokud vím, ještě nikdy nestál. Vím, že je schopný publicista, a vážím
si ho, proto jsem mu také udělil státní vyznamenání, ale samozřejmě ne
každý schopný publicista může být schopný lídr. To ukáže až praxe.

Když byla řeč o národních zájmech, před nedávnem vystoupil ústavní
právník Aleš Gerloch s návrhem, aby se do ústavy vrátil termín národ
jako základní pojem naší státnosti. Upozornil, že mu nejde o narušení
občanského principu našeho státu, ale v současném měnícím se světě,
kdy jsme ohrožováni třeba migrací, by bylo příhodné, aby ústava
uváděla, že český stát v základu tvoří český národ. Jak se na to
díváte, mělo by k takové změně ústavy dojít?

Myslím si, že ano. Pojem národ je pojem, který téměř vymizel, stejně
jako pojem vlastenectví. Kdyby se nějakým způsobem do našeho ústavního
pořádku vrátil, rozhodně bych nebyl proti tomu.

Po vítězství Donalda Trumpa v amerických volbách začaly v USA různé
protesty, demonstranti dokonce zapalovali věci v ulicích. I americká média
psala o tom, že za tím může stát miliardář George Soros. A k tomu se
začíná mluvit o možnosti přepočítání hlasů. Co si o tom myslíte?

Malí lidé se nedokážou smířit s porážkou, a to platí jak o Američanech,
tak o Češích.

Americký velvyslanec Schapiro bude končit, vy jste si volal s jeho možnou
nástupkyní Ivanou Trumpovou. Je to něco, o čem byste chtěl, aby začala
komunikace na úrovni třeba Hradu a současného Trumpova týmu, nebo si
počkáte, jak to dopadne?

Především se paní Ivana Trumpová bude muset sama definitivně rozhodnout.
Já její první prohlášení vítám, protože je to bývalá manželka
amerického prezidenta, neplatí pro ni žádné legislativní omezení, které
by mohlo platit pro bezprostřední příbuzné. V každém případě budu
věřit, že se tady jako velvyslankyně objeví. Udělalo by mi to velkou
radost.

Závěrem ještě jedno téma. Turecko zadrželo dva Čechy, kterým hrozí
poměrně vysoké tresty za údajnou příslušnost ke kurdským milicím. Je to
něco, čemu se budete chtít věnovat? A jak na to celé nahlížíte?

Vycházím z toho, že se snažím pomoci tam, kde mě o pomoc někdo požádá.
Teď například připravuji dopis mongolskému prezidentovi na základě
žádosti jednoho českého senátora, protože tam dochází k tomu, že
mongolská přítelkyně českého občana nedostala cestovní dokumenty, které
by jí umožnily, aby se za českého občana provdala, takže teď připravuji
dopis mongolskému prezidentovi.

V případě, o kterém mluvíte, se na mě zatím nikdo neobrátil, a dokud k
tomu nedojde, nebudu se k tomu vyjadřovat.

Ani k tomu, jak ke všemu mohlo dojít? Některé názory tvrdí, že ti dva si
za to mohou sami, protože znali riziko.

Především nevím, co tam konkrétně dělali. Verzí je několik a jsou
vzájemně protichůdné. V této fázi nemám dostatečné informace, abych
říkal, jsou to bojovníci na straně Kurdů, jsou to bojovníci na straně
Islámského státu… V tom prvním případě bych se choval vlídně, ve
druhém případě bych řekl „jen si je tam, Turci, nechte“.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
FBI uzavřela kauzu e-mailové korespondence Clintonové

Vyrozumění, které obdržel kongres USA od ředitele FBI, v němž se hovoří
o chybějících důvodech pro zahájení trestního stíhání exministryně
zahraničí a nyní kandidátky na prezidenta USA Hillary Clintonové, fakticky
znamená, že kauza e-mailové korespondence byla uzavřena, informuje agentura
Reuters s odvoláním na zdroj v silových strukturách.

V neděli už předseda výboru pro dozor a vládní reformu sněmovny
reprezentantů kongresu USA Jason Chaffetz prohlásil, že obdržel od ředitele
FBI informaci o tom, že po prošetření údajů o nových e-mailových
dopisech jeho úřad „nezměnil závěry, k nimž dospěl v červenci ve
vztahu k (bývalé) ministryni zahraničí Clintonové.

Ředitel FBI James Comey poté potvrdil, že proti Clintonové nebudou vznášet
obvinění kvůli skandálu s e-mailovou korespondencí v souvislosti s nově
objevenými dopisy bývalé ministryně zahraničí.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Vice News: Rusko předvedlo v zbrojní sféře něco ze „science fiction“

Syrská kampaň Ruska se stala jak politickým, tak vojenským úspěchem:
Moskva předvedla celému světu, že její velmi drahý mnohaletý projekt
reformování ozbrojených sil přináší ovoce, informovala americká televize
Vice News.

Operace VKS v Sýrii demonstrovala ruské vymoženosti v sféře nových zbraní
a přípravě vojáků. Během šesti měsíců bylo sestřeleno jen jedno
letadlo, i když se Západ před pouhými několika lety domníval, že Rusko
má „vážné problémy" s vedením bojových akcí, praví se v článku.

Rusko odstartovalo reformy v armádě po válce s Gruzií v roce 2008, poukazuje
televize. Do roku 2020 plánovala Moskva vyměnit 70% zbraní, vojenské a
speciální techniky. A tento „ambiciózní cíl nebyl planým vychloubáním."
Byl to „klíčový prvek zahraniční politiky největší země světa,"
která ztratila svoji moc po rozpadu SSSR.

Avšak problémy v ruské ekonomice mohou ovlivnit průběh vojenských reforem,
protože vysoké technologie jsou velmi drahé. Rusko má obrovské množství
vojenské techniky ze sovětské doby, ale má být celá obnovena. Zvláštní
pozornost si v nejbližších letech vyžádá výstavba lodí. Moskva dříve
kupovala lodní motory na Ukrajině, ale po konfliktu je Kyjev prodávat nechce.
Kvůli tomu může mít Rusko problémy s výstavbou nových lodí a opravou
starých.

Zároveň ale mohou být ekonomické potíže pro Moskvu výhodné. Podle
mínění Vice News, může stoupnout počet profesionálních vojáků v
porovnání s prezenčními, poněvadž „v těžkých pro ekonomiku časech
vypadá placená vojenská služba atraktivnější." Mezi obrazem Ruska na
světové aréně a rozvojem jeho arzenálu existuje přímé spojení a
důkazem toho je loňská Vítězná přehlídka. Oslavy 70 výročí
Vítězství ukázaly, že Moskva považuje sebe za mohutnou velmoc, na kterou
je třeba brát ohled.

Další kroky v reformování ozbrojených sil budou pro Rusko pravděpodobně
obtížnější než předcházející: cesta k reformám bude „drahá a
složitá." Avšak úspěch v Sýrii ukázal, že od roku 2008 dosáhlo Rusko
velkých úspěchů, praví se v článku.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Varování: Brusel zase připravuje vnucování migrantů. Utajeně. A ještě
jedna zpráva o EU...

Dalekosáhlé změny unijních pravidel pro žadatele o azyl se nemají
dohadovat veřejně na plénu Evropského parlamentu, ale raději za zavřenými
dveřmi a jen mezi několika zástupci z unijních institucí. Ve Štrasburku o
tom rozhodla většina poslanců tvořená lidovci, socialisty a liberály. A
hned na to zareagoval europoslanec Jan Zahradil (ODS).

Pro žadatele o azyl nyní platí povinnost registrovat se v první evropské
zemi, do které přijedou. Reforma, kterou navrhují někteří europoslanci, by
ale dosavadní tzv. Dublinský systém nahradila trvalým a povinným
přerozdělováním, bez jakéhokoli horního limitu.

„Již několik let upozorňujeme na to, že Evropská unie nemá a nesmí mít
právo nařizovat členským státům, komu na svém území udělí povolení k
pobytu,“ oponuje šéf Aliance konzervativců a reformistů v Evropě Jan
Zahradil.

„Aktuální návrh jde ale přesně opačným směrem. Unijní azylová
agentura má dostat úkol rozvážet žadatele po evropských státech. Kdo se
bude zdráhat, má přijít o evropské fondy. Jde o tak zásadní změny, že
jejich projednávání se musí odehrávat veřejně, ne skrytě mezi několika
málo lidmi,“ dodal.

Na svém facebookovém profilu pak Zahradil sdílel rovněž zprávu z
oběžníku. „Europarlamentní kvestoři nám v něm sdělují, že v
budovách EP v Bruselu a Štrasburku už NIKDY nepoteče teplá voda. Zavřeli
ji na jaře, protože se v trubkách objevila nebezpečná bakterie Legionella (žije
v teplé vodě, vodním aerosolem se dostává do vzduchu a po vdechnutí
způsobí pěknou paseku v dýchacích cestách). Po prozkoumání rozvodného
systému zjistili, že je ve stavu, kdy z něj tu bakterii neumí s jistotou
dostat. Leda by vyměnili ty rozvody komplet. To by ovšem znamenalo ty baráky
na pár let zavřít,“ popsal Zahradil s tím, že došlo tedy k zavření
teplé vody.

„Nafurt. Evropské řešení,“ řekl se smíchem.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Vášáryová: Bez migrantů se nebudeme mít dobře. Za Okamurou jsou peníze z
Ruska. Mečiar byl psychicky nemocný. Volte Horáčka

Diplomatka a politička Magda Vášáryová se v rozhovoru pro magazín FINMAG
vyjádřila například k rozdílu mezi šéfem hnutí ANO Andrejem Babišem a
slovenským expremiérem Vladimírem Mečiarem. Bez povšimnutí neponechala ani
prezidenta Miloše Zemana.

Úvodem se Vášáryová vyjádřila k výsledkům voleb v Česku, které pro ni
nebyly žádným šokem. Podle ní předvolební průzkumy napovídaly, že
Andrej Babiš míří za suverénním vítězstvím a že do Sněmovny se může
dostat řada nových stran. „Ukazuje to zmatek a nerozhodnost v hlavách
českých voličů,“ podotkla Vášáryová.

„Je na pováženou, že vítězí ti, co křičí, že doteď bylo všechno
špatně nebo že je potřeba začít od začátku. Převládá naštvanost,
místo racionálního uvažování o budoucnosti se rozhodujete emocionálně.
Na to jsme u Čechů nebyli zvyklí. Pravda ale je, že populistům se teď
daří po celé Evropě,“ dodala diplomatka.

Přirovnání Babiše k Mečiarovi však Vášáryová nevnímá jako správné.
„Když u nás drtivě vítězil Mečiar, byla úplně jiná situace. Bylo to
krátce po rozdělení Československa, nebyli jsme v Evropské unii ani v NATO,
ekonomicky jsme na tom nebyli vůbec dobře. Vy se teď máte skvěle. A místo
toho, abyste se snažili mít v Evropě pevnější postavení, jdete opačnou
cestou,“ řekla kriticky Vášárová, podle níž Mečiar byl odnikud a
navíc psychicky nemocný.

„Andrej Babiš je vzdělaný synáček vysoce postaveného člověka, žil v
zahraničí, umí jazyky. S Mečiarem nemá nic společného. Maximálně to,
že oba chtějí mít po svém boku mladou atraktivní blondýnku,“ podotkla
Vášáryová se slovy, že s politikou Vladimíra Mečiara se však Slovensko
potýká dodnes – a obává se, že v Česku to bude podobné.

Následně se vyjádřila i k další straně na české politické scéně –
ke straně SPD Tomia Okamury, za níž podle jejích slov jsou podnikatelé a
zřejmě i peníze z Ruska.

Svůj názor Vášáryová řekla také k migrační krizi. „Nezbude nám než
nastavit normální migrační politiku. Bez imigrantů se nepodaří v budoucnu
dosáhnout hospodářského růstu. V Česku i na Slovensku už teď chybí
desítky tisíc pracovníků. Pokud se udrží stávající demografický vývoj,
bude prý Německo do roku 2050 potřebovat 4,5 milionu lidí. Část těchto
ekonomických migrantů budou i naši mladí, kteří půjdou za lepším,“
podotkla Vášáryová, jež se domnívá, že způsob řešení utečenecké
krize představuje obrovské selhání naší společnosti. Dodala také to, že
hodit do jednoho pytle ekonomické migranty s utečenci, kteří prchají před
válkou, je nelidské.

Závěrem pak řekla své stanovisko k prezidentským volbám. V případě, že
opětovně vyhraje Miloš Zeman, bude to podle ní pro Česko, a nejen pro ně,
pořádný problém. „Voliči můžou z piety zvolit Miloše Zemana, vydat se
s ním na Východ a k tomu mít za rok státní pohřeb. Anebo pana Drahoše,
který je dnes z mého pohledu důstojný a distingovaný pokladač věnců. Se
šancemi Michala Horáčka bych to černě neviděla. Lidé se budou rozhodovat
na poslední chvíli,“ uzavřela slovenská politička, jež v českých
prezidentských volbách podporuje právě Michala Horáčka.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Vědci objevili zdroj vysokého IQ u dětí

Skupina vědců z Edinburské univerzity ve Skotsku uskutečnila rozsáhlý
výzkum, v němž porovnala variace DNA u více než 240 tisíc lidí z celého
světa a objevila přes 500 genů spojených s intelektem. To je desetkrát
více, než se podařilo najít dříve, píše The Herald.

„Náš výzkum zjistil, jaké geny odpovídají za intelekt. Kromě toho je
možné, že zdraví a intelekt jsou navzájem spojeny, protože je ovlivňují
stejné geny," řekl vedoucí výzkumného projektu Ian Deary.

Vědcům se podařilo zjistit inteligenční kvocient (IQ) nezávislé skupiny
lidí pouhým rozborem jejich DNA

Bylo kromě toho zjištěno, že existence „intelektuálních" genů snižuje
riziko takových onemocnění, jako jsou Alzheimerova choroba, deprese,
schizofrenie a otylost a nízká intelektuální úroveň v dětství je přímo
spojena s předčasnou smrtí člověka.

V prosinci 2017 vědci zjistili, že požívání rybích výrobků napomáhá
rozvoji mentálních schopností.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Ministryně Marksová a rozčílený živnostník. U Jílkové budou diskutovat
o důchodech

Tématem dnešního pořadu Máte slovo Michaely Jílkové budou důchody. O tom,
jak budou vypadat důchody živnostníků, kteří na sociálním pojištění
platí naprosté minimum, budou mluvit ministryně práce a sociálních věcí
Michaela Marksová, místopředsedkyně TOP 09 Jitka Chalánková a další.

Dnes ve 21:20 začne na ČT1 další díl diskusního pořadu Michaely Jílkové
Máte slovo. Tématem k diskusi tentokrát budou důchody. Jak je zvýšit, jak
je snížit a jak bude vypadat takový důchod živnostníka, který na
sociálním pojištění odvádí pouze naprosté minimum.

Pozvání k debatě přijala ministryně práce a sociálních věcí Michaela
Marksová, která chce živnostníky přesvědčit o nutnosti platit více na
sociálním pojištění. Spolu s ní vystoupí i místopředsedkyně TOP 09 a
členka výboru pro sociální politiku Jitka Chalánková.

Celý pořad k vidění zde

Zda jsou současné důchody důstojné a lze se tak plně v tomto ohledu
spolehnout na stát však budou projednávat i zástupci veřejnosti, mezi
kterými jsou například podnikatel Miloš Rubeš z Kostelce na Hané či
důchodkyně a vedoucí sociálního poradenství v organizaci Život 90, která
se zabývá pomocí seniorům, Julie Městková.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
The Guardian uvedl hlavní „vítěze“ a „poražené“ z Trumpova
vítězství

Po nečekaném vítězství kandidáta za Republikánskou stranu miliardáře
Donalda Trumpa v prezidentských volbách se stalo jasné, kdo je na světové
aréně vítězem a kdo poraženým, píše The Guardian.

K prvním patří podle listu ruský prezident Vladimir Putin a syrský
prezident Bašár Asad. Co se týče Putina, Trump již nejednou vyslovil „neobvyklou
náklonnost" vůči němu, i když se nikdy nesetkali. Již během předvolební
kampaně Trump prohlásil, že by se na rozdíl od prezidenta Baracka Obamy
dokázal shodnout s ruským lídrem, a mluvil o tom, že projedná otázku
uznání Krymu.

Co se týče Bašára Asada, Trump již prohlašoval, že hodlá bojovat v
Sýrii s Islámským státem (IS, zakázaná v RF) a nikoli s vládou této
země. Republikán také odmítl odsoudit ruskou válečnou kampaň v Sýrii a
prakticky nic nemluvil o tom, že ruská armáda údajně ostřeluje „umírněnou
opozici." Trump přitom říkal, že Moskva válčí s džihádisty, píše list.

Za vítěze se dá označit rovněž čínský vůdce Si Ťin-pching. Hlava ČLR
se zřejmě „cítí dobře": zřejmě ho neznepokojuje Trumpova „nepředvídatelná
povaha." Si Ťin-pchingovi je také po chuti Trumpova kritika Obamova
politického kurzu v Asii, který ohrožuje zájmy Pekingu. Sníží-li USA za
nového prezidenta svoji přítomnost v regionu, Číně to pouze prospěje,
praví se v článku.

Do seznamu poražených se dostal také nejbližší soused USA, Mexiko, na
jehož hranici již nabídl republikán postavit zeď, připomíná The Guardian.

Evropská unie, zvlášť po Brexitu, je rovněž v seznamu poražených.

V mnoha evropských metropolích přijali zprávu o Trumpově vítězství
vlažně: republikán vzbuzuje v EU „jak ideologickou, tak politickou
antipatii."

Němečtí politici, jež jsou obvykle velmi zdrženliví ve výrocích, přímo
prohlásili, že to není nejlepší výsledek amerických voleb. Francouzský
prezident Francois Hollande řekl, že se po Trumpově vítězství stalo jasné,
že se Evropa má postarat o sebe sama. Nástup republikána ohrozí početné
vztahy EU s USA: počínaje obchodními a konče vojenskými, připomíná list.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Ruský expert: Trump? Moc se toho nezmění

Ředitel ruského Centra pro ekonomické a politické reformy Nikolaj Mironov se
domnívá, že s nástupem čerstvě zvoleného republikána Donalda Trumpa do
prezidentského úřadu se v oblasti americko-ruských vztahů příliš mnoho
nezmění, píše ruský server RIA Novosti.

„V Rusku se mnozí lidé domnívají, že se politika Spojených států po
volbě nového prezidenta vůči naší zemi výrazně změní, což vítěz
voleb Trump při své volební kampani sám signalizoval. Ve skutečnosti se
ovšem nic takového v nejbližší době očekávat nedá. Ne všechno ve
Spojených státech závisí na rozhodnutí prezidenta, který sám do velké
míry závisí na lobbistech,“ sdělil ruskému serveru Mironov.

Podle ruského experta zahraniční politika Spojených států zůstane,
alespoň v klíčových otázkách, beze změn. Mironov zde konkrétně
odkazoval na válku v Sýrii a otázku Krymu.

„V těchto otázkách k zásadním změnám nedojde. Stejně tak se nedá
předpokládat ani změna v sankční politice vůči Rusku. To, že je Rusko v
současné době držené v izolaci, je pro Spojené státy objektivně
výhodné, nebudou mít potřebu tuto situaci měnit,“ uvedl Mironov.

Závažnější změny se dají očekávat spíše ve vnitřní politice
Spojených států, která se v posledních letech za prezidentství Baracka
Obamy soustředila kolem sociálních otázek.

Z Kremlu oficiální komentář výsledku amerických prezidentských voleb
prozatím nezazněl. Vladimir Putin by ovšem podle svého tiskového mluvčího
Peskova mohl vítězství Trumpa okomentovat na dnešním setkání s
velvyslanci v Kremlu.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Včera igelitky, dneska kufry peněz do ODS! Další zpověď Jana Rumla, a
nejen jeho

Bývalý politik Jan Ruml se rozhodl po 20 letech mimo jiné promluvit o tzv.
sarajevském atentátu uvnitř ODS. Rozhovor s ním přinesl server Seznam
Zprávy.

„Bez politiky se mi nežije snadno, ale přesto veřejně působím. Chodím
přednášet. Úplně do ústraní jsem se nestáhnul. Pořád mám nucení se
vyjadřovat k věcem veřejným,“ sdělil Ruml úvodem s tím, že svět
politiky mu stále trochu schází a tak přemýšlí, že by znovu kandidoval
do Senátu.

Následně Ruml vzpomněl na revoluci v roce 1989, kdy v té době působil jako
sanitář. „Vzpomínám na tu dobu s takovou dávkou jisté nostalgie. Ta doba
neuvěřitelně pokročila a sune se směrem, který se mi vůbec nelíbí. Sune
se směrem k autoritativnímu režimu v podání Babiše, Okamury, prezidenta
Zemana,“ vyjmenoval Ruml a řekl, že z tohoto nemá vůbec žádnou radost.
Lidé však podle něj slyší na populismus. : „Babiš by se měl spojit s
komunisty a s Okamurou a udělat pohodlnou většinovou vládu. To by mě
neděsilo. My známe ty formy odporu proti demokratickému režimu. Kdyby
přiznal barvu...“ poznamenal Ruml. : Své pak Ruml řekl ke svému členství
v ODS a k tomu, jak před 20 lety vyzval v souvislosti s finančními skandály
strany a s vymyšlenými sponzory Václava Klause k okamžité rezignaci na post
předsedy ODS a premiéra. : „Udělal bych to znovu. To bylo nejen proti mému
přesvědčení a nejen proti mému svědomí. Nebylo možné zůstat ve straně,
která se tímto způsobem financovala. Nebyly tam jakékoliv náznaky reflexe.
Mám spíš problém s tou pozdější situací, kdy vznikala ta následující
vláda a vznikla opoziční smlouva,“ dodal Ruml. On sám odmítl, jako lídr
US-DEU, po volbách vládní spolupráci s Milošem Zemanem. Tím právě
vznikla opoziční smlouva. „Já jsem mu nevěřil,“ řekl jasně Ruml. „Přikláním
se k tomu, že jsem udělal správně,“ dodal. : Klaus o tehdejších
nepravostech ve straně podle Rumlových slov musel vědět, i když z nich
třeba neprofitoval. „Bylo to zvláštní, že nikdo z toho vedení ODS za to
nepřijal zodpovědnost,“ podotkl také Ruml, jemuž podle jeho slov v té
době volali mnozí lidé. „I hejtmani, možná už v té době byli hejtmani,
abych s tím něco udělal. Věděli o této praxi a chtěli s ní skoncovat,“
dodal Ruml. První krajské volby však byly až v roce 2000. : Václava Klause,
v jehož vládě Ruml byl, vnímal jako nebezpečí až tehdy, když se Klaus
stal prezidentem. „Viděl jsem, že ten běh dějin si vykládá jinak, než
je skutečnost. Choval se podobně jako Zeman, samozřejmě kultivovaněji.
Nedocházelo za něj k takovému překračování hranic Ústavy. Ale způsob
jeho druhé volby, to samo svědčí o tom, že se ODS z ničeho nepoučila. :
Závěrem se vyjádřil k porozumění mezi Milošem Zemanem a Andrejem Babišem,
šéfem hnutí ANO, což považuje za nebezpečné. „Spojení těchto dvou
lidí představuje jisté nebezpečí,“ sdělil. Jeho kandidátem pro
prezidenta republiky je Jiří Drahoš. „Sice moc výrazný není, ale má
podporu lidí,“ řekl Ruml. : Slova Jana Rumla ohledně sarajevského
atentátu a financování ODS přinesl již včera server Neovlivní.cz. Poprvé
tak zaznělo přiznání, že za privatizaci státních podniků v
devadesátých letech chodily vládním stranám úplatky. : „Sarajevský
atentát, když už použijeme tohoto termínu, byl důsledkem toho, jak ODS
tehdy přistupovala ke svému vlastnímu financování. Bylo to v listopadu 1997
a pro mě nastala situace, kdy už se dál nedalo v té politické straně
setrvávat a nechat to plavat,“ zmínil Ruml. Podle jeho slov společnosti
závislé na rozhodování vlády v privatizacích sponzorovaly tehdy vládní
strany. „Druhým problémem ODS bylo sto milionů korun, které vládní
strany tehdy dostaly od švýcarsko-holandského konsorcia, které
zprivatizovalo SPT Telecom,“ sdělil Ruml a připomněl také drobné
příběhy, které kryla fiktivní jména jako Bács a Sinha. Jak Ruml dodává,
šlo o velký balík peněz. Kde je ten zbytek, by mohl jen spekulovat. Myslím,
že Klaus z toho neměl asi nic. Ale ti lidé za ním, ti si z toho zřejmě
něco brali. Je pravda, že takové množství peněz by strana nespotřebovala,“
dodal, že přesnou částku, kolik bylo od státních podniků, neví. „Vím
o těch sto milionech za privatizaci Telecomu a vím, že pak skončily někde v
Lucembursku, odkud je někdo z hlavní kanceláře vozil v igelitkách,“
zmínil závěrem se slovy, že Klaus z toho měl obavy. Psali jsme ZDE. Dnes
pak přinesl server Neovlivní.cz slova bývalého zástupce sdružení
menšinových akcionářů státního podniku Telecom z doby, kdy vláda
Václava Klause schválila vstup konsorcia TelSource coby strategického
partnera, Martina Mosingera. Ten potvrzuje slova Jana Rumla o korupci, dokonce i
to, že se to převáželo v hotovosti – konkrétně v kufrech. Peníze,
konkrétně třikrát 90 milionů, měly být určeny nejen pro ODS, ale i ODA a
KDU-ČSL, tvrdí. : Původní text ZDE. : : Psali jsme: : : : : Povodí Moravy:
Letošní hydrologický rok ukázal význam vodních nádrží : : : : Krumer (SPO):
Na takové matematiky může být internetový Seznam pyšný : : : : Lubomír
Man: Přední hrobař ČSSD Zaorálek straší Východem : : : : Štěpán
Křeček: Česká ekonomika je tygrem střední Evropy. Dařit se bude i v roce
2018

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
V ČT bylo dusno. Proti sobě nastoupili Onderka a vyloučený Patočka

Nově zvolený poslanec a bývalý primátor Brna Roman Onderka by mohl
kandidovat do vedení ČSSD, vyzval ho k tomu městský výkonný výbor. Naopak
palec dolů ukázala víkendová konference Jakubovi Patočkovi, rozhodla o jeho
vyloučení ze strany sociálních demokratů. Důvodem byl jeho podíl na
organizování loňského referenda o poloze brněnského hlavního nádraží a
také to, že postoj strany k této věci kritizoval. Na detaily se politiků
ptal moderátor David Borek v pondělním pořadu Události, komentáře na ČT.

Patočka označil rozhodnutí víkendové konference za pošlapání
sociálnědemokratických ideálů, podpořil ho i premiér Bohuslav Sobotka,
který řekl, že s vyloučením Patočky nesouhlasí. „Pokud tahle politika v
ČSSD zvítězí, stane se z ní nevolitelná sekta,“ řekl.

I když Patočka není nejvýznamnějším politikem ČSSD, vyvolalo jeho
vyloučení značnou míru pozornosti nejen ve straně. Onderka se k Patočkovi
vyjádřil, že vždy byl a stále je občanským aktivistou, nikoliv politikem,
a straně škodil.

Patočka tvrdí, že Sobotka jeho vyloučení vystihl přesně. „Ve straně
jsem, protože je mým politickým domovem, není to má životní orientace. Co
se týká kritiky občanského aktivismu, pokud ČSSD chce pomyslet na to, že
získá větší podíl hlasů ve volbách, musí se k metodám občanského
aktivismu vrátit,“ řekl Patočka.

Neopomněl ani zmínit, že když Onderka v Brně vyhrál volby s příslibem,
že nádraží zůstane tam, kde je, že podpoří i referendum o jeho poloze,
jestli někdo tvrdí, že občanský aktivismus není slučitelný s ČSSD, tak
neví, co je sociální demokracie,“ uzavřel Patočka.

Primátor Onderka na Patočku navázal s tím, že by rád upozornil na jeho
nepravdivé výroky k brněnskému nádraží. „Díky nádraží v Brně jsem
volby nevyhrál, ja jsem byl druhý a jen vyjednáváním jsem se dostal na
tento post,“ řekl.

Názor pana Patočky je prý potřeba brát jako názor řadového člena ČSSD.
„Na koferenci jsem byl, delegáti rozhodli sto jedním hlasem a třináct bylo
proti, Patočku členství zbavili. Neříkám, že občanský aktivista je
něco špatného,“ zdůrazňoval a dodal, že ho jen nevnímá jako politika a
nevidí to tak pouze on, ale většina zúčastněných na konferenci.

Podle Onderky nebylo hlavním konfliktem nádraží, ale mnoho dalších věcí
ze života Jakuba Patočky. „Třeba působení ve Straně zelených,
kuřimská kauza, Deník Referendum,“ upřesnil exprimátor.

„Aktivismus je ale o tom hájit lidem zájmy,“ brání se Patočka s tím,
že brněnské nádraží chtělo ve své poloze dvacet tisíc občanů, kteří
to stvrdili svými podpisy, a v referendu hlasovalo o tom samém šedesát
tisíc občanů. „Onderka referendum nezákonně zmařil a poškodil ČSSD,
protože lidé, kteří chtěli hlasovat, chtěli podpořit stranu,“ dodal.

Podle Onderky si Patočka není vědom, že rozhodování o referendu je
úřednická záležitost, nikoli primátora města. Patočka navíc podle něj
pojetí strany velmi zjednodušuje. „Pravice a levice se tu střídá krátkou
dobu po revoluci,“ dodal s tím, že se shoduje s Patočkou, že do budoucna
musí být ČSSD uvěřitelná, jinak ji dobrá budoucnost nečeká.

„Primátor se dnes snaží vše uhlazovat a hledá výmluvy, jde přece jen o
to, aby strana nebyla bolševického typu, aby se v ní prosazovaly takové
praktiky,“ zdůrazňuje Patočka s tím, že se choval jako sociální
demokrat a za to byl vyloučen. Šéfredaktor Deníku Referendum je prý velmi
zvědavý, jak bude primátor na sjezdu starostů vyděšen z toho, že skončí
v komunálních volbách příští rok jako sociální demokracie ve volbách
letošních a jak jim bude vysvětlovat, že Patočkovo vyloučení jim pomohlo
ke znovuzvolení.

Za rok za dva by se podle Onderky měla ČSSD stále řídit svými hesly, tedy
svoboda, spravedlnost a solidarita. „Musí se nám podařit tato hesla
převést do života lidí. Dávky dávat těm, kteří je potřebují, a ne
těm, kdo je zneužívají,“ míní Onderka a dodává, že hlavním cílem
strany je být srozumitelní a uvěřitelní.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
V Rusku oznámili, v jakém případě budou zrušeny výsledky voleb

Objevení neuzavřených zahraničních kont vítěze prezidentských voleb bude
důvodem k uznání jejich výsledků za neplatné, stejná situace u
poražených volební proces nijak neovlivní, to bude věc daňové inspekce.
Už teď bylo v této oblasti nalezeno 22 administrativních porušení,
prohlásila předsedkyně Ústřední volební komise RF Ella Pamfilovová.

„Teď po 10. březnu už nemůžeme nikoho sami odvolat, nemáme k tomu
žádné důvody, ať už bude odhaleno cokoli. Hypoteticky si to můžeme
představit takto… když vyjde najevo, že vítěz má v řadě zemí jakási
neuzavřená konta, bude to důvod k tomu, abychom volby zrušili a uznali je za
neplatné," řekla Pamfilovová v interview pro rozhlasovou stanici Echo Moskvy,
když komentovala situaci se zahraničními konty kandidáta na prezidenta RF
Pavla Grudinina.

Přitom když budou objevena neuzavřená zahraniční konta u jiných
kandidátů, kteří ve volbách nezvítězí, nebude to mít pro volební
proces žádné následky.

„Poražený kandidát nemá pro výsledky voleb a pro volební proces vůbec
žádný význam. To už bude věc daňových úřadů (už je tam přece 22
administrativních porušení). Budou to pokuty, atd. Není to otázka volební
komise," dodala.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Mluvčí Zemana: Církev získala kostel na základě vzájemné dohody

Kostel Všech svatých na Pražském hradě, který církev získala nad rámec
loňského memoranda, jí byl vydán na základě „vzájemné dohody“. Na
dotaz ČTK k důvodům tohoto kroku to dnes uvedl mluvčí prezidenta Jiří
Ovčáček. Podle memoranda o majetkovém vyrovnání měla církev získat na
Hradě pouze Jiřský klášter a Nové proboštství, zatímco kostel Všech
svatých měla jen užívat k liturgickým účelům.

Jde o výsledek vzájemné dohody. Pražský hrad je nejen centrem české
státnosti, ale stává se i centrem duchovním. V době relativizace hodnot jde
o významný krok,“ sdělil mluvčí. Uvedl to na dotaz, proč v pátek
podepsaná dohoda o vypořádání restitučních nároků pouze nepromítla
memorandum z loňského července, které podepsali prezident Miloš Zeman s
pražským arcibiskupem kardinálem Dominikem Dukou.

Katolická církev se zavázala do pěti let opravit objekty, které získala

Kostel Všech svatých získá podle dohody Kolegiátní kapitula Všech
svatých na Hradě pražském, a to včetně pozemku a movitého vybavení.
Metropolitní kapitula získá budovu Nového proboštství a Náboženská
matice klášter svatého Jiří. Církev se podle dohody vzdala nároků na
dalších sedm hradních nemovitostí, což Správě Pražského hradu umožní
jejich opravu a provoz.

Katolická církev se zavázala do pěti let opravit objekty, které získala.
Nové proboštství bude v budoucnu využíváno jako sídlo metropolitní
kapituly, kapituly Všech svatých a metropolitního soudu. Jiřský klášter
by měl být sídlem arcidiecézního muzea se stálou expozicí věnovanou
duchovním dějinám českého národa a prostorem pro dočasné výstavy
sakrálního umění. O využití kostela Všech svatých, který již před
několika lety opravovala správa Hradu, ale Duka ani Zeman nemluvili.

Kostel Všech svatých přiléhá ke starému Královskému paláci a přímo
navazuje na Vladislavský sál, který je například místem konání
slavnostních shromáždění při příležitosti státních svátků. Je to
jednolodní, převážně renesanční stavba se dvěma kaplemi, vybavená
barokním mobiliářem a presbytář chrámu je gotický. Hlavnímu baroknímu
oltáři dominuje obraz Všech svatých od Václava Vavřince Reinera z roku
1732. V kostele jsou od roku 1588 uloženy ostatky sv. Prokopa. V kostele jsou i
barokní varhany zřejmě z roku 1790.

Církev bude využívat románskou baziliku sv. Jiří

Církev o navrácení domů na Hradě požádala v létě 2013 na základě
zákona o majetkovém vyrovnání státu a církví. Kromě vydaných objektů
žádala také baziliku sv. Jiří, Mladotův dům, Staré proboštství, šest
domů ve Vikářské ulici a jeden dům u Zlaté uličky.

Kancelář prezidenta republiky ale první žádost odmítla kvůli bezpečnosti,
to je překážka vydání majetku, již zmiňuje zákon. Při dalších
jednáních zástupci církve od části svých požadavků ustoupili. Obě
strany se také dohodly, že církev bude využívat románskou baziliku sv.
Jiří. Podle Duky bude při jejím využívání platit podobný princip jako u
správy katedrály sv. Víta.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Šojgu: Admirál Kuzněcov se zapojil do bojových akcí v Sýrii

Ministr obrany RF Sergej Šojgu prohlásil, že se letadlová loď Admirál
Kuzněcov zapojila do bitevních akcí v Sýrii, informuje RIA Novosti.

„Dnes v 10:30 a v 11:00 jsme zahájili velkou operaci: hromadnou palbu na
pozice ISIS a Džabhát an-Nusry v provincii Idlib a Homs," sdělil Šojgu.

Podle ministra jsou terčem palby továrny teroristů v Sýrii.

Fregata Admirál Grigorovič také vypustila řízené střely na terče v
Sýrii.

Podle dřívější zprávy chystá letadlová skupina ruského válečného
námořnictva v čele s letadlovou lodí Admirál Kuzněcov a těžkým
atomovým křižníkem Petr Veliký v nejbližších hodinách útok na
teroristy v provincii Aleppo.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Truchlíme – Rusové a Ukrajinci uctili památku obětí havárie letadla
Boeing 737-800. VIDEO

V Rusku a na Ukrajině se konaly smuteční akce kvůli havárii dopravního
letadla Boeing 737-800, k níž došlo 19. března.

Podívejte se na videu, jak obyvatelé Moskvy, Rostova na Donu a Kyjeva uctili
památku obětí tragédie, která si vyžádala životy 62 lidí.

Moskva:

Rostov na Donu:

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Ve třídě, kde jsou z poloviny Arabové a Turci, to vypadá jako v pekle!
Berlínskou policií otřásá svědectví instruktora z policejní školy

Německo se snaží integrovat stovky tisíc migrantů ze zemí Blízkého
východu a Afriky také tím, že jim nabízí v podstatě stejné kariérní
možnosti jako rodilým Němcům. Jak ale ukazuje příběh z berlínské
policejní akademie, ne vždy se to vyplácí.

Deník Die Weltl informuje o audio nahrávce, na které popisuje nejmenovaný
instruktor z policejní akademie z berlínské čtvrti Spendau nedůstojné
chování studentů s přistěhovaleckými kořeny z arabských zemí a Turecka.
„Odučil jsem toho na policejní akademii mnoho, ale s něčím takovým jsem
se ještě nesetkal. Ve třídě, kterou tvoří z poloviny Arabové a Turci, to
vypadá jako v pekle. Jsou drzí, hloupí a ani jim není pořádně rozumět,“
uvádí policista.

Instruktor si dále stěžuje na šíření nenávisti a násilí ve třídách,
které obecně navštěvuje větší počet migrantů. „Německým studentům
je vyhrožováno a ti se svých arabských a tureckých kolegů bojí. Nechci
radši ani vědět, jak budou tito lidé fungovat v rámci policie. Tohle nejsou
kolegové, ale nepřátelé, které jsme si nasadili do svých vlastních řad,“
stěžuje si rozhořčeně muž, jehož identita zatím nebyla prozrazena.

O autenticitě nahrávky se však ani v policejních kruzích nepochybuje. „Musíme
se na tu školu více zaměřit, promluvit se studenty a zjistit, co se tam
vlastně děje,“ cituje Die Welt mluvčího policie Thomase Neuendorfa. Jak
uvedl na žádost médií šéf policie Klaus Kandt, nahrávka mu byla
přeposlána minulý týden jedním z jeho podřízených. „Poté jsme
požádali vedení školy, aby nám vše vysvětlili,“ uvedl Kandt.

Vše ale nasvědčuje tomu, že o těchto problémech se u policie dobře ví.
Alespoň to tvrdí policejní odborová organizace GdP. „Známe dokonce i tuto
audio nahrávku a sdílíme obavy, o kterých se tam hovoří. Především
proto, že to není zdaleka poprvé, kdy je na tyto problémy upozorňováno.
Bohužel nás kvůli této záležitosti doposud nikdo oficiálně nekontaktoval.
Nikdo nám zatím skutečně nehlásil, že by popisované zkušenosti sám
zažil,“ říká mluvčí organizace Benjamin Jendro.

Do celé kauzy se vložili také politici. „Personální standardy se u
berlínské policie neskutečně snížily. U policie by přece měli sloužit
ti nejlepší z ročníku a ne aby se brali úplně všichni. Jazyková a
kulturní kvalifikace je fajn, ale součástí požadavků musí být také
jazykové dovednosti a úroveň jejich použití. Kdo je nemá, k berlínské
policii prostě nepatří,“ říká mluvčí berlínské FDP.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
V Evropě už teď jsou tisíce fanatiků připravených zemřít za Alláha. A
Islámský stát vážně nekončí, tak hloupí jeho šéfové nejsou.
Bezpečnostní analytik tuší velký útok ještě před Vánoci

ROZHOVOR „Co se týče dalšího vývoje, určitě lze očekávat, že se
budou vycvičení bojovníci po porážce Islámského státu přesouvat do
Evropy, aby zde útočili,“ konstatuje bezpečnostní expert Lukáš Visingr s
tím, že i kdybychom dnes neprodyšně uzavřeli. hranice, v Evropě jsou už
stejně tisíce fanatiků, kteří jsou ochotni zabíjet a umírat za Alláha.
„Takže ano, útoky kolem období Vánoc se rozhodně očekávat musejí,
protože všude bude hodně ‚měkkých‘ cílů, pro teroristy velmi
lákavých. Vánoční trhy bohužel představují téměř ideální terče pro
brutální útoky se stovkami mrtvých,“ doplňuje ještě známý publicista.

Co říkáte na poslední zprávy ze Sýrie, které odhalují konec bojů o
hlavní město Islámského státu Rakku? Podle nich byla uzavřena dohoda, na
základě které spojenci proti IS včetně USA nakonec souhlasili s evakuací
možná tisíců islamistických fanatiků i s jejich rodinami a plnou vyzbrojí
do jiné části Sýrie. Nenaplnil se tak slib ministra obrany Spojených
států, který prohlásil, že všichni bojovníci IS budou buďto zabiti, nebo
uvězněni. Osvobození islamističtí radikálové pak hned dobyli syrské
město Búkámal...

Jelikož hodně sleduji i fóra, kde se objevují zprávy z Blízkého a
Středního Východu takříkajíc v reálném čase a v originále, zaznamenal
jsem to ještě dřív, než tyto zprávy pronikly do médií na Západě. Mám
ale o celé té záležitosti určité pochybnosti. Něco pravdy na tom zjevně
bude, je ovšem otázka, nakolik to vůbec mohli Američané ovlivnit. Přece
jen mají v Sýrii relativně málo vojáků, provádějí hlavně letecké
údery, takže Rakku dobývaly zejména místní arabské a kurdské jednotky z
uskupení SDF, jejichž velitelé pak logicky měli rovněž hlavní slovo,
když se jednalo o takové dohodě.

Bohužel to jen dokazuje, jak vliv USA v regionu poklesl, protože skutečně
pochybuji, že by Američané s něčím takovým souhlasili, ale zřejmě
neměli možnost, jak tomu zabránit, protože jejich místní spojenci měli
své vlastní zájmy. Každopádně bych ale radil brát s rezervou ta
gigantická čísla, protože v kultuře Blízkého a Středního východu
bývá velmi silný sklon přehánět, a to záležitosti pozitivní i
negativní, takže údajné „tisíce“ islamistů bych doporučil o řád
snížit. V každém případě je to však výpověď o tom, jak vypadají
poměry v regionu. Na málokoho se dá opravdu spolehnout, spojenectví mohou
vznikat i zanikat velice rychle, což jsme v poslední době ostatně už
nejednou viděli.

Z Rakky tak měly nerušeně odejít i stovky zahraničních bojovníků z
Francie, Turecka i různých asijských a afrických zemí. Proto Rusko hned
obvinilo USA ze spolupráce s Islámským státem. Dohoda byla uzavřena prý
proto, aby už na straně Kurdů a dalších arabských spojenců nebyly
větší ztráty na životech, ale mělo se jednat i o zachování ropných
polí. Doprovod sedmikilometrovému konvoji fanatiků měla údajně dělat
spojenecká letadla. Domníváte se, že ty informace od BBC jsou skutečně
pravdivé?

Jak jsem řekl, nějaký pravdivý základ to evidentně má, ty údaje od
místních však bývají velmi často nespolehlivé, protože bývají dosti
zkreslené a přehnané, případně jsou to záměrně šířené polopravdy,
ne-li úplné lži. Například bych opravdu silně pochyboval o tom, že by ten
konvoj měl doprovod spojeneckých letounů. Z hlediska místních kurdských a
arabských velitelů může být pochopitelné, že se snažili omezit ztráty a
zachránit ropná pole, ale nejspíše jim nedošlo, že to je výhodné jen
krátkodobě, protože jakmile islamisté nasbírají síly, ihned zaútočí
jinde, což se také skutečně stalo.

Co se týče obvinění ze strany Ruska, není to žádná novinka, protože už
se třeba uvádělo, že americká letadla přistávala na letištích pod
kontrolou IS s dodávkami zbraní, že americké vrtulníky evakuovaly velitele
IS z obležených měst nebo že mezi bojovníky IS se objevují poradci z
amerických speciálních jednotek. Tohle bych proto bral spíš jako „folklór“,
ostatně o „kvalitě“ těch informací vypovídá obrazový doprovod, který
pocházel z úplně jiných míst a časů, v jednom případě i z
počítačové hry. Takže bych to celé viděl jenom jako součást
normálního propagandistického „přetlačování“ velmocí, které je
pochopitelně velmi atraktivní pro média, ale profesionálové ho neberou
nijak vážně.

Po evakuaci radikálů mají opět žně převaděči, kteří si účtují za
jednoho IS bojovníka čtyři tisíce dolarů. Má se teď začít Evropa více
bát kvůli návratu islamistů, můžeme očekávat větší intenzitu
atentátů zvláště okolo Vánoc?

Před tímto vývojem varuje řada odborníků už dlouho. Velitelé IS jsou
sice fanatici, ale nikoliv hlupáci. Věděli, že na severu Sýrie a Iráku
budou neodvratně vojensky poraženi, a proto se na to včas připravili.
Zahájili přesun osob, materiálu i financí a rovněž připravili plány pro
to, jak bojovat dál. Nové „centrum“ bude mít IS zřejmě v Libyi,
ačkoliv už získal pozice i v Jemenu. Co se týče dalšího boje, určitě
lze čekat, že se vycvičení bojovníci IS budou nyní přesouvat do Evropy,
aby zde útočili. Ale zároveň platí, že mnoho takových už je tady dávno.
I kdybychom dnes neprodyšně uzavřeli hranice, v Evropě už jsou tisíce
fanatiků, kteří jsou ochotni zabíjet a umírat za Alláha.

A většinu netvoří noví imigranti, naopak jsou to starousedlíci nebo jejich
potomci, jak je vidět na pachatelích útoků z poslední doby. Už je zkrátka
pozdě, protože už tady funguje silná paralelní společnost, která slouží
jako podhoubí pro radikály. Takže ano, útoky kolem období Vánoc se
rozhodně očekávat musejí, protože všude bude hodně „měkkých“ cílů,
pro teroristy samozřejmě velmi lákavých. Vánoční trhy bohužel
představují téměř ideální terče pro spektakulární a brutální útoky
se stovkami mrtvých.

Co k tomu říci, že západní spojenci dovolili muslimským fanatikům se
přeskupit a nezabránili ani evropským bojovníkům IS jejich návrat na
starý kontinent? Hraje zde hlavní roli neporušenost ropných polí, jak
tvrdí někteří komentátoři?

Pokud by tady opravdu sehrála úlohu bezpečnost ropných ložisek, tak by se
mělo ukazovat na někoho úplně jiného než na západní země, protože na
ta pole mají smlouvy především ruské a turecké firmy. Ropu z polí
ovládaných IS však svého času nakupovali takřka všichni, dokonce i
Kurdové a Asadova vláda, ačkoliv nejvíc jí mířilo do Turecka. Osobně si
myslím, že západní státy neměly na své nespolehlivé lokální spojence
brát velké ohledy, celá situace však bohužel byla od počátku nastavená
úplně špatně. Z čistě vojenského hlediska by dávalo největší smysl
celou Rakku zcela obklíčit a leteckým bombardováním vymazat z mapy, aby se
posléze nikdo z SDF nemohl vymlouvat, že tou dohodou chtěl pouze snížit
ztráty v městském boji.

Západ by ale za tento postup nepochybně sklidil ze všech stran strašlivou
kritiku. Jiná věc však je, že by to přinejmenším vyslalo islamistům
opravdu důraznou zprávu, že Západ si taky dokáže sundat rukavičky. A snad
by to mělo nějaký odstrašující účinek i na ty, kteří s výcvikem od IS
cestují do Evropy, která stále dělá tragikomicky málo, aby tomu zabránila.
Nejhorší na tom ovšem je, že za tuto neschopnost, slabost a zbabělost
většiny politiků nebudou platit tito politici, protože při útocích budou
samozřejmě umírat jen nevinné oběti.

Pojďme nyní zpátky do Evropy. Podle serveru Novinky.cz bere vedení EU
vytvoření svých dalších ozbrojených složek zcela vážně a už prý chce
začít nakupovat společnou výzbroj pro členské státy i s „požehnáním“
NATO. Zmíněný portál podrobil pak v souvislosti s tím prezidentského
kandidáta a ředitele Asociace obranného a bezpečnostního průmyslu ČR
Jiřího Hynka kritice, že namísto toho, aby se těchto aktivit zúčastnil a
zajistil pro náš průmysl zakázky, tak se spíše uchyluje ke kritice EU za
tento záměr. Co si o tom všem myslet?

Společná evropská armáda je zoufale nereálný nesmysl, který nemůže
fungovat. Podle mě má jen povahu jakési „mantry“, kterou někteří
evropští politici vytahují, kdykoli přijde krize, aby tak ukázali, že Unie
„něco dělá“. Ale jsou to jen prázdné proklamace a floskule, protože
když se začnete vyptávat na konkrétní technické podrobnosti, jak by to
mělo vůbec fungovat, co se týče organizace, velení atd., tak už nikdo
neví. To, co se teď opravdu plánuje, je další posílení spolupráce
evropských zemí, avšak i u toho mám větší a větší pochybnosti, jestli
to má smysl. Unii stejně čeká brzy rozpad, takže cokoli na této bázi
budovat už nemá logiku.

Ačkoli to není příliš vidět, mezi jednotlivými zeměmi EU narůstá
napětí, protože v krizové situaci se logicky projevují odlišné národní
zájmy, navíc se teď do toho přimíchá rostoucí separatismus. Nemám nic
proti spolupráci v obraně, ale je třeba spolupracovat s tím, s kým máme
nejvíc společných zájmů, tedy hlavně se státy V4. Tam by měly směřovat
i aktivity českého zbrojního průmyslu, který může v obraně střední
Evropy hrát velmi důležitou roli. Česko, Slovensko a Polsko mají stále
silné kapacity a vlády by je měly podporovat, jak to dnes vidíme u Polska,
které realizuje působivý program přezbrojení a modernizace své armády.

Stále úřadující ministr vnitra Milan Chovanec nedávno prohlásil, že se
už pracuje na zavedení nových legislativních pravidel do českých zákonů
ohledně vlastnictví zbraní, která přišla z Bruselu. Jde například o
zákaz prodeje zásobníků na dvacet a více nábojů pro krátké zbraně (pistole,
revolvery) a zásobníků s více než 10 náboji pro zbraně dlouhé (pušky).
Domníváte se, že v dalších letech se čeští vlastníci zbraní, kterých
jsou statisíce, dočkají i následných nesmyslných restriktivních
opatření ze strany EU, a dá se vůbec proti tomu něco dělat?

Myslím si, že blízkost konce EU je možné měřit podle narůstající
absurdity nápadů, které se z ní valí na členské státy. Omezování práv
majitelů střelných zbraní je dobrým příkladem, protože i ta slabomyslná
směrnice obsahuje tezi, že mají posléze následovat další restrikce.
Takže ano, další takové pitomosti se určitě objeví, a to tím spíše,
čím více se bude EU propadat do agónie a snažit se budit dojem, že dělá
něco užitečného. Existuje velmi jednoduchá cesta, jak se tomu bránit, ale
drtivá většina politiků na ni bohužel nemá odvahu. Myslím tím otevřené
odmítnutí, asertivní NE.

Je nutné co nejrychleji definitivně schválit novelu ústavy a na jejím
základě říci, že držení palných zbraní je věcí národní bezpečnosti,
takže ho unijní právo nemůže regulovat. Nevést o tom s EU žádné debaty,
prostě to jasně deklarovat jako hotovou věc. Ta směrnice by pro nás vůbec
neměla existovat. Jakékoli správní nebo soudní řízení bychom měli
ignorovat, a kdyby byly uloženy nějaké sankce, tak je ignorovat také. EU ve
skutečnosti nemá žádné páky, jak někoho přinutit k poslušnosti.
Nehrozilo by nám naprosto nic, leda další várka patetického fňukání z
Bruselu. Tohle už není téma pro kompromisy, protože tady jde o naše
životní zájmy a vnitřní bezpečnost, takže je namístě tvrdá
neústupnost.

Americký prezident Trump při svých posledních návštěvách Asie hovořil
jak s čínským, tak i s ruským prezidentem ohledně podpory proti
agresivnímu severokorejskému režimu. V našich médiích také probleskly
zprávy o tom, že americký senát chce odhlasovat opatření, aby měl Donald
Trump těžší přístup ke zbrojním jaderným arzenálům USA. Domníváte se,
že Čína a Rusko dokážou Kim Čong-una přesvědčit, aby dalších
jaderných zkoušek zanechal? A není v současné době, kdy vládne v Bílém
domě Donald Trump, svět více ohrožen jaderným konfliktem?

Rusko má na KLDR naprosto zanedbatelný vliv, nanejvýše může pomoci
symbolicky v OSN. Čína má vliv daleko větší, ale pochybuji, že může Kim
Čong-una přinutit, aby se vzdal svých jaderných a raketových ambicí.
Režim v KLDR zjevně věří, že je to záruka proti americkému úderu.
Uvěřil oblíbenému omylu, že by USA nešly do války s nukleární mocností,
tato víra je však jen příznakem naprosté neznalosti americké jaderné
doktríny. Amerika by do války proti jaderné mocnosti nepochybně šla, ovšem
s tím rozdílem, že by od začátku počítala s použitím svého jaderného
arzenálu.

To není žádný nápad Donalda Trumpa, tak to bylo vždycky, ovšem na rozdíl
od svých předchůdců dal Trump jednoznačně najevo, že hodlá hrozbu KLDR
vyřešit jednou provždy. Čína čelí strašlivému dilematu, protože sice
může uvalit na KLDR embargo a přivést ji ke zhroucení, ale následky by
byly katastrofické i pro ni samotnou. Současně je však jasné, že Trump to
myslí smrtelně vážně, když říká, že USA došla trpělivost.
Nepochybuji, že v krajním případě je připraven nařídit i vojenský úder.
Pokud existuje nějaký způsob, jak celý problém vyřešit bez použití
síly, já o něm nevím. Mám proto dojem, že to neodvratně směřuje k
vojenské konfrontaci, byť ty následky asi budou strašné.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Medailistka Olympiády 2018 se zbláznila

Majitelka krasobruslařské stříbrné medaile OH v Pchjongčchangu Kim Po-rum
byla hospitalizovaná s psychickou poruchou. Uvádí to jihokorejská agentura
Yonhap.

Po návštěvě lékaře byla 25leté sportovkyni doporučena hospitalizace,
informuje agentura. Byla jí diagnostikována úzkostná neuróza — psychická
porucha doprovázená kromě jiného vtíravými myšlenkami a záchvaty strachu.
U matky Kim Po-rumové byly objeveny shodné příznaky. Byla také
hospitalizována.

Jihokorejská rychlobruslařka získala na OH v v Pchjongčchangu druhé místo
v hromadném startu. Během Olympiády se sportovkyně ocitla v centru skandálu
poté, co veřejně obvinila partnery z neúspěšného vystoupení v týmovém
závodu (národní tým Jižní Koreje skončil na sedmém místě).

Po této události podepsalo 600 tisíc lidí petici se žádostí, aby byla Kim
Po-rum vyloučena z národního týmu. Sportovkyně se začala bát setkání s
lidmi během pobytu v Olympijské vesnici.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Mrtvý muž sleduje svůj vlastní pohřeb v Portoriku. VIDEO

Portorická rodina se rozhodla ukázat svého mrtvého syna, 26 let starého
Fernanda de Jesus Diaz Beata, v pohřebním ústavu sedícího s otevřenýma
očima.

Má na sobě sportovní výstroj, drží cigaretu. Pravděpodobně to udělali
proto, aby si ho pamatovali přesně takového, jakým byl v životě. Jeho
sestra Ihizz Diaz Beatová vysvětlila jejich rozhodnutí slovy: „Nechtěli
jsme ho vidět ležet v rakvi. Chtěli jsme něco jiného". Podle Damarise
Martina, vlastníka Martinova pohřebního ústavu, toto nebyl první
nekonveční pohřeb, který se v ústavu odehrál. Tomuto pohřbu se ale
dostalo „nejimpozantnější reakce" veřejnosti.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Utečenci z východního Aleppa vypověděli o trestních výpravách
ozbrojenců

Obyvatelé Aleppa, kteří dokázali utéci z území kontrolovaného ozbrojenci,
vypovídají, že teroristé provádějí každý den trestní výpravy proti
zmučeným a hladovějícím lidem. Běženci se nyní nacházejí v
humanitárním centru.

„V humanitárním centru jsem už pět let poté, co jsem utekla z obsazené
oblasti Slach-ad-Din. Doufám, že se budu moci vrátit díky vítězství
syrské armády a podpoře našich ruských přátel," řekla běženka Amun
Gadir.

Představitel ruského centra pro usmíření znesvářených stran v Sýrii
Danil Ryčkov vypověděl, že vojáci přivezli další dávku humanitární
pomoci pro běžence z východního Aleppa, které se nachází pod kontrolou
teroristických skupin.

„Dnes se provádí humanitární akce v oblasti Džamilija pro běžence z
východní části Aleppa. Vydává se chléb, cukr, máslo. Celková váha
přivezeného nákladu je okolo tuny," řekl.

Podle slov Ryčkova se z rozhodnutí gubernátora Aleppa provádí společné
akce na celém území města a přilehlých územích, kde se nacházejí
utečenci, kteří velmi naléhavě potřebují pomoc.

„Je naplánovaná také cesta do čtvrti Sfiry obce Al-Aran, kde bude
přivezena pomoc pro místní obyvatele a běžence, kteří jsou tam umístěni,"
dodal představitel centra.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Ruští a zahraniční novináři se dostali v Lázikíji pod dělostřeleckou
palbu

Skupina ruských a zahraničních novinářů se dostala v provincii Lázikíja
na severu Sýrie pod dělostřeleckou palbu, informuje zpravodaj RIA Novosti.

K incidentu došlo v úterý ve dne nedaleko pohraničního města Kensaba.
Celkem bylo odpáleno osm střel. Novináři museli urychleně nebezpečné
místo opustit. Vojáci z letecké základny Hmeimim je evakuovali v obrněných
vozech.

Zraněno bylo několik lidí, všichni jsou to cizinci, podle předběžných
údajů občané Číny, Kanady a Bulharska.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
VIDEO Dánská ministryně pro migraci šla navštívit uprchlíky. Ti ji místo
toho napadli. Utíkala jako o život

Dánská ministryně pro migraci a integraci Inger Stojberg vyrazila na
návštěvu azylového střediska Sjalsmark. Její ochranka měla co dělat, aby
svou šéfku udržela v bezpečí. Informovala o tom řada dánských médií,
mezi nimi i server dánského deníku BT.dk. Ministryně z azylového centra
skoro utíkala.

Ministryně pro migraci a integraci Inger Stø návštívila azylové středisko
Sjæ. Členka vlády si promluvila s rodinou, která nezískala v Dánsku azyl a
čekala na deportaci ze země. Po skončení rozhovoru členka dánského
kabinetu vyšla z azylového domu a nestačila se divit. Přede dveřmi stála
skupina asi 40 rozezlených azylantů, kterým se nelíbilo, že ministryně
mluvila především s jednou rodinou. Dav rozezlených žadatelů o azyl čekal
také na deportaci a chtěli to ministryni spočítat.

Atmosféra začala houstnout. Ozval se křik, nadávky, a kdyby ministryni
neobstoupila ochranka a policie, nezle vyloučit, že by došlo i k fyzickému
napadení členky vlády. Inger Stø se po strkanici dostala do svého vozu a
myslela si, že je v bezpečí. Jenže ještě neměla tak úplně vyhráno.
Neúspěšní žadatelé o azyl ministerské auto obstoupili a bránili řidiči
v odjezdu. Jeden z odmítnutých žadatelů dokonce skočil na kapotu.

Pro ministryni to nakonec dopadlo dobře, z azylového střediska v pořádku
odjela. Po návratu domů o celém incidentu informovala na sociální síti
Facebook. Své ochrance i dalším bezpečnostní složkám poděkovala za to,
jak profesionální práci odvedli v napjaté situaci.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
VIDEO „Do prdele s migranty. Chceme bílé Polsko!“ Maximum informací z
vlasteneckého pochodu ve Varšavě

Britská veřejnoprávní stanice BBC se pohoršuje nad víkendovými oslavami
dne polské nezávislosti ve Varšavě, kterých se údajně zúčastnilo „60
000 nacionalistů“, z nichž mnozí prý provolávali rasistická hesla.

Zatímco ve Velké Británii se v rámci svobody projevu pořádají i
demonstrace příznivců Islámského státu, které nechávají BBC chladnou,
vlastenecká demonstrace v dalekém Polsku působí britské veřejnoprávní
stanici očividně velké trápení. Sobotní oslavy dne nezávislosti, kterou
opětovně získalo Polsko až v roce 1918, se zúčastnilo podle odhadů
policie asi 60 000 lidí. Vedle toho se v hlavním městě konal „antifašistický“
pochod za účasti 2000 lidí.

BBC nijak neskrývá, k jakému z obou táborů chová své sympatie. „Účastníci
početnější demonstrace zpívali náboženské slogany a někteří
pokřikovali rasistické slogany, ve kterých požadovali čisté a bílé
Polsko. Do Varšavy dorazili také extremisté z různých koutů Evropy. Jako
například Tommy Robinson z Velké Británie nebo Roberto Fiore z Itálie,“
konstatuje BBC, která ve své reportáži dává prostor několika „předem
pečlivě vybraným“ přímým účastníkům.

Jedním z nich je třicetiletý Kamil Staszalek. „Přišel jsem uctít
památku těch, kteří bojovali za svobodu Polska. Řekl bych, že 70 %
účastníků pochodu je v klidu, ale ti zbývající občas vykřikují
fašistické slogany,“ říká Staszalek. Své naprosté zděšení neskrývá
ani učitel angličtiny Andy Eddles. „Žiji v Polsku již 27 let a jsem
naprosto šokován z toho, co se v této zemi může dít. Pochoduje tu 50 až
100 000 fotbalových chuligánů, kteří znesvěcují vlastenectví.“

Padesátiletý Eddles dále dodal, že je pro něj důležité podporovat
antifašistickou koalici a jeho „demokraticky smýšlející kolegy, kteří
jsou vystaveni obrovskému tlaku“. BBC dále cituje jednadvacetiletého Pawla
z Rzeszowa. „Náboženství je pro nás důležité a chtěli jsme dát najevo,
že si nepřejeme islamizaci Evropy a v prvé řadě Polska.“ Pochodu ve
Varšavě se zúčastnili také zástupci vládní strany Právo a spravedlnost
(PiS).

„Jsme hrdí na to, že se tolik Poláků rozhodlo zúčastnit oslav spojených
se dnem nezávislosti,“ cituje BBC ministra vnitra Mariusze Blaszczaka s tím,
že někteří účastníci demonstrace nesli polské vlajky a házeli červené
kouřové bomby. Vedle zástupců PiS byli přítomni na oslavách také
všichni prezidenti země za poslední čtvrtstoletí a společně s nimi také
prezident Evropské rady Donald Tusk, který položil věnec na hrob neznámého
vojína a zmínil, že „na vlastenectví nemá monopol politik ani žádná
politická strana“.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
„Tohle není muzeum penisů,“ hlásí cedule na dveřích islandské
kanceláře

Mít kancelář kousek od světově proslulého Islandského falologického
muzea v Reykjavíku se ukázalo být poměrně otravné. Neustále vám totiž
do dveří lezou turisté a ptají se, zda jsou v „muzeu penisů“, píše
časopis Newsweek.

Poté, co toho měli už dost, zaměstnanci pověsili na dveře nadpis: „Tohle
není muzeum penisů" s popisem cesty, jak se tam dostat. „Neminete ho, má na
logu velký penis. S úctou, lidé, kteří tu pracují."

Newsweek odkazuje na političku z Pirátské strany Ástu Helgadóttirovou,
která sdílela obrázek v pondělí na svém Twitteru, pod který napsala: „Problémy
prvního světa v Islandu". Příspěvek se začal rychle šířit sociálními
sítěmi.

Budovu na adrese Laugavegur 116 s muzeem sdílí kancelář Mezinárodního
filmového festivalu v Reykjavíku (RIFF). Někteří návštěvníci muzea si
ale často pletli dvě místa. Nápis se objevil v dubnu 2017 po obzvlášť
rušném dni a pověsil ho herní designér Jonatan Van Hove.

Muzeum se popisuje jako „nejspíše jediné muzeum na světě, které má
největší kolekci falických vzorků, jež patří různým druhům savců,
nalezených v jedné zemi." Muzeum má 215 penisů, které patří téměř
všem pozemním a mořským savcům v Islandu. Posledním příspěvkem do
kolekce byl lidský penis, který muzeu věnoval Pall Arson, jenž zemřel v
lednu

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
MZV RF: Na jednáních Lavrova s Kerrym se hovořilo i o Savčenkové

Téma Ukrajinky Naděždy Savčenkové, odsouzené ruským soudem k 22 letům
odnětí svobody v případu vraždy novinářů VGTRK na Donbasu, bylo v
průběhu čtvrtečních moskevských jednání šéfa ruské diplomacie Sergeje
Lavrova s jeho americkým kolegou Johnem Kerrym rovněž nastoleno, prohlásila
oficiální mluvčí ruského MZV Maria Zacharovová.

„Ano, hovořilo se o tom", řekla Zacharovová na brífinku, když odpovídala
na příslušnou otázku.

Kromě toho dodala, že šéfové diplomacií Ruska a Spojených států sdělí
podrobnosti jednání na tiskové konferenci.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Mluvka je poklad pro špiona: jak Čína ohrožuje obranyschopnost USA

Minulý týden Komise pro monitoring otázek ekonomie a bezpečnosti ve
vztazích USA a Číny předložila svou výroční zprávu. V ní je uvedeno 20
doporučení Kongresu, co je třeba upravit ve vojenské a ekonomické politice
USA. Ačkoliv k ničemu nezavazují, slouží jako dobrý indikátor nálad
části americké politické elity.

Komise se obává rostoucí vojenské síly Číny. S cílem uhájit své zájmy
může použít i sílu. Tianxia se přitom rozvíjí i díky americkému
průmyslu a předním technologiím.

Outsourcing výroby do Číny ohrožuje obranyschonost USA

Nehledě na nadvýrobu ocele, hliníku a uhlí, Čína nepospíchá s
uzavíráním svých podniků, jak slibovala. Naopak, Tianxia dumpinguje a
exportuje přebytky a tím trpí americké podniky.

Úpadek ocelářského průmyslu USA povede k tomu, že Američané budou muset
nakupovat nejdůležitější komponenty pro své vojenské zařízení právě
v Číně. Ale ty nevynikají kvalitou. Dokáží USA vyrábět zbraně podle
posledních technických vymožeností?

Je zajímavé, že ve stejné době Národní výbor pro americko-čínské
vztahy společně s consultingovou společností Rhodium Group uveřejnil svůj
referát s analýzou historie přímých investic mezi dvěma zeměmi v letech
1990 — 2015. Reálná částka investic může dvakrát až čtyřikrát
převyšovat oficiální statistiku.

Zákaz kupovat americké společnosti

Tím, že Čína kupuje americké společnosti, dostává se ke špičkovým
technologiím, které pak využívá k vojenským cílům. Proto je třeba
zakázat čínským státním společnostem, aby kupovaly nebo jiným způsobem
získávaly kontrolu nad americkými firmami, domnívají se američtí
odborníci.

V první řadě je třeba chránit práce USA v oblasti umělého intelektu,
bezpilotních systémů a automobilů a také oblast polovodičů. A obchodní a
finanční státní úřady USA musí přijímat dostatečné množství
pracovníků, ovládajících čínštinu, kteří mohou ohodnotit, do jaké
míry odpovídá čínská ekonomická a obchodní politika dvoustranným a
mnohostranným závazkům země, včetně pravidel WTO (Světové obchodní
organizace).

To znamená, že ekonomická činnost absolutně všech čínských
společností podporuje státní cíle a politiku. To se týká v první řadě
čínských společností, které pracují ve strategicky důležitých
odvětvích.

Když čínská státní společnost získá kontrolu nad americkou
společností, bude využívat její technologii a pozice na trhu ve prospěch
Číny a ke škodě národní bezpečnosti USA.

Buď opatrný!

Komise došla k závěru, že Čína provádí aktivní kampaň průmyslové
špionáže v amerických firmách. Aby získala přístup k jejich
intelektuálnímu vlastnictví, znehodnotila a potom koupila tyto společnosti,
Čína využívá jak kybernetickou špionáž, tak i agenty.

V posledních letech Čína klade důraz na agenturní práci a aktivně verbuje
ty, kteří mohou poskytnout užitečné informace. USA nemají jasnou strategii,
jak proti tomu bojovat. Zatím to řeší pouze občasnými ukázkovými tresty
pro čínské průmyslové špiony.

Názor autora nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Sabina Slonková vytáhla další kauzu: Zase proti Zemanovi, zase starou a zase
v ní je Karel Srba

Ke starému problému pašování zbraní do Afriky se vrací ve své
investigativní reportáži Jiří Kubík a Sabina Slonková na serveru Seznam
Zprávy. Jde přitom o kauzu 14 let starou.

Problém s pašováním zbraní začali vyšetřovatelé řešit v druhé
polovině roku 2002, kdy se na postu ministra zahraničí objevil Cyril Svoboda
(KDU-ČSL) místo Jana Kavana (ČSSD). Šlo o to, že do diplomatických
zásilek se stavebním materiálem pro rekonstrukci českých ambasád v
zahraničí, mimo jiné i v Alžíru a v Nairobi, měly být přibaleny i
zbraně pro Afriku.

„Vzpomínám si na to, ale detaily dnes již nevím,“ zareagoval na
telefonický rozhovor Svoboda.

Celou záležitost měli podle reportérů krýt buď politici ČSSD nebo
vojenská rozvědka. A zaměřují se i na dvě postavy z okolí současného
prezidenta Miloše Zemana – Hynka Kmoníčka, bývalého náměstka ministra
zahraničí, a Jaroslava Tvrdíka, tehdejšího ministra obrany.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
VIDEO Václav Klaus obsáhle promluví k povolební situaci. Pane Kalousku, vy
se na to raději nedívejte

Bývalý prezident Václav Klaus v obsáhlém rozhovoru pro ParlamentníListy.cz
promluvil o politické situaci v Česku. V interview, jehož kompletní znění
přineseme ještě během pátku (včetně videa), se Klaus nebývale ostře
pouští do svého nástupce v čele ODS Petra Fialy. Přinášíme ukázku.

Výsledek ODS ve volbách do Sněmovny je fatální prohra. ParlamentnímListům.cz
to sdělil bývalý prezident Václav Klaus. Situaci strany, kterou založil a
dlouho úspěšně vedl, ale rozebral mnohem podroběji. Ptali jsme se ho
pochopitelně i na úspěch syna Václava a skutečnost, že ho vedení přes
velký úspěch ODS „odstrčilo“.

Bez komentáře nenechala někdejší hlava státu i těsné překročení
pětiprocentní hranice TOP 09. „Prototypem člověka, který nepochopil svou
reálnou politickou sílu, je hlavně pan Kalousek, který v posledních
minutách voleb proklouzl s pěti procenty a teď šikuje celou politickou
scénu a tváří se, že je mluvčím málem celé české politiky,“
nechápe přístup šéfa TOP 09. Spíš než kritiky se ale Kalousek od Klause
dočkal výsměchu.

Více přineseme v celém rozhovoru s Václavem Klausem ještě během pátku.
Ptali jsme se též na současná jednání o budoucí vládě Andreje Babiše a
mnoho dalšího.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
VIDEO Vyžerou dávky? Paroubek zatím nejostřeji o ČSSD

Moderátor Luboš Xaver Veselý v internetové televizi XTV.cz přivítal
někdejšího premiéra za ČSSD Jiřího Paroubka. Někdejší předseda vlády
odpovídal třeba na otázky týkající se „předčasné ejakulace“ nebo
„vyžírání dávek“.

Hned na úvod Paroubek konstatoval, že jeho někdejší velký politický sok
Mirek Topolánek nemá příliš velkou šanci vyhrát přímou volbu prezidenta,
alespoň ne teď. „Já myslím, že nemá velkou šanci, ale nicméně do té
soutěže on jde z nějakých důvodů, třeba proto, že se chce zviditelnit
pro tu příští volbu,“ konstatoval Paroubek. Nejpřijatelnějším
kandidátem prý teď pro hosta zůstává Miloš Zeman.

Veselý poté načal z trochu jiného soudku, i když jen zdánlivě. Otevřel
téma „předčasné ejakulace“, i když vlastně stále zůstával u
prezidentské volby. „V politice, údajně, existuje termín ‚předčasná
ejakulace‘. I když možná nejen v politice,“ uvedl svou další otázku
moderátor, čímž Paroubka rozesmál. Onou „předčasnou ejakulací“ měl
na mysli fakt, že Zeman dlouho vede ve všech průzkumech, ale nakonec se
může stát, že nevyhraje. Právě proto, že je považován za tak jasného
favorita.

Paroubek uznal, že na tom něco může být, ale obratem dodal, že Miloš
Zeman nepochybně s tímto rizikem počítá a pilně promlouvá k lidem, aby
tomuto jevu zamezil.

Od prezidentské volby přešel k volbám sněmovním. Pro ČSSD prý dopadly
tragicky, ale Paroubek prý od vedení Bohuslava Sobotky ani nic moc jiného
nečekal. Zvlášť, když je Sobotka introvertním člověkem, zatímco Babiš
vydával vládní úspěchy za své všude, kde se objevil. Šéf hnutí ANO se
navíc mohl opřít o silné marketingové zázemí. Sobotkova vláda sice
fungovala dobře, ale premiér to zkrátka neuměl prodat.

Strana ale udělala více chyb. Špatně se postavila k uprchlické krizi. Až v
závěru kampaně ČSSD zdvihla toto téma, ale to už bylo pozdě. Sobotka a
spol. se k tématu uprchlické krize měli postavit alespoň tak, jako
slovenský premiér Robert Fico. Na jedné straně odmítat neprověřené
migranty a uprchlíky muslimy, ale na straně druhé přijmout křesťanské
běžence. Nevyjadřovat se k tématu migrace je chybou, ono totiž hýbe
českou veřejností i přesto, že v Česku takřka žádní uprchlíci nejsou.

„Nereagovat na to bylo chybou a reagovat na to jen pár týdnů před volbami
bylo také chybou,“ uvedl Paroubek. ČSSD měla říct, že je proti kvótám,
protože kvóty lidi nechtějí. Navíc se sem žádní uprchlíci nehrnou, „Těch
150 imigrantů za minulý rok, to je legrace,“ doplnil host. Vedle toho měli
sociální demokraté lidem sdělovat lidské příběhy těch uprchlíků,
které přijmeme. Lidový dům však podlehl nesprávné představě, že lidé
jsou chápaví a vnímají, že solidarita s válečnými běženci je správná
věc. Ale lidé tenhle názor nesdílejí.

„Lidé si myslí, že nám tady vyžerou dávky atd., já to říkám
vulgárně, promiňte, i když ta skutečnost je úplně jiná,“ shrnul
Paroubek.

Celý rozhovor naleznete zde

Nakonec sociálním demokratům doporučil vstup do vlády, protože v opozici
jsou dnes osobnosti, se kterými se stávající lídři ČSSD mohou jen těžko
měřit. Tak to alespoň vidí Paroubek. Lidový dům by tedy měl přistoupit
na strategii, kterou v roce 2005 zvolil on sám – pozvednout ČSSD k 15 až 20
procentům z vládních lavic. To ovšem bude vyžadovat, aby se v čele ČSSD
objevily osobnosti, které ji zviditelní.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Člověk „křičel v cizím jazyce“ na Merkelovou, když vycházela z
Bundestagu (VIDEO)

Policie odvrátila předpokládány útok na Angelu Merkelovou krátce poté, co
vyšla z budovy Německého spolkového sněmu, kde ji poslanci znovu zvolili
kancléřkou Německa.

Pán vykřikoval její jméno a také hesla v cizím jazyce a zřejmě se k ní
chtěl přiblížit. Tento člověk byl okamžitě zajat osobní ochrankou a
policií, zatímco Merkelová rychle nastoupila do auta a odjela.

Osobnost zajatého útočníka stejně jako i jeho motivy nejsou známé.
Policie potvrdila, že pán byl zadržen, ovšem neposkytla další podrobnosti
události.

Na videu, které bylo zveřejněno německým deníkem Die Welt na YouTube, je
zachycen okamžik, kdy byl muž zadržen.

Ve středu Bundestag již počtvrté za sebou zvolil Angelu Merkelovou
kancléřkou Německa.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství


Question:
Naftogaz uvedl v Stockholmské arbitráži částku pohledávky vůči Gazpromu

Pohledávky Naftogazu Ukrajiny vůči ruskému Gazpromu v Stockholmské
arbitráži ohledně tranzitu plynu činí 8,2 miliardy dolarů, sdělil v
úterý novinářům šéf Naftogazu Andrej Kobolev.

Existuje několik položek odškodného, které žádáme od Gazpromu (v
Stockholmské arbitráži), včetně odškodného podle tarifu. Existuje
celková částka pohledávek ohledně tranzitní smlouvy, kterou mohu
zveřejnit: 8,2 miliardy dolarů. Tohle je za celou smlouvu, za celé období
její platnosti," řekl Kobolev.

Přitom, podle jeho slov, mohou být k této částce přidané dodatečné
platby v souvislosti s tím, že Kyjev jednostranně zvýšil od 1. ledna
letošního roku cenu za tranzit ruského plynu.

Řekl, že deadline (nejzazší termín) v jednáních s Ruskem o nových
tarifech neexistuje. „Deadline (na jednáních o nových cenách tranzitní
dopravy) není, v libovolnou chvíli, domluvíme-li se před Stockholmským
procesem, může být otázka urovnána, nedomluvíme-li se, pak bude v
Stockholmu udělána tečka," dodal.

Poté, co se Naftogaz Ukrajiny obrátil na arbitrážní soud v Stockholmu s
pohledávkou na zaplacení Gazpromem odškodného za neposkytnuté k tranzitu
objemy plynu, podal Gazprom vstřícnou žalobu proti Naftogazu ohledně
zaplacení nelegitimního odběru Ukrajinou plynu za 5,861 milionu dolarů.
Rozhodnutí arbitrážního soudu se očekává do konce ledna 2017.

Choices:
- rozhovor
- komentář
- zpravodajství