Question:
Polská vláda vzešla ze svobodných voleb. Ať EU nemoralizuje, prohlásil
Zeman vedle Dudy

Polská vláda by neměla být vystavena moralizující kritice Evropské unie,
řekl dnes po jednání se svým polským protějškem český prezident Miloš
Zeman. Hlava polského státu Andrzej Duda navštívil Česko v době, kdy
Varšava čelí kritice EU i některých dalších států kvůli údajně
nedemokratickým změnám, které provedla konzervativní vláda. Duda Zemanův
postoj ocenil, připustil, že polská politická scéna čelí problémům,
nicméně lze je podle něj řešit politickým kompromisem.

"Polská vláda vzniklá ze svobodných voleb má plné právo uskutečňovat
opatření, které jí dává mandát z těchto voleb," prohlásil Zeman. "Neměla
by být vystavena moralizující kritice Evropské unie, jež by se naopak měla
konečně soustředit na svůj základní úkol a to je ochrana vnějších
hranic," dodal český prezident.

Polská vláda konzervativní strany Právo a spravedlnost (PiS) v posledních
několika měsících čelí kritice za snahu omezovat demokratické instituce v
Polsku. Podle opozice si především upevňuje vlastní moc v soudnictví a
médiích. Evropská komise kvůli změnám zahájila proceduru sledování
právního státu v Polsku.

Prezident Duda poděkoval Zemanovi za to, že zásahy do vnitřních
záležitostí Polska odmítl. "Každý stát by si měl své vnitřní věci
vyřizovat v rámci své suverenity samostatně, aniž by musel poslouchat
výtky z jiných zemí," řekl Duda. Poláci jsou podle něj schopni si svou
politickou krizi vyřešit sami. Odmítl, že by ve Varšavě šlo o právní
problém.

Turecko vydírá, opakoval prezident

Zeman s Dudou se během jednání věnovali také spolupráci zemí
visegrádské skupiny nebo dohodě Evropské unie a Turecka na společném
postupu k řešení migrační krize. Ankara se již loni v listopadu zavázala
výrazně snížit počet lidí, kteří se z Turecka nelegálně dostávají do
Evropy. Na oplátku měla dostat peníze, liberalizaci víz a urychlení
přístupového procesu do Evropské unie. Minulý týden Turci přijeli na
jednání s premiéry a prezidenty členských zemí EU do Bruselu s novým
plánem a novými požadavky. O nich bude tento týden rozhodovat Evropská rada.

Český prezident zopakoval své dřívější stanovisko, že Ankara se snaží
Evropskou unii vydírat, když požaduje stále více peněz. Podle Dudy je pro
Evropu nejdůležitější, aby dokázala chránit vnější hranice a udržela
volný pohyb osob v rámci schengenského prostoru. "Musíme se starat o to, aby
zóna Schengenu byla udržena," uvedl Duda. "Je to symbol svobody pro naše
občany, symbol toho, že jsme členy EU a jsme plně svobodné národy," dodal.
Dalším nezbytným krokem je dle mínění polského prezidenta pomoc zemím,
na jejichž území jsou uprchlické tábory.

Prezidenti se rovněž věnovali vzájemným vztahům Česka a Polska, oba je
označili za vynikající a mluvili o jejich dalším rozvoji, a to zejména v
ekonomické oblasti. Duda zdůraznil, že dobré vztahy panují nejen mezi
státními institucemi, ale také v mezilidské rovině. Ocenil postoj české
vlády k polské menšině.

Po jednání si prezidenti navzájem předali nejvyšší státní vyznamenání.
Zeman převzal Řád bílé orlice a Duda Řád bílého lva. Program polského
prezidenta na Hradě pokračoval slavnostním obědem. Polský prezident také
navštívil katedrálu svatého Víta.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sobotko, ven ze Sněmovny, přečetl. A sál zvedl ruce. Teď politik ČSSD
přiznává, co slyšel mezi lidmi o migraci, inkluzi či kouření

ROZHOVOR ČSSD ve vládě lidem zakazovala, nařizovala, neměla jasný názor
na migraci a pozitiva si lidé spojili s Babišem. Musíme se vrátit k
tradičním tématům a do vedení zvolit nové tváře. ParlamentnímListům.cz
to řekl jihomoravský sociální demokrat Pavel Blažík, který na sobotní
krajské konferenci přednášel usnesení vyzývající premiéra Sobotku, aby
odešel ze Sněmovny.

Na sobotní krajské konferenci ČSSD v Jihomoravském kraji jste výraznou
většinou vyzvali Bohuslava Sobotku ke složení poslaneckého mandátu kvůli
volebnímu debaklu. Jak ta iniciativa vznikala? Přímo od vás?

Návrh usnesení jsem na krajské konferenci četl já, nicméně to bylo po
poradě s kolegy z brněnské městské organizace. Nešlo o žádnou moji
sólovou iniciativu.

Ptal jsem se na to proto, že Bohuslav Sobotka výzvu označil za „předem
zorganizovaný nátlak několika brněnských funkcionářů“. Co o tom
soudíte?

Pro usnesení hlasovalo 78 delegátů krajské konference a nebyli to zdaleka
jen delegáti z Brna, ale i z dalších okresů. Delegáti z Brna na krajské
konferenci nemají většinu.

Jak si tedy vysvětlujete Sobotkovu reakci?

Raději bych to ponechal bez komentáře. Je to jeho názor, který beru na
vědomí.

Premiér zároveň důrazně odmítl, že by se poslanecké lavice vzdal.
Argumentuje mimo jiné počtem preferenčních hlasů, které získal.

Jak jsem řekl, je to názor pana Sobotky, který respektuji, protože ke
vzdání se poslaneckého mandátu nelze nihoho nutit, je to věc každého
poslance. Krajská organizace ale vyjádřila svůj názor a jde o názor
domovské organizace Bohuslava Sobotky.

Sobotka sice už před volbami odstoupil z vedení strany, ale kurz, který dle
mnohých ČSSD nejvíce ublížil, nijak nezměnil. Co říkáte na názory, že
stranu definitivně pohřbil?

My jako brněnská organizace jsme už v červnu dávali ze strany
předsednictva městského výkonného výboru nějaký názor na předsednictvo
strany, kdy jsme se domnívali, že pokud pan Sobotka odstoupil z funkce
předsedy strany, neměl by být nadále ani krajským lídrem v Jihomoravském
kraji pro volby do Poslanecké sněmovny. Nicméně celostátní předsednictvo
se touto záležitostí nezabývalo.

Jak se stavíte k tomu, že po volebním debaklu stávající vedení zůstalo
na svých místech? Jak se k tomu měli postavit?

Měli odstoupit, anebo jednoznačně říct, že v určitém horizontu odstoupí.
Podobně jako to udělali vrcholní představitelé v některých dalších
stranách.

Poměrně často jsme po volbách slýchali srovnání se sněmovními volbami v
roce 2010, kdy ČSSD vyhrála, ale nesestavila by vládu a její tehdejší
šéf Jiří Paroubek okamžitě odstoupil.

Je to tak. Reakce ze strany současného vedení měla být daleko
razantnější. Doplnil bych ještě něco k tomu usnesení, což nebylo úplně
medializováno. Všichni novináři se vrhli akorát na usnesení týkající se
Sobotky.

Krajská konference přijala ještě jedno usnesení a to výraznější
většinou než v případě usnesení, které se týkalo Sobotky. Usnesení
říkalo, že by měli odstoupit všichni členové předsednictva a vzdát se
poslaneckých mandátů, pokud je mají. Nemířili jsme jen na Sobotku, ale
muselo to být rozděleno, protože tím, jak odstoupil z funkce, už není
členem předsednictva. Krajská konference tedy vyzvala k odstoupení celé
předsednictvo. Odsouhlasila to optická většina.

Pokud by to vedení vyslyšelo a odstoupilo i ze stranických funkcí, nemohlo
by to stranu uvrhnout do chaosu? Tyto argumenty zaznívaly s tím, že ČSSD
přece někdo musí řídit.

Do sjezdu samozřejmě musí zůstat statutární orgán, který vykonává
provozní funkce. Ze strany vedení ale přece stačilo, kdyby řekli, že
rezignují k datu sjezdu. Před veřejností by to vypadalo jako nějaký
rozhodný krok představující požadovanou sebereflexi.

Pavel Blažík

Čím si vysvětlujete, že k ničemu takovému nedošlo?

Do hlav jim nevidím a popravdě řečeno si to vysvětlit neumím.

Jak si vůbec vysvětlujete ten nízký volební zisk? Co všechno to způsobilo?

Zčásti jsou to důvody, které zmiňuje samo vedení sociální demokracie,
že si lidé vládní úspěchy spojili spíš s Andrejem Babišem než s ČSSD.
Tedy chyba v komunikaci je jedna složka. Za další to byly věci, které si
občané s ČSSD spojili v negativním smyslu. Bavil jsem se o tom s mnoha lidmi,
protože jako starosta městské části jsem denně ve styku s běžnými
občany. Vadilo například nejednoznačné stanovisko k problematice migrace,
problematické byly i věci rigidního až zakazovacího charakteru, které s
námi byly spojovány. Konkrétně jde o inkluzi ve školství, pamlskovou
vyhlášku, protikuřácký zákon apod. Spoustu lidí to naštvalo jako
přílišné zasahování veřejné moci do života.

Sociální demokracie málo zdůrazňovala svá tradiční témata. Bylo to
přebito tématy, která drtivou část našich tradičních voličů
nezajímají, anebo je naopak obtěžují. Logicky se stalo, že voliči odešli
z větší části k hnutí ANO, z menší části k SPD pana Okamury nebo k
volbám vůbec nešli.

Jaký je podle vás recept na resuscitaci strany?

V první řadě noví lidé do vedení. Tam by neměl být nikdo ze
stávajícího nejužšího vedení. Měli bychom se orientovat hlavně na lidi
z regionů a z komunální sféry, kteří doposud požívají důvěry ve
svých obcích a krajích. Toto je základna, ze které by se měli rekrutovat
noví vedoucí představitelé sociální demokracie. Musíme se také vrátit
ke kořenům a zaměřit se na témata, které byla se sociální demokracií
vždycky spojována a zajímala drtivou část tradičních voličů ČSSD.

Má ale vůbec ČSSD tváře, které by ji mohli vrátit na výsluní a nejsou
svázané se současným vedením?

Určitě má. Koneckonců ČSSD má po celé republice kolem 20 tisíc členů.
Jako příklad uvedu, že jsme na naší městské konferenci v Brně vyzvali
nově zvoleného poslance Romana Onderku, aby se ucházel o některou z funkcí
ve vedení strany. To je za mě jeden z příkladů, který by ve vedení měl
být a přinesl by přidanou hodnotu, neboť byl osm let úspěšným
primátorem města Brna. Takových lidí je víc i v dalších krajích.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sobotko, Zaorálku, Poche, Marksová… Jak prasata a ještě u toho mlaskáte!
Zeptali jsme se na vás čtyř stovek sociálních demokratů. Tohle ještě
nikdo a nikdy neudělal

Sociální demokracie si hoví v pozicích, jaké držela už před sněmovními
volbami. Navzdory výprasku doposud nikdo z čelných představitelů
nerezignoval, nevzdal se jediné ze svých pozic. Co na to říkají řadoví
členové? ParlamentníListy.cz jich oslovily přes čtyři stovky, zde je
výsledek.

„Volby nemohly dopadnout jinak, to bylo zřejmé delší dobu, neboť poslanci
soc. demokracie, a zvláště ministři, se chovali jako prasata, která navíc
u koryt mlaskají. Například slučovat tak významné útvary policie krátce
před krajskými volbami, nebo zakázat těsně před volbami kouřit v
restauracích a poslední kapka byl „Cínovec“, těžba lithia. Nemalou
zásluhu musíme připsat i prezidentovi Miloši Zemanovi, který, kde mohl, tam
si do socdem kopl,“ říká ParlamentnímListům.cz předseda místní
organizace Suchdol v okrese Prostějov Josef Švec.

Že volby dopadly katastrofálně, si myslí i „představitel ČSSD v exilu“
Karel Vodička. „Volby pro ČSSD – katastrofa, tak to bude i po letech,“
říká Vodička, ke kterému se přidává další člen ČSSD a zastupitel
Prahy 4 Jiří Bodenlos. „Poprvé od roku 1992 se otevírají rizika pro
českou demokracii jako takovou,“ říká. Podobný názor má i zastupitelka
Prahy 6 a bývalá předsedkyně Mladých sociálních demokratů Lucie Válová.
„Z pozice ČSSD jde o katastrofální výsledek. Osobně jsem čekala
dvojciferný výsledek, propad pod něj byl obrovským zklamáním. Voliči
středu a levice, zdá se, dali přednost novým uskupením, která budou své
místo a zkušenosti na politickém poli teprve sbírat. ANO drtivě zvítězilo,
ale ne dost na to, aby se Babišovi podařilo sestrojit stabilní vládu,“
sdělila Válová naší redakci.

„Největším překvapením je, že levicoví voliči dali hlas pravicové
straně ANO, která, jak sama hlásí, má největší programovou shodu s ODS,“
zamýšlí se například primátor Frýdku-Místku Michal Pobucký. „Byla to
poprava v přímém přenosu. Nebyli jsme schopni adekvátně reagovat na novou
situaci, kde skoro komplet splněný volební program ČSSD skoro nikoho
nezajímá a zásadní je dát lidem pocit vůdce. Zároveň zahrnout lidi
neuvěřitelnou spoustou nepravdivých informací, které se jim ale líbí.
Což vede k potvrzení faktu, že jsme se opravdu ‚odtrhli‘ od voličů a
včas jsme nepochopili zásadní změnu,“ myslí si bývalý náměstek
karlovarského hejtmana Jakub Páník. Zklamání neskrývá ani primátorka
Prostějova Alena Rašková. „Volby dopadly špatně nejen pro ČSSD, ale pro
celou společnost. Neumím dnes odhadnout, jakým směrem se bude vývoj v
naší republice dál vyvíjet,“ uvedla ParlamentnímListům.cz.

Dalším tázaným byl náměstek ministra pro lidská práva, rovné
příležitosti a legislativu David Beňák. „Výsledek voleb se nám nemusí
líbit, ale jako demokraté jej musíme respektovat. Jsem spíše zvědavý, jak
se povolební rozložení sil promítne do sestavování vlády a do
prezidentské kampaně. Tady si myslím, že bude čas ještě na řadu
překvapivých či neotřelých řešení,“ myslí se Beňák. A jak hodnotí
volby členka ČSSD a bývalá poslankyně Vlasta Bohdalová? „Jako
důležitý signál voličů sociální demokracii, jako výstrahu a varování,
že pokud nezměníme politický styl, nemáme v příštích obdobích podporu
veřejnosti,“ sdělila.

„Přišli jsme o velkou část voličů, celostátně o více než polovinu
oproti předchozím parlamentním volbám. Varování přitom přišlo už před
rokem při krajských volbách, ale nedokázali jsme adekvátně zareagovat.
Straně se už delší dobu nedaří přesvědčivě komunikovat levicová
témata a konkurovat populismu hnutí ANO a SPD,“ říká končící poslanec
sociální demokracie Adam Rykala. S konkrétními viníky přichází Ivan
Slezák z Klubu seniorů ČSSD. „Za výsledky voleb ČSSD mohou zhrzení
bafuňáři – zejména Tejc, Zimola, Hašek.“ S výsledky voleb není
spokojená také další končící poslankyně Dana Váhalová: „Voliči
rozhodli, to je realita, i když z mého pohledu pro ČSSD poněkud
nespravedlivá. Prosadili jsme pro širokou veřejnost řadu přínosných
zákonů a opatření. Na druhou stranu je chybou, že jsme to nedokázali
dostatečně, a především vždy a včas prezentovat. Také jsme si sami
často zbytečně naběhli a z některých aktivit či výroků vytržených z
kontextu umožnili vytvořit kauzy: například takzvanou kauzu lithium, nebo
‚rychlé zavedení eura‘, což nás v závěru kampaně také výrazně
poškodilo.“

A souhlasí členové ČSSD s názorem europoslance Pocheho, který podle
našich zdrojů na jedné ze schůzí krajského výboru Prahy pronesl, že
největším viníkem prohry je premiér Sobotka?

„Je to následek Slávkova přístupu ke straně, on není levicový politik a
tím, že nikdy nebyl v reálném prostředí, nechal se oblbovat. Zároveň se
a obklopil kejvalama, které uplácel posty,“ myslí si člen ČSSD Aleš
Čížek. Souhlasí i bývalý poslanec Jan Bezdíček. „Ano, jako předseda
nese velkou vinu, zvláště když se nechal navolit na sjezdu předsedou.
Souhlasím i s názvem ‚Sobotkova genocida‘, která probíhala ve straně
už před osmi lety, ale úplně odzdola, od MO počínaje, na úrovni okresů a
krajů, až po hlavní vedení. Přes písemná upozornění, i rozhodnutí
soudů, když strana prohrávala a přinejmenším musela hradit náklady
řízení, vedení se chovalo, jako by se nic nedělo. Strana sama sobě
vyluxovala odborníky uvnitř na všech úrovních, protože byli nebezpeční
nebo konkurenty do volených funkcí. Vedení na všech úrovních se
klientelisticky zakuklila a takto nebezpečné členy mezi sebe nepustila.
Strana na kandidátky dala členy ne moc dvakrát úspěšné, neboť již
žádné nemá. Budoucnost vidím velice špatně, protože na mimořádném
sjezdu budou hlasovat tito zakuklenci, kteří si jenom funkce přehodí. A to
nepíši o finanční situaci!“

Přidává se i bývalá středočeská zastupitelka Miloslava Vlková: „Sobotka
je nevěrohodný politik i člověk. To, co na jedněch odsuzuje a je schopen je
nechat zničit, druhým toleruje a protěžuje je. Je pod vlivem mocenských
skupin podnikatelů a advokátních kanceláří. Necharismatická loutka,
která je teď vybraná k popravě. Ale odejít s ním by měla odejít jeho
administrativa a další jeho straničtí kolegové, kteří ho utvrdili v jeho
konání a přispěli svoji neschopností řídit nejen stát, ale i sebe k
obrazu nevěrohodné protekcionalistické strany, která je zcela odtržená od
lidí ale i členské základny,“ říká.

„Každý šéf má svůj díl na prohře, tak to prostě chodí. Pokud vím,
bylo šéfů víc. Nikdo kromě Zaorálka neodstoupil. To je špatný signál.
Největší podíl mělo více faktorů. Špatná, a hlavně pozdě spuštěná
kampaň, naštvanost lidí na politiku obecně a tlak na potřebu
byrokratického státu. Jsme přezákonovaný stát a řešení problémů
novými zákony společnost svazuje a štve,“ přidává se Tomáš Kříž.

Ne všichni ale vidí Sobotku jako hlavního viníka neúspěchu. „Podle mě
bylo nešťastné vyměnit úspěch Sobotkovy vlády za osobní spor s Babišem,
který znehodnotil čtyři roky poctivé práce ČSSD ve vládě. Stejně tak
odvolání Sobotky z funkce předsedy strany tři měsíce po sjezdu, který
deklaroval jeho jednotnou podporu,“ myslí si bývalý senátor Zdeněk
Škromach. „Viníkem prohry ČSSD není Sobotka, ale ti, co ho s frenetickým
potleskem na jaře zvolili. Měli možnost vybrat si a vybrali si. Prohlášení
pana Pocheho na pražském KVV je úsměvné, protože jedním z mnoha důvodů
prohry je papalášské pletichaření mladých a neklidných sociálních
demokratů, kteří místo ředitele nemocnice protlačili sami sebe a své
kamarády z mokré čtvrti,“ myslí si bývalí ostravský radní Aleš
Koutný. Nesouhlasí ani semilská tajemnice Kateřina Ludvíková. „Pan Poche
by si měl zamést před vlastním prahem. Sobotka byl schopný premiér, ale
špatný politický vůdce.“

„Svůj díl odpovědnosti neseme všichni. To platí pro dobu úspěchů, ale
i pro chvíle, kdy se nedaří. Skládání účtů se bude konat na řádně
svolaném mimořádném sjezdu,“ myslí si senátor Ivo Bárek. Nesouhlasí
ani senátor Hassan Mezian. „Největším viníkem není Sobotka – ten nese
pouze politickou spoluodpovědnost za výsledky voleb a to s ostatními
představiteli ČSSD, ale i ostatní etablované politické strany.“ Všechnu
vinu na Sobotku by nesvaloval ani starosta Nového Města na Moravě Michal
Šmarda. „Představa, že vyměníme předsedu a vše bude zase skvělé, je
samozřejmě lákavá. Bohužel je jako většina snadných a lákavých
řešení nesprávná. Problém, který máme, je totiž mnohem hlubší.
Sociální demokracie je stranou, jejíž síla vždy byla v tom, že nabízí
poctivá, spravedlivá a fungující řešení problémů, které trápí
společnost. Dokázala dát lidem jistotu, že nikdo nebude opomenut, že
každý najde zastání. Dávala lidem naději, že drtivou většinu problémů
lze vyřešit bez nenávisti a násilí. Vždy byla stranou spolupráce všech
vrstev společnosti a pomoci slabším. Jenže lidé právě tomuto v
posledních letech přestali věřit. Sociální demokracie pro ně přestává
být silou, která dává dobré odpovědi na to, z čeho mají obavy,“ myslí
si Šmarda.

S tvrzením také zásadně nesouhlasí Jan Slanina. „Jeho minutovník,
každodenní pracovní operativa a nepředvídané události strategického
charakteru nedovolují nikomu, ani tak schopnému člověku, jakým je Bohuslav
Sobotka, věnovat se něčemu jinému než své práci. Regiony měly svoji
politickou sílu, kterou v ČSSD mají, proměnit také v odpovídající
praktické výsledky. Mnohem více měl také, v delší předvolební kampani
než tři měsíce, zabrat komplex kandidátů, regionálních lídrů,
volebních manažerů, s místopředsedy strany a profesionální PR agenturou a
zúročit výsledky dobrého vládnutí pod vedením ČSSD,“ konstatuje Jan
Slanina z Kroměříže.

Poslední otázka, kterou jsme členům položili? Co se musí stát, aby
stejně katastrofálně neskončila strana příští rok v komunálních
volbách?

„Zaprvé si myslím, že je potřeba připomenout, že komunální volby jsou
něco jiného než ty parlamentní. Zde je to mnohdy v obcích o známých
osobnostech, tvářích a odvedené práci. Nyní je však správný čas na to,
aby se sociální demokracie semknula, držela při sobě a vše jsme si mohli
mezi sebou vyříkat na všech úrovních. Sociální demokracie se musí opět
stát srozumitelnou stranou, přiblížit se lidem, zvolit silného lídra,
zjednodušit své postupy v rámci stranických struktur a více komunikovat se
svými členy. Musíme se prostě přizpůsobit dnešní době,“ myslí si
Josef Říhák.

Že budou komunální volby o něčem jiném, si myslí i Michal Šmarda. „Pro
komunální volby stačí nedělat blbosti a řešit problémy lidí v obcích.
Sociální demokraté musí být těmi, kdo potřeby, názory, pocity a trable
lidí na radnice přinášejí a kdo radnice nutí, aby je řešily. Ne těmi,
kdo před lidmi radnice zavírají. To pro úspěch v komunálních volbách
stačí a pražské vedení k tomu není ani moc potřeba. Stačí, když nebude
lidi otravovat,“ říká Michal Šmarda, starosta Nového Města na Moravě. S
tím souhlasí i senátor Jaromír Strnad. „Musíme se snažit průběžně
oslovovat voliče. Myslím si ale, že není možné srovnávat tyto dva druhy
voleb. V komunálních volbách často nehraje tak velkou roli politická
příslušnost kandidátů, jako spíše jejich osobnosti. Lidé volí ty,
které znají a za kterými vidí kus práce. To je vidět například na
skutečnosti, že ve vedení mnoha měst se například již delší dobu
podílejí členové ODS, ačkoliv jejich pozice v Poslanecké sněmovně tak
silná není,“ sdělil pro ParlamentníListy.cz.

Že se nebude jednat o běh na krátkou trať, to si myslí bývalý první
náměstkem hejtmana Karlovarského kraje Jakub Pánik. „Je mnoho receptů,
jak na to... ale ten skutečně správný nenajdeme tak, že ‚ihned‘ a ‚hned‘
vše budeme nějak měnit. Protože tady ČSSD běží dlouhou trať. Pouze jako
chladné hlavy, s rozmyslem a se všemi fakty, analýzami můžeme najít nový
úspěšný tým s novou cestou komunikace s voliči. Nemáme několik pokusů
na restart. Někdo to přirovnává k boxu. ČSSD dostala v těchto volbách
knokaut. A žádný poražený nejde ihned znovu do boje, ale udělá
minimálně několik měsíců poctivé přípravy, aby mohl opět bojovat o
nejvyšší mety,“ říká Jakub Pánik. Že by socdem potřebovala nové
tváře, si myslí Miroslav Svoboda. „ČSSD se musí změnit, musí se vrátit
k té vnitřní diskusi, která jí vždy v minulosti dávala background. Z
této diskuse vzniknou – ukáží se nové tváře, přijdou nové myšlenky,“
myslí si bývalý poslanec Miroslav Svoboda. S tím souhlasí i náměstek
hejtmana Plzeňského kraj Zdeněk Honz. „Komunální volby budou za jedenáct
měsíců. ČSSD musí změnit svoji tvář a hlavně musí umět prodat
výsledky své dosavadní práce. Nové vedení ČSSD, které vznikne na
mimořádném sjezdu na počátku příštího roku, musí změnit a
modernizovat svůj program a oslovit tímto programem širší vrstvy
společnosti. Důvěra starostů za ČSSD je velká, umějí oslovit občany
svých měst a obcí. Z toho obavy nemám,“ říká Zdeněk Honz.

Tajemník KVV Zlínského kraje Tomáš Šenkeřík mluví o potřebě velké
změny. „ČSSD musí pokorně přijmout rozhodnutí voličů a poučit se z
chyb, které zapříčinily volební debakl. Důsledky musí být personální,
programové i organizační. Musíme změnit styl politiky a komunikace s
voliči. Prezentaci nové éry musí převzít silná a důvěryhodná osobnost,
která bude nejen nositelem změny ale zároveň ochráncem hodnot a základů,
na kterých sociální demokracie 140 let stojí,“ říká Šenkeřík

„Sociální demokracii čeká dlouhodobý proces hluboké sebereflexe.
Předpokládat, že vše rozhodne únorový sjezd, by bylo velkou chybou. Tento
sjezd je třeba vnímat jako mimořádný. Sjezd by měl zvolit nové, dočasné
vedení, kterému uloží připravit do řádného sjezdu v roce 2019 hlubokou
analýzu vývoje strany od r. 1990, stanovit základní směry činnosti v
podmínkách třetího desetiletí 21. století a svolat řádný sjezd v roce
2019,“ myslí si Jan Uherka z Uherského Brodu.

Právě končící poslanec Antonín Seďa za obratem k lepšímu vidí ještě
mnoho práce. „Netroufám si odhadnout, zda se podaří do roka otočit
pomyslné kormidlo k větší důvěře veřejnosti. Nicméně je třeba
pracovat ve prospěch programu ČSSD. Je třeba aktivizovat činnost strany,
zejména jejích místních organizací. Je třeba odstranit přílišnou
byrokracii a svázanost stanovami a vnitřními předpisy. A zejména je třeba
vyjít z ulity na veřejnost a obhajovat programové priority strany. Pouze
výměna vedení sociální demokracie opravdu nepomůže,“ uvedl Seďa.
Radikální řešení má také hejtman Vysočiny. „Musí okamžitě začít
pracovat na deset let proklamované, ale stále nerealizované zásadní
modernizaci a změně. Všeho,“ říká hejtman Jiří Běhounek.

„V tomto okamžiku nesmíme zapomenout na naše potenciální voliče, musíme
jim mnohem více na všech úrovních naslouchat, hovořit s nimi, přímo v
místech, na společných akcích, na ulicích, ale třeba i v hospodách.
Realizovat v těchto měsících všude tam, kde to můžeme ovlivnit,
požadavky lidí z jednotlivých míst. Na všech úrovních vytipovat, co lidi
trápí, co se dá rychle změnit, a musíme najít cesty, co pro splnění
jejich požadavků udělat. A samozřejmě udělat nezbytné změny v
nejvyšším vedení strany. Musíme hovořit zcela jasně a jednoduše.
Sociální demokracie utrpěla v minulosti i jiné neúspěchy. Jsem
přesvědčen, že se nám povede tento velký neúspěch a současné problémy
úspěšně překonat,“ doufá v lepší zítřky zastupitel Prahy 6 René
Pekárek. S podobným přáním se přidává i senátor Jan Žaloudník. „Nejlepším
impulsem pro pozitivní změnu bývá právě propad. Důležité je, že tato
nesnadná trojkoaliční vláda v čele s premiérem Sobotkou se nijak
nediskreditovala a byla skoro celé období stabilní, funkční, v mnohém
úspěšná, ačkoli finále mohlo být jistě důstojnější i
promyšlenější,“ uzavírá Žaloudník

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Obrovská díra o velikosti Nizozemska se objevila na Antarktidě (FOTO)

Už několik let si vědci lámou hlavu nad tím, co se stalo na Antarktidě.
Objevila se tam totiž obrovská díra.

Jak tento jev může hrozit světu zatím není známo. Pokud ale led bude
nadále tát, následky mohou být velmi hrozivé. Podobné kataklyzmy mohou
vést ke kontaktu vzduchu s podglaciálními jezery a s organizmy starými
miliony let. Jací přesně parazité a viry se zde nachází, můžeme jen
odhadovat.

Je na tom všem ještě jedna zvláštnost. Přístup do tohoto místa je pro
většinu průzkumníků omezen. Někteří se začali dokonce domnívat, že
tam světoví lídři zkoušeli různé druhy zbraní. Existuje také hodně
konspiračních teorií, o kterých ale teď nebudeme psát. Nejdůležitější
je pochopit tento přírodní jev a zabránit vzniku nových podobných děr.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jaromír Štětina: Když jsem řekl, že Ukrajině je třeba dodávat zbraně,
kolegové hrůzou lezli pod stůl. Hrozí nový Majdan. Mír v Evropě končí

V rámci festivalu Jeden svět besedoval v Třebíči europoslanec Jaromír
Štětina. Téma diskuse určil film Zajatci, který se příběhem studenta
biologie vrací k událostem na Majdanu. Štětina vzpomínal na to, co sám v
době bojů na Majdanu zažil, ale věnoval se i perspektivě vývoje na
východní Ukrajině.

Jaromír Štětina na úvod připomněl vznik konfliktu, který vyústil v boje
v ulicích Kyjeva. Těsně před jejich vypuknutím byl totiž ve městě v
hotelu Ukrajina, který se později stal jedním z míst, kde byli ošetřováni
ranění. „Ve čtvrtek 20. února 2014 začala střelba do lidí a mrtvé a
raněné nosili k nám do hotelu. Ještě v pátek tam bylo ve vestibulu hotelu
deset mrtvých. Skoro všichni byli zranění do hlavy nebo do krku, takže bylo
jasné, že po nich stříleli profesionální odstřelovači, bylo to komando,
které mělo za úkol destabilizovat situaci, aby se pak silou mohl zlikvidovat
Majdan,“ řekl Jaromír Štětina. Úspěchem Majdanu bylo podle něj to, že
prezident Janukovyč zmizel ze scény, když uprchl do Ruska, plány s
destabilizací ale vyšly i Kremlu, když za tři týdny nato obsadili Krym.

Europoslanec se poté vrátil k důvodům, proč ukrajinská revoluce vůbec
vznikla, když prezident Janukovič neodjel na summit, kde měl podepsat
asociační dohodu s EU. To vyvolalo povstání, lidé v dvacetistupňových
mrazech stanovali v centru Kyjeva a Janukovyč pak vydal rozhodnutí o tom, že
všichni, kdo protestují na Majdanu, se dopouštějí kriminálních činů.
„To způsobilo první výbuch v ulicích. Revoluce nevznikla proto, že by
lidé na Majdanu nějak zvlášť chtěli do Evropské unie, celé povstání
mělo a dodnes má protikomunistický a protisovětský charakter,“ vysvětlil
Štětina. Ukrajinci ale podle něj nechtějí vstoupit do nově vznikajícího
sovětského bloku, který vzniká jako Euroasijský svaz. „Putin pro tento
svaz potřebuje Ukrajinu, protože bez ní by to nebylo to pravé ořechové.
Ukrajinci ale mají stále v paměti hladomor z doby Stalina, odporný
brežněvovský režim, který přišel po Chruščovovi, a nechtěli strčit
hlavu do nového chomoutu,“ uvedl Jaromír Štětina k příčinám
ukrajinské revoluce.

Dobrovolníkům je třeba dodávat zbraně

Ve filmu Zajatci bylo několik připomínek dobrovolníků, kteří bojují na
východní Ukrajině. Ti podle Štětiny zachránili oblast Donbasu před osudem
Krymu, protože tím zamezili Rusku vstoupit po zemi na Krym. „Na východě
Ukrajiny stále dobrovolníci umírají, není tam pravidelná ukrajinská
armáda, která by zemi před ruskou agresí bránila; a to se od ní ani nedá
očekávat, protože jí velí staří sovětští generálové, kteří nemají
důvod bojovat proti Kremlu. V europarlamentu jsem ve výboru pro obranu a
bezpečnost a vidím, jak Hollande a Merkelová tlačí toho nešťastníka
Porošenka, aby vyjednával. Ti kluci, kteří tam umírali, ale říkají, že
není možné vyjednávat s teroristy a nepřítelem, který napadl jejich zem.
Minské dohody už jsou dávno mrtvé, je to jen naivní představa některých
evropských politiků,“ řekl Šťětina, podle nějž se Ukrajina musí
ubránit a potřebuje k tomu dodávky zbraní, potřebuje rekonstruovat armádu
a potřebuje nové zkušené velitele z řad těch, kteří dnes brání Donbas.

„Pokud to Porošenko nepochopí, může se stát, že brzy na Ukrajině
vypukne nový Majdan, který bude horší než ten první, a svrhne prezidenta,
to je podle mne dnes hlavní nebezpečí,“ varoval Jaromír Štětina.. „Když
jsem v Evropském parlamentu řekl, že je dobrovolníkům na Ukrajině třeba
dodávat zbraně, aby mohli uzavřít a kontrolovat hranici, kolegové hrůzou
lezli pod stůl a od českých komunistů jsem si vysloužil označení
válečný štváč,“ řekl Štětina s tím, že obránci Ukrajiny už
dostávají výzbroj od některých evropských zemí NATO.

Označení fašismus je vítězství propagandy

K otázce paralelních vojenských struktur na Ukrajině Štětina uvedl, že
jsou různé, například Pravý sektor je vojenská struktura, která usiluje o
sesazení prezidenta Porošenka, naopak jednotka Azov s prezidentem jedná.
Stát dobrovolníkům přidělil výcvikové základny a dobrovolnické oddíly
spadají pod ministerstvo vnitra, kdežto armáda pod ministerstvo obrany. Jeden
z dotazů mířil i na vyhraněný profil jednotky zvané batalion Azov, která
používá k označení tzv. vlčí runy a bývá někdy viněna z
fašistických tendencí. „Bavil jsem se s nimi o tom a vysvětlili mi, že
runy jsou staroukrajinské a že nevěděli, jaký poprask v Evropě to
způsobí. Ruská propaganda je obviňuje, že jsou to nacisti a fašisti, ale
to v žádném případě není pravda. Jsou to tvrdí nacionalisté rozhodnutí
bránit vlast, ale o tom, že to nejsou žádní náckové, svědčí třeba to,
že u Mariupolu spolu s nimi bojuje spousta mariupolských židů, ale i
Kavkazané. Proto jsem háklivý na označení fašisté, je to pro mne další
vítězství hybridní války, kterou Rusko proti Ukrajině vede,“ řekl
Jaromír Štětina.

Kataklyzma způsobí uprchlickou vlnu

Mluvilo se také o síle prezidenta Porošenka. Ten byl podle Štětiny
demokraticky zvolen a má silný mandát, jeho pozice je ale složitá, na
Ukrajině jsou např. „bohatci, kteří financují na Donbasu soukromé
jednotky“. Europoslanec ale hlavně varoval před riziky příštího vývoje
na Ukrajině i v Rusku. „Pokud na Ukrajině nastane jakékoli kataklyzma, ať
už sociální, nebo kvůli rozsáhlé vojenské operaci, může pak spustit
úplně novou uprchlickou vlnu. Ukrajinci to k nám mají pár hodin cesty autem
a ta vlna by mohla být mnohem větší malér než to, co je zde teď. A když
nastane velká krize v Rusku, vlny se mohou spojit. Proto jsou tak nebezpečné
tanečky Visegrádské čtyřky včetně České republiky, když si dělá svou
vlastní politiku. Na Ukrajině je už dnes 1,5 milionu lidí, kteří ztratili
své domovy. Co asi po zkušenostech s naším přístupem udělají Němci, až
se to hne směrem k nám?“ ptal se v Třebíči europoslanec Štětina.

Odpovídal pak i na otázku případné hybridní války v Pobaltí vyvolané
Ruskem. Podle Štětiny si mnozí lidé kladou otázku, zda NATO skutečně
použije článek 5 o pomoci v případě, že prezident Putin uplatní „zelené
mužíky“ i v Pobaltí. „Myslím, že NATO je připraveno a dává to zcela
jasně najevo. Nemám Putina rád, proto do Ruska taky nesmím, za to, co se
odehrálo v Čečně jej považuji za válečného zločince, který patří
před soud v Haagu. Když to ale řeknete, jste válečný štváč,“ řekl
europoslanec.

V závěru besedy Jaromír Štětina řekl, že události na Majdanu je možné
označit za občanskou válku, to, co se dělo na Krymu a na Donbasu už je ale
napadení jednoho státu druhým státem. „Je to poprvé od konce druhé
světové války a je to obrovsky nebezpečné. Putin může pomocí hybridní
války rozložit celý bezpečnostní systém Evropy a on o to usiluje. Po mnoha
letech mír v Evropě skončí. Ať je Evropská unie jakkoli velkým molochem,
brání tomu, aby byly mezi evropskými státy války. Mír je drahá
záležitost, ale válka je mnohem dražší. Mír se dnes stává velmi
důležitou obchodní komoditou a my si ten mír musíme koupit,“ uzavřel
debatu v Třebíči Jaromír Štětina.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Václav Havel že chtěl povolit hanobení prezidenta? Ono to bylo úplně jinak,
dokládá ústavní právník. A pokud jde o svobodu slova...

ROZHOVOR Poslanecký návrh zavést nový trestný čin hanobení prezidenta
republiky vyvolal značný rozruch. Mnozí politici se proti němu ostře
ohradili, stejně jako veřejné osobnosti, z nichž některé okamžitě
začaly testovat, jak by na ně úprava mohla dopadnout. V rachotu pobouření
se poněkud zapomnělo na to, že se jedná o legitimní zákonodárnou
iniciativu skupiny poslanců. ParlamentníListy.cz tedy oslovily ústavního
právníka Zdeňka Koudelku, aby tento návrh rozebral z pohledu trestního
práva i celého právního systému.

V týdnu se objevil návrh skupiny poslanců na novelu trestního zákoníku,
kterou má být zaveden trestný čin hanobení prezidenta republiky. Jak na
vás návrh působí?

Hanobení hlavy státu u nás bylo trestné od pradávna až do roku 1997.
Některé státy chrání hlavu státu i před slovními útoky jakožto symbol
státu. Útok na hlavu státu je vnímán jako útok na stát. Proto je cílem
protistátních skupin atentát na hlavu státu. Původně bylo trestné i
hanobení vlády, Parlamentu a Ústavního soudu. Prezident republiky Václav
Havel roku 1993 navrhl zrušit hanobení vlády, Parlamentu a Ústavního soudu
pro neústavnost, čemuž Ústavní soud 12. 4. 1994 vyhověl. Ovšem hned
následující paragraf trestního zákona trestající hanobení prezidenta
Václavu Havlu nevadil. Zrušil jej až Parlament v roce 1997. Tedy lze takovou
úpravu mít a lze žít bez ní. Jde o volbu každého státu.

Předkladatelé vymezili v důvodové zprávě jako účel tohoto návrhu
kultivaci veřejné debaty a ochranu instituce hlavy státu. Je podle vás
trestní právo vhodným nástrojem pro dosahování takových cílů? A jaké
jiné nástroje se, pokud mají poslanci ambici kultivovat veřejnou debatu,
nabízejí?

Jde o spor dvou hodnot – svobody slova a ochrany státu, jehož je hlava
státu symbolem. Žádná hodnota v právu není absolutní a záleží na
Parlamentu, které hodnotě dá s ohledem na okolnosti v zákonodárné
činnosti přednost. Trestní právo není určeno ke kultivaci čehokoliv, ani
veřejné debaty. Nicméně i dnes je svoboda slova omezována. Trestná je
pomluva a hanobení skupiny osob z důvodů rasových, národních,
náboženských, politických. Takže hanobení je trestné již dnes. Jestli
bude rozšířena trestnost hanobení i na hlavu státu, je otázkou politické
volby Parlamentu.

Předseda Nejvyššího soudu Pavel Šámal prezentoval názor, že „Nová
rekodifikace je založena na přesvědčení, že ochranu demokratického
státního a společenského zřízení, práv a svobod jednotlivců a ochranu
jejich života, zdraví a majetku je třeba dosahovat především
mimotrestními prostředky. Na protiprávní jednání je třeba reagovat
prostředky trestního práva až v krajních případech v souladu s pomocnou (subsidiární)
úlohou trestního práva v právním řádu a ve společnosti“. Do jaké
míry je podle vás tedy tento návrh slučitelný s celkovou filozofií
trestního zákoníku?

Při přijímání nového trestního zákoníku v roce 2009 jeho autor a
předseda Nejvyššího soudu Pavel Šámal a dřívější ministr
spravedlnosti Jiří Pospíšil tvrdili, že jde o ideový rozchod s
předchozím trestním zákonem kladoucím důraz na ochranu státu. Nový
trestní zákoník měl prioritně chránit život, zdraví a svobodu lidí a
trestat útoky na tyto hodnoty. Skutečnost je však jiná. Jako bylo dříve
socialistickou prokuraturou prioritně stíhané rozkrádání majetku v
socialistickém vlastnictví a poškozování státu světové socialistické
soustavy, dnes je to korupce a ohrožení finančních zájmů Evropské unie.
Někteří toho využívají pro medializaci jako nástroj v kariérním postupu.
Vzpomeňme na přihrání kauzy Rath Nejvyšším státním zastupitelstvím
nepříslušnému Krajskému státnímu zastupitelství v Ústí nad Labem, kde
se zviditelnila Lenka Bradáčová, která se následně stala vrchní státní
zástupkyní v Praze. V demokratickém právním státě však nemá být
trestní řízení medializováno primárně jako nástroj něčí kariéry.

V tomto směru se někteří dovolávají právnické zásady ultima ratio.
Můžete čtenářům tuto zásadu objasnit?

Jde o zásadu, že trestní právo se uplatní až jako poslední prostředek
ochrany práva. Táto zásada je však porušována. Jednak zákonodárcem
samým, který podléhá volání po trestnosti něčeho, co se mediálně jeví
jako problém. Ovšem též lidé dávají trestní oznámení ve věcech,
které jsou pokračováním politického boje či obchodních sporů a fakticky
nejde o trestní věci.

Jaký máte obecně názor na trestné činy spáchané slovem? Jaké
společenské zájmy by měly být chráněny tak intenzivně, aby to
ospravedlňovalo omezení svobody vyjadřování?

Jsem zastáncem svobody slova. Systémové by bylo zrušení všech slovních
trestných činů. To, co je u nás trestné, je jinde dovoleno – například
v USA či v Británii. Pokud však jsou u nás slovní trestné činy, je
obtížné říci, že ‚to určitě ano‘ a ‚toto určitě ne‘. Pak
rozhoduje Parlament jako demokraticky zvolený zákonodárce.

Návrh byl předložen v rámci poslanecké iniciativy během legislativního
procesu. Často se spekuluje o odborných kvalitách tohoto „poslaneckého
kutilství“. Když odhlédneme od tohoto konkrétního případu, jaká je v
české legislativě s těmito poslaneckými zásahy zkušenost?

Jsem zastánce skutečné demokracie. Tedy, že parlament není jen poslušným
schvalovatelem vládních návrhů. Tak to dělaly parlamenty v totalitních
dobách. Dnes jsou poslanci skutečnými nositeli zákonodárné moci. Jsme
parlamentní – a ne vládní – demokracie.

Již se objevily spekulace, jak by se soudy případně vypořádaly s
případem, kdy by verbální útok směřoval výhradně na osobu, která
prezidentský úřad vykonává nebo vykonávala. Bylo by podle vás v takovém
případě možné položit rovnítko mezi úřad a jeho vykonavatele (a tedy
stíhat jakýkoliv útok na vykonavatele jako útok na úřad), nebo by bylo
třeba osobu od instituce oddělovat? Zcela laicky řečeno, znamená z hlediska
práva „prezident je vůl“ totéž co „Zeman je vůl“?

To tvrzení je nepravdivé, neboť Miloš Zeman má nejméně dvě děti, o
nichž se ví. Činnost prezidenta se nedá omezit jen na výčet jeho
ústavních či zákonných působností. Je významným politickým a obecně
veřejným činitelem. K výkladu pojmu – jednání spojené s výkonem funkce
prezidenta – se vyjádřil roku 1992 československý Ústavní soud v Brně
slovy: „Vymezení veškerých činností, které spadají do kompetence hlavy
státu, nelze enumerativně provést. Ústavní a jiné zákonné předpisy
nepokrývají veškeré aktivity, které tvoří a mohou tvořit náplň funkce
prezidenta jakožto hlavy státu… Z postavení prezidenta jakožto hlavy
státu tedy plyne, že jeho jednání je nutno posuzovat jinak, než kdyby je
učinil jiný občan…. Vzhledem k tomu, že náš právní řád nedává
přesnou odpověď na to, co vše tvoří náplň funkce prezidenta, je nutno v
těch případech, kdy vzniká pochybnost, vykládat jeho jednání tak, že je
činí jakožto hlava státu. Na něj je totiž takto objektivně pohlíženo
veřejností, on sám má větší odpovědnost politickou i morální a s
ohledem na to je třeba mu poskytovat i zvýšenou ochranu. Tento závěr
samozřejmě neplatí absolutně, nicméně pokud by měl být v takových
případech konstatován opačný závěr, tj. že prezident nejednal jako hlava
státu, muselo by se to ze všech okolností případů spolehlivě dovodit.“

Na závěr si dejme konkrétní případ. Textař Jiří Dědeček 17. listopadu
na Václavském náměstí na pódiu před několika tisícovkami lidí
zarecitoval do mikrofonu báseň: „Sedí prase na Hradě, libuje si v úřadě.
Je to prase veselé – na duchu i na cele“. Pokud byste měl tento skutek
podle dnes platné právní úpravy kvalifikovat z hlediska trestního či
přestupkového práva, jak byste jej posoudil?

V úvahu přichází trestný čin pomluvy a přestupek proti občanskému
soužití.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Pomluvy, nebo další průšvih českých tajných služeb? V případě Hany a
Antonie prý zmizela část výkupného

Novinářka Sabina Slonková se na webu Neovlivni.cz zabývala novým problémem
českých tajných služeb. Objevily se totiž nové informace o výkupném,
které se zaplatilo za Hanu a Antonii, dívky unesené v Pákistánu. Jeho
podstatná část totiž zmizela.

Nedávná kauza pěti Čechů unesených v Libanonu vynesla na světlo další
informace o předchozím únosu dívek v Pákistánu. Údajně totiž zmizela
velká část výkupného, které vláda za dívky zaplatila.

„Podstata druhého kola války špionů je jednoduchá: politické špičky se
rozhodly zaplatit za návrat Hany a Antonie, část z výkupného se však ‚cestou
vytratila‘ a k únoscům nikdy nedorazila,“ píše Slonková s tím, že jde
o dva až čtyři miliony dolarů. V podezření je pak Úřad pro zahraniční
styky, který nechal výkupné zaplatit.

Podle UZSI však jde o výmysl a snahu konkurence pošpinit úřad, a odvést
tak pozornost od vlastních přešlapů, jako byl únos pěti Čechů v Libanonu.

Celý text zde.

Informace o tom, že se po cestě ztratily až čtyři miliony dolarů, již
koluje i českou vládou, což pro Neovlivni.cz jeden z jejích členů
anonymně potvrdil. „Dosud se to ale na oficiální půdě vůbec neřešilo,
mimo jiné i proto, že nikdo nedal na stůl jasné informace, na základě
kterých by se mohlo třeba rozeběhnout vyšetřování,“ řekl.

O údajné ztrátě peněz mluvil již i bývalý šéf civilní rozvědky Karel
Randák, který řekl, že má ověřenou informaci o tom, že část peněz
někdo prostě „nepředal dál“. „Důkazy ale nemám. Lidem, kteří mi to
řekli, ale věřím,“ řekl Randák.

Podle civilní rozvědky však jde o snahu konkurence „přebít“ neúspěch
agenta Martina Psíka, a tudíž jde o výmysl. Psík byl jedním z unesených
Čechů v Libanonu.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sorosovo spiknutí, největší v dějinách. Vy v tom jedete taky, přinutil
Nigel Farage parlament EU ke křiku. Je zde VIDEO s titulky

Europoslanec Nigel Farage se pořádně rozjel v Evropském parlamentu. Tématem
byl George Soros a jeho vliv v Bruselu. Farage za šumu a projevů nesouhlasu v
sále vyslovil názor, že možná sledujeme největší mezinárodní
politické spiknutí v dějinách. Následně upozornil, že v europarlamentu
působí více než 200 poslanců, které Sorosova neziskovka považuje za
oddané spojence, a dokonce se tím suverénně veřejně chlubí.

Farage reagoval na informaci eurokomisaře pro hospodářství, měnu a daně
Pierra Moscoviciho, který referoval o tématu boje proti offshorovým
společnostem. Zmínil přitom dokumenty, které na toto téma unikly a byly
zveřejněny, známé Panama Papers.

„Tyto uniklé dokumenty zveřejnilo Mezinárodní konsorcium investigativních
novinářů. Co nám pan eurokomisař neřekl a co je podle mě relevantní, je
to, že toto pátrání financoval George Soros,“ uhodil Farage a v sále
začal stoupat šum.

Europoslanec následně připomněl, že v současnosti začínají nabírat
hysterických rozměrů zuřivé spekulace o vlivu peněz na brexit a zvolení
Donalda Trumpa.

A pak europoslancům vyprávěl příběh z britského parlamentu. Tam bylo
minulý týden iniciováno vyšetřování, zda organizátoři kampaně pro
brexit nepřijali nějaké peníze z Ruska nebo z nějakého offshoru. „Je to
důsledek snahy labouristického poslance Bena Bradshawa. A tento poslanec je
propojen s organizací Open Society (nadnárodní seskupení neziskových
organizací, založené a financované americkým burzovním miliardářem
Georgem Sorosem; pozn. PL).

„Pokud tedy mluvíme o offshorových penězích, pokud mluvíme o politické
subverzi, pokud mluvíme o mezinárodních politických spiknutích, je podle
mě otázkou, zda se nedíváme špatným směrem,“ uhodil proslulý
euroskeptik.

Následně připomněl, že George Soros poslal své neziskové organizaci Open
Society osmnáct miliard dolarů. „Tato organizace za to agituje za nerušený
pohyb lidí a podporuje supranacionální struktury, jako je EU,“ připomněl
europoslancům.

„Jeho vliv tady a v Bruselu je mimořádný. Organizace Open Society se sama
chlubí, že jen v loňském roce měla 42 jednání s Evropskou komisí.
Dokonce publikují knihu svých „spolehlivých přátel“ v Evropském
parlamentu. A na tom seznamu je celkem 226 jmen. Včetně toho vašeho, pane
eurokomisaři,“ ukázal na Moscovichiho, který vše sledoval pohodlně
usazený se širokým úsměvem.

Nigel Farage mezitím pokračoval připomínkou, že týden předtím mohl
Evropský parlament sledovat europoslance Verhofstadta (předseda frakce
Evropských liberálů a častý host Andreje Babiše a hnutí ANO, které do
jeho frakce spadá; pozn. PL), který lobboval ve prospěch George Sorose v jeho
sporu s maďarským premiérem Orbánem.

„Pokud tedy máme diskutovat o politické a finanční transparentnosti, tak
do toho,“ vybídl europoslance. „K těmto 226 z nás směřuji celkem
férovou otázku: Dostali jste někdy přímo nebo nepřímo nějaký
příspěvek od Open Society? (V tu chvíli se odkudsi ze sálu ozval
pobouřený výkřik). Kolik jejich akcí jste navštívili? (Hluk stoupá
stejně jako hlas britského europoslance). Můžete poskytnout seznam vašich
setkání, na kterých byl i George Soros? (Záběr na eurokomisaře Moscoviciho,
který nasadil pobavený úsměv).

A Farage přešel ke konkrétním požadavkům: Tento parlament by měl zřídit
zvláštní vyšetřovací komisi, která by tento vliv prošetřila. Říkám
to s obavou, že můžeme čelit tomu největšímu mezinárodnímu politickému
spiknutí v dějinách,“ zakončil britský europoslanec.

Na jeho slova okamžitě reagovala německá europoslankyně Ragnarová. Ta
Faragovi vytkla, že odbíhá od tématu. „Teď diskutujeme o daňových
rájích. Vy považujete za prospěšné, že na Britských panenských
ostrovech a v dalších daňových rájích existují takové přípustné
daňové struktury?“

Farage protestoval, že pokud by europoslankyně chtěla lidem zakazovat
ukládat si své zcela legitimně vydělané peníze za výhodnějších
podmínek, měla by být aspoň konzistentní a bojovat například proti tomu,
že 25 tisíc zaměstnanců Evropské komise a Evropského parlamentu platí bez
ohledu na daňové sazby svých zemí daň 16 procent.

Po připomínce tohoto bruselského nešvaru předsedající Nigela Farage s
odkazem na čas razantně utnula a dala prostor dalšímu řečníkovi.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Soudkyně nechá prověření výpovědi Nečase na státních zástupcích

Soudkyně Pavla Hájková, která rozhodovala v kauze zneužití Vojenského
zpravodajství, nebude dávat podnět k prověření možné křivé výpovědi
bývalého premiéra Petra Nečase. Uvedla to dnes na dotaz ČTK s tím, že
očekává, že iniciativy se chopí státní zastupitelství.

Hájková při odůvodnění odsuzujícího rozsudku řekla, že Nečas jako
svědek nemluvil pravdu, čímž se snažil prospět své obžalované manželce
Janě (dříve Nagyové).

Hájková z Obvodního soudu pro Prahu 1 dospěla minulý týden k závěru, že
šéfka premiérova kabinetu Nečasová nezákonně zaúkolovala vojenské
zpravodajce sledováním tehdejší Nečasovy ženy Radky a dvou zaměstnanců
úřadu vlády. Obžalovaným uložila podmíněné tresty a zákazy činnosti.
Nečasová tvrdí, že je nevinná, v čemž ji svou výpovědí podpořil i
Nečas. Soudnímu senátu řekl, že se na zpravodajce obrátil sám, protože
se obával o bezpečnost své rodiny.

Podle soudkyně nevypovídal pravdu, za což mu v případě, že se to
prokáže, hrozí až tři roky vězení.

„Ve věci ponechám iniciativu státnímu zastupitelství, které
předpokládám, bude konat po obdržení písemného vyhotovení rozhodnutí,
eventuálně poté, co o odvoláních rozhodne nadřízený soud,“ napsala
dnes k případnému prověřování Nečasovy pravdomluvnosti Hájková.

Státní zástupce Rostislav Bajger nechtěl po vyhlášení rozsudku ohledně
stíhání bývalého premiéra spekulovat, hodlá se nejprve seznámit s
písemným odůvodněním rozsudku. Poté prý olomoucké vrchní státní
zastupitelství „zanalyzuje situaci a zvolí další postup“.

Trestní řád stanoví, že státní zástupce je povinen stíhat všechny
trestné činy, o nichž se dozví. Policisté mohou věc prošetřovat na
základě buď trestního oznámení, nebo vlastních poznatků.

Když má soudce podezření, že mu svědek neříkal pravdu, může
prověření věci iniciovat sám. Tuto možnost nedávno využila například
soudkyně pražského městského soudu Monika Křikavová, která dala při
vyhlašování verdiktu nad drogovým dealerem Vítězslavem Meišnerem státní
zástupkyni výslovně ke zvážení trestní stíhání svědčícího
fotbalového reprezentanta Ondřeje Vaňka. Policie kvůli tomu sportovce
prověřuje.

Obdobně jako Křikavová se dříve zachoval i její kolega Tomáš Kubovec,
který podal podnět k prověření znalců obhajoby v kauze lobbisty Romana
Janouška. Dopravního znalce Jiřího Dolečka poté soud nepravomocně
potrestal za úmyslné hrubé zkreslení posudku podmínkou v délce 18
měsíců. Odvolací senát se bude tímto případem zabývat v lednu.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Severní Korea uvedla podmínky zřeknutí se použití jaderné zbraně

KLDR informovala o svém přání pracovat na denuklearizaci Korejského
poloostrova a potvrdila, že nehodlá používat ani obyčejné druhy zbraní
proti Jižní Koreji, uvádí se ve zprávě administrace jihokorejského
prezidenta.

Příslušný názor vyjádřila severokorejská strana během dvoudenní
návštěvy KLDR

„KLDR s jistotou potvrdila dodržování denuklearizace Korejského
poloostrova a vysvětlila, že nebude mít důvody k používání jaderné
zbraně, pokud nebude KLDR ohrožena a pokud bude zaručeno dodržování
severokorejského režimu," zdůrazňuje se ve zprávě.

Zdůrazňuje se také, že KLDR potvrdila, že nehodlá používat proti Jižní
Koreji nejenom jaderné zbraně, ale ani „obyčejné druhy zbraní".

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jennifer Lopez obnovila svůj šatník v moskevských buticích

Americká zpěvačka a herečka Jennifer Lopez přijela do Moskvy a zašla do
několika zdejších butiků, ve kterých obnovila svou garderobu, stojí v
tiskové zprávě. Herečka přijela do Moskvy na pozvání business woman Aisel
Trudel a navštívila obchod Aizel.

Lopez si tu koupila několik obleků takových značek jako Veronique Branquinho,
No 21, Michael Kors, Emm Kuo, Anthony Vaccarello, Nina Ricci a kromě toho
střevíčky Christian Louboutin a kabelky Charlotte Olympia.

V sobotu 26. března zpívala Lopez na svatbě Saida Gucerijeva, syna
spolumajitele Russněfti Michaila Gucerijeva. Mezi hosty byl rovněž Sting,
Patricia Kaas, Enrique Iglesias a Alla Pugačovová.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Vláda přiklepla klokánkům 20 milionů

Vláda schválila poskytnutí dotace 20 milionů korun na provoz klokánků. Po
jednání vlády o tom dnes informoval premiér Bohuslav Sobotka. Vláda se
také na jednání s polskými ministry počátkem dubna bude snažit eliminovat
nepříznivý dopad plánovaného rozšíření hnědouhelného dolu Turów,
ležícího těsně u českých hranic.

Sobotka uvedl, že po několika měsících fungování nového vedení
klokánků se podařilo organizaci stabilizovat a dosáhnout výrazných změn.
Snížilo se zadlužení, struktura klokánků se přizpůsobila potřebám
krajů a obcí. V neposlední řadě Fond ohrožených dětí, provozovatel
klokánků, začal řádně splácet své dluhy, zejména ty, které má vůči
státu. Z těchto důvodů navrhla ministryně práce a sociálních věcí
Michaela Marksová udělit klokánkům dotaci 20 milionů. „Jsem velice rád,
že vláda ten návrh jednomyslně podpořila,“ prohlásil premiér. Zároveň
vyjádřil přání, že FOD už bude moci řádně fungovat a vláda se jím
už nebude muset zabývat.

Sobotka také prohlásil, že informace ministerstva životního prostředí o
dopadech plánovaného rozšíření polského hnědouhelného dolu Turów na
přilehlé české území jsou znepokojivé. Proto se i o uvedené problematice
bude jednat osmého dubna na jednání ministrů české a polské vlády.
Česká strana bude chtít přimět polskou stranu, aby realizovala veškerá
možná opatření, aby se zamezilo negativnímu ovlivnění vodních poměrů
na českém území.

Ministr zemědělství Marian Jurečka uvedl, že vláda schválila
odškodnění pro zemědělce, kteří byli postiženi loňským
katastrofálním suchem, ve výši 600 milionů. 300 milionů pochází z
vládní rozpočtové rezervy, 300 milionů z úspor ministerstva zemědělství.
Kompenzace dostane každý zemědělec, který prokáže ztrátu u komodity
větší než 30 % ve srovnání s průměrem za poslední tři roky.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Pořadatel Českého slavíka vstoupil do hádek kolem Ortela: V anketě zůstal,
protože...

Zatímco někteří, jako například rapper Radek Banga, kritizují účast
skupiny Ortel v soutěži Český slavík, samotný pořadatel účast
kontroverzní kapely v hudební anketě hájí. Píše o tom server Lidovky.cz.

Připomněl, že během sobotního večera, kdy se v Hudebním divadle Karlín
udělovaly hudební ceny popularity, na stupních vítězů hned dvakrát
stanulo kontroverzní uskupení Ortel, známé svými xenofobními texty. Jednou
ocenění převzala celá kapela, podruhé jen její frontman jako druhý
nejpopulárnější zpěvák roku.

Už v průběhu večera se kvůli ocenění skupiny Ortel začali hlasitě
ozývat někteří z účastníků slavnostní události. Rapper Banga opustil s
manželkou na protest proti politice Slavíků sál, stejně tak herečka Iva
Pazderková. Zpěvák Ben Cristovao se do divadla ze stejných důvodů neměl
ani zájem dostavit.

Jak ale server píše, podle pořadatele hudební ankety, v níž hlasuje
veřejnost, nikoli odborná porota, však není kritika na místě. Hájí se
hlavně obavou z nařčení, že se coby organizátor ankety dopouští
cenzurních zásahů.

„Vzpomeňme, co následovalo před pár lety, kdy byl ze soutěže Hvězda
internetu kvůli mimořádně vulgárním textům vyřazen raper Řezník.
Zvedla se velká vlna nevole a kritiky. Mnoho osobností se vyjadřovalo v tom
smyslu, že svoboda slova je nedotknutelná a pořadatel soutěže byl
obviňován z cenzury. Nyní se zdá, že lidé jsou v názoru na tuto věc
rozděleni,“ říká pro server Lidovky.cz v reakci na kritické hlasy
některých interpretů Jaroslav Těšínský, zástupce pořadatelské
společnosti Musica Bohemica.

Nesouhlasné reakce prý přesto chápe. Zároveň ale dodává: „Buďme rádi,
že žijeme ve svobodné zemi, kde má každý právo svůj názor projevit.
Nicméně se domníváme, že lepší než obviňovat pořadatele ankety a volat
po cenzuře a vylučování, by bylo řešit uspokojivě problémy společnosti,
ve kterých má hlasování pro toho či onoho příčinu.“

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Soud se vyjádří k údajné nečinnosti prezidenta Zemana v profesorské kauze

Ústavní soud dnes vyhlásí, jak rozhodl o stížnosti fyzika Ivana
Ošťádala a Univerzity Karlovy. Směřuje proti rozhodnutí Nejvyššího
správního soudu a předcházejícímu verdiktu Městského soudu v Praze,
který zamítl žalobu na nečinnost prezidenta Miloše Zemana, napsala ČTK.

Nečinnost podle žaloby spočívala v tom, že prezident nepodepsal dekret o
jmenování Ošťádala profesorem.

Podpis prezidenta se dříve považoval za samozřejmý, spíše formální krok.
Zeman však měl k Ošťádalovi výhrady kvůli jeho údajným někdejší
kontaktům s komunistickou Státní bezpečností a profesorem jej nejmenoval.

Podle verdiktu správních soudů prezident nezůstal v profesorské
záležitosti nečinný, protože svůj záměr nejmenovat Ošťádala
vyjádřil v dopisu tehdejší ministryni školství Kateřině Valachové.
Městský soud i Nejvyšší správní soud pokládaly dopis z ledna 2016 za
formu rozhodnutí a jasně vyjádřený projev vůle.

Podle ústavní stížnosti Ošťádala a univerzity však prezident dopisem jen
informoval ministryni o tom, že „v rámci svých vnitřních úvah dospěl v
blíže neurčené době k rozhodnutí o nejmenování docenta Ošťádala
profesorem“, což však není relevantní projev vůle, který by směřoval
navenek. Podle stížnosti je nutné požadovat od státních orgánů, aby
rozhodovaly v předepsaných formách.

Nejvyšší správní soud sice v březnu zamítl kasační stížnost
Ošťádala a Univerzity Karlovy kvůli údajné nečinnosti prezidenta v
řízení o jmenování fyzika profesorem, jejich druhé stížnosti ale
vyhověl. Městskému soudu v Praze tak nařídil, aby znovu řešil žalobu
směřující proti rozhodnutí o nejmenování Ošťádala, kterou původně
označil za opožděnou. Otázku včasnosti žaloby měl soud zvážit ještě
jednou.

Společně s Ošťádalem Zeman nejmenoval další dva navržené kandidáty,
ředitele Národní galerie Jiřího Fajta a Jana Eichlera z Vysoké školy
ekonomické. Fajt se rovněž bránil neúspěšnou žalobou a poté podal
ústavní stížnost.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Soud uznal Nečasovou vinnou v kauze zneužití zpravodajství

Soud dnes uznal Janu Nečasovou (dříve Nagyovou) a trojici zpravodajců
vinnými v kauze zneužití Vojenského zpravodajství. Rozsudek není
pravomocný, lze předpokládat, že obžalovaní se proti němu odvolají.
Výši uložených trestů soud teprve oznámí.

Aféra kolem někdejší šéfky premiérova kabinetu přispěla v roce 2013 k
pádu vlády Petra Nečase (ODS). Nagyová podle verdiktu nezákonně
zaúkolovala zpravodajce, aby sledovali Nečasovu tehdejší manželku Radku.
Využila k tomu svůj „blízký osobní poměr“ s premiérem. Státní
zástupci tvrdí, že získáním informací o manželce chtěla uspíšit
Nečasův rozvod.

Předchozí soudkyně Helena Králová obžalované u Obvodního soudu pro Prahu
1 opakovaně osvobodila. Zprošťující verdikty však pokaždé zrušil
odvolací senát, který nakonec nařídil soudkyni vyměnit kvůli
nerespektování jeho právních názorů. Věc převzala Pavla Hájková. :
Psali jsme: : : : : Česká obchodní inspekce: Ohlédnutí za letní
turistickou sezónou : : : : Kroměříž: Do plánu zimní údržby přibyly
komunikace v Trávníku : : : : Vylízaný mozku, šílenče, udeřil Zeman
kvůli hnusnému článku o roce 1968 : : : : Cheb: Betonové city bloky
nahradily květináče

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Farmář v kurníku objevil obrovské vejce a byl ohromen jeho obsahem (FOTO)

Obrovské vejce o velikosti dlaně dospělého muže váží 176 gramů, což
třikrát převyšuje váhu standartního slepičího vejce. Tento „úlovek“
objevil australský farmář Scott Stockman. Ale když muž vajíčko rozbil,
byl velmi překvapen. Majitel společnosti Stockman’s Eggs řekl, že za celý
život neviděl nic podobného.

Na farmě je více než 3 000 slepic, proto není možné najít slepici, která
snesla toto vejce. Vejce také sbírá speciální přístroj.

Majitelé farmy si vzpomněli, že jednou jejich slepice snesla vejce, které
vážilo 140 gramů, ale nebylo natolik velké jako toto.

Ale největší překvapení způsobilo to, co bylo uvnitř. Tam farmář našel
ještě jedno vejce.

„To je přírodní zázrak, nečekali jsme, že uvidíme něco podobného,
mysleli jsme, že tam budou čtyři žloutky," řekl šokovaný Scott.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Je to zavádějící. Chcete přilákat čtenáře! Do kauzy Čapí hnízdo
vstoupil Agrofert

Společnost Agrofert dnes odmítla informaci, že jí byla vyměřena
šestimilionová pokuta za pochybení při čerpání dotací na konferenční
centrum Čapí hnízdo. V dnešní tiskové zprávě Agrofert uvedl, že v době,
kdy byla pokuta udělena, neměla firma se společností Farma Čapí hnízdo
nic společného. Informaci o udělení pokuty za neoprávněné čerpání
dotací dnes zveřejnil server Neovlivni.cz.

"Předně považujeme za nutné zdůraznit, že společnost Agrofert, a.s., v
uvedené době neměla s Farmou Čapí hnízdo nic společného. Jedná se o
zavádějící interpretaci, která má jediný účel - přilákat čtenáře,"
reagovala společnost, kterou vlastní ministr financí Andrej Babiš (ANO).

Server Neovlivni.cz dnes informoval o dvou auditech, které zjistily
neoprávněné čerpání evropských dotací na budování centra Čapí
hnízdo. Spočívalo v tom, že společnost dostala peníze dříve, než
uhradila faktury na stavební práce. Postup při čerpání dotací je opačný
- projekt se nejprve musí zaplatit, až pak mohou být vyplaceny dotace.
Auditoři proto vyměřili společnosti Farma Čapí hnízdo pokutu ve výši
3,6 milionu korun, po připočtení penále se částka vyšplhala na šest
milionů.

Společnost Agrofert potvrdila, že audit z roku 2011 odhalil u Čapího hnízda
opožděné proplacení faktury a navrhl pokutu. "V roce 2009 došlo v projektu
farmy Čapí hnízdo k administrativnímu pochybení, při kterém byla faktura
na stavební práce dodavateli proplacena se zpožděním oproti žádosti o
čerpání," tvrdí Agrofert. Dodává, že 99 procent této pokuty bylo
společnosti na základě žádosti odpuštěno.

Podle Agrofertu nejsou podobné problémy při čerpání dotací z fondů EU
neobvyklé, situaci podle něj zdramatizovala média. "Snaha médií udělat z
administrativní chyby skandál za každou cenu je zarážející, ale zároveň
jasně ukazuje na fakt, že má kauza jediný smysl - poškodit jméno
společnosti Agrofert, a.s.," reagovala společnost.

Podle dříve zveřejněných informací serveru Neovlivni.cz patřila
společnost Farma Čapí hnízdo do roku 2008 do Babišova holdingu Agrofert.
Aby dosáhla na dotaci, byly její akcie převedeny na anonymní formu akcií na
doručitele. Po pěti letech, kdy musela dodržovat tyto dotační podmínky, se
společnost vrátila zpět do Babišova koncernu.

Vlastník Agrofertu Babiš dnes ČTK řekl, že o případu nic neví. V
sobotním vydání deníku Lidové noviny chybu v udělení dotací odmítal. "Dotace
pro farmu Čapí hnízdo byla v minulosti opakovaně kontrolována úřady bez
jakéhokoli nálezu. Je absurdní, že mě někdo vyzývá k přiznání chyby,
kterou jsem neudělal a nemohl udělat," uvedl.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Zákon o hanobení Zemana: Přes držku, hajzle, hubu rozbít, jak říkáme my
havíři. Kromě nadávek se ale objevila i zatím neznámá informace

Reakcemi na znovuzavedení zákona, jenž by měl přinést trest za hanobení
hlavy státu, se to jen hemží. Terčem kritiky je především jeden z
navrhovatelů, komunistický poslanec Zdeněk Ondráček, jenž býval
příslušníkem pohotovostního pluku SNB. A poslanec Otto Chaloupka pak
upozornil na projev jeho otce, kovaného komunisty Jaroslava Ondráčka.

„A když s tím budete mít problém, tak vám esenbák Ondráček dá ještě
přes držku,“ nechal se slyšet Petr Sedláček.

„Zřejmě se už skoro všichni zbláznili. Včera návrh na osekání listiny
základních práv a svobod, dnes na trestní postih za vyjádření svobodného
názoru na hlavu státu,“ reagoval na zákonné novinky Jiří Dienstbier (ČSSD).

„Připomeňme si, jak už od útlého mládí vychovává národ komunistický
poslanec Ondráček, který chce spolu s dalšími obnovit trest za urážku ‚majestátu‘,“
poukazuje na video ze serveru YouTube reportér ČT Marek Wollner.

Připojil se k němu i reportérský kolega Filip Horký. „ ‚Čím víc
budou hanobit naše představitele, tím víc peněz dostanou.‘ Příslušník
pohotovostního pluku SNB. Nyní poslanec Parlamentu ČR. A teď také jeden z
lidí, stojících za zákonem požadujícím vězení právě za ‚hanobení‘
prezidenta. Něco se zjevně nikdy nezmění. Zdeněk Ondráček, poslanec KSČM,
který jako jediný zákonodárce navštívil otevření pseudozastupitelství
Doněcku, kam i opakovaně jezdí...“ uvedl.

Video s rozhovorem s „mladým esenbákem"“najdete ZDE.

„Taky si myslíte, že ten člověk je normálně česky na přes držku?
Jestli se chcete odpoutat od tohohle hajzla, přijďte na Václavák,“ burcuje
aktivista Tomáš Peszynski.

„Nelze mít některé projevy takové rázné, pravil bývalý příslušník
pohotovostního pluku SNB a zamával obuchem,“ sdělil k návrhu komentátor
Jindřich Šídlo a poukázal na Ondráčkův rozhovor s DVTV.cz. Ten můžete
nalézt ZDE.

Poslanec Otto Chaloupka si pak servítky nebral. „Fotr zmetek, syn zmetek.
Místo toho, aby byl zalezený někde v pustině a byl rád, že nebyla revoluce,
ale jenom ‚revoluce‘, tak to, lempl bolševický, ještě otvírá tu svou
mordu,‘ uvedl a sdílel projev Jaroslava Ondráčka (ZDE).

„V první řadě je nutné si uvědomit, že sdělovací prostředky,
počínaje televizí a konče Mladou frontou, má v ruce někdo jiný než naše
strana. Říkám to zodpovědně a přál bych si, aby se také odpovědní
lidé brali k zodpovědnosti, protože jsme dovolili, že blbnou národ, že
lidé nevědí, co mají dělat. To je samá výzva, samý tohle tamhle, ale
nikde nic. Podívejte se, mám syna, který slouží v pohotovostním pluku.
Jsem na to hrdý, byl u toho zásahu, byl i u předešlých zásahů.
Samozřejmě jsem s ním telefonoval. A on mi říká, tati, my jsme neprovedli
nic horšího, než jak jsme zasáhli v lednu. Za to jsme byli tenkrát
pochváleni, a dokonce si myslím, že někdo i povýšený. Dneska je za to
zatracujeme,“ zaznělo například v projevu, který Ondráček pronesl na
mimořádném zasedání ústředního výboru KSČ 24. 11. 1989.

„Myslím si, že bychom do předsednictva ústředního výboru strany měli
navrhnout minimálně dva dělníky, už o tom mluvil kdysi Tonda Mladý, na
jednom zasedání. Pak se to takticky přešlo. Jak je vidět, tak je potřeba,
aby i ti dělníci do toho mluvili, protože zatím jsme ještě dělnickou
stranou a myslím si, že jí budeme. No a na funkci, já to musím říct, a je
to samozřejmě můj návrh – na funkci generálního tajemníka navrhuji
soudruha Lišku, vedoucího tajemníka krajského výboru, kterého vidím jako
schopného, průbojného, prostě člověka, který se nebojí jít do věcí,
který, jak říkáme my havíři, je i ochoten si tu hubu rozbít. Protože
jestli budeme taktizovat a budeme se něčemu pořád vyhýbat a budeme
kličkovat, tak dopadneme tak, jak v tom vedlejším našem kamarádském Polsku,
Maďarsku, NDR atd. A to náš národ nechce. My to všichni víme. My jsme tady
od toho, abychom ukázali cestu, kam chceme jít,“ dodal také.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Média: Porošenko uvažuje o možnosti referenda o autonomii DLR a LLR

Ukrajinský prezident Petro Porošenko uvažuje o možnosti uspořádání
referenda, v němž mají občané země vyjádřit svůj vztah k myšlence
autonomie Kyjevem nekontrolovaných území Donbasu, píše v sobotu ukrajinský
týdeník ZN.UA.

Podle informace týdeníku se pokládá podobné referendum za alternativu
volbám v nekontrolovaných regionech Donbasu.

„Podle informace našich zdrojů se Porošenko periodicky vrací k myšlence,
které se sám vzdal v roce 2015. Jde o možnost uspořádání referenda, v
němž mají občané Ukrajiny vyslovit svůj postoj k myšlence autonomie
odtržených území Donbasu. Motiv je jasný: řeknou-li občané „ano", bude
prezident zbaven odpovědnosti za prosazování v Radě rozhodnutí
nebezpečných pro jeho rating. Řeknou-li „ne", bude moci ospravedlnit
zmaření minských dohod vůli lidu-suveréna", píše vydání.

Na mítincích na začátku dubna 2014 obyvatelé Doněcké a Luhanské oblastí
Ukrajiny, kteří neuznali legitimitu únorového státního převratu na
Ukrajině, vyhlásili vytvoření „lidových republik". Po referendech
uspořádaných v květnu vyhlásily tyto republiky svou svrchovanost a
zformovaly vlastní mocenské orgány, a v listopadu se konaly v DLR a LLR volby
hlav republik a poslanců parlamentů.

Podle bodů Komplexu opatření pro implementaci minských dohod, který
schválila 12. února 2015 kontaktní skupina pro urovnání situace na Donbasu,
má být republikám poskytnut zvláštní status, pak se tam mají konat volby,
a teprve potom bude rozhodnuto o definitivním statutu těchto území ve
složení Ukrajiny. Úřady samozvaných Doněcké a Luhanské lidových
republik po schůzce „normandské čtyřky" na nejvyšší úrovni v Paříži
souhlasili s přenesením místních voleb z roku 2015 na únor až duben 2016.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
SPD v Moravskoslezském kraji přichází o členy. Prý za to může známý
muž z Okamurova hnutí

Z hnutí Svoboda a přímá demokracie (SPD) v Moravskoslezském kraji
odcházejí členové. Na vině je údajně předseda a nový poslanec Lubomír
Volný a jeho styl vedení místní organizace. Členové hnutí jej chtějí
prostřednictvím petice zbavit mandátu. Informuje o tom dnešní Mladá fronta
Dnes (MfD). Zprávu převzala ČTK.

Předseda SPD Tomio Okamura na Facebooku napsal, že návrh na odvolání
Volného na nedávné krajské konferenci hnutí nepadl.

„Sesbíráme podpisy a budeme chtít jeho odvolání. Toto bude příležitost
ukázat, jak má odvolatelnost politiků fungovat,“ uvedla Jana Barvíková z
Ostravy. Okamura o možnosti odvolávání politiků dlouhodobě mluví. Na
Facebooku dnes uvedl, že poslance podle nynějších zákonů odvolat nelze.

Nespokojení členové SPD podle MfD tvrdí, že předseda a poslanec Volný se
chová jako diktátor, obklopuje se lidmi, kteří hlasují podle něj, a strana
tak není demokratická. Volný oponuje, že členů SPD v kraji přibývá,
aktuálně má údajně 350 nových žádostí. „Dobrovolně od nás odešli
nasazení agenti Realistů, ODA, Rozumných a ještě jedné nejmenované
politické strany s blízkým programem, kteří vynášeli naše interní
informace a nakonec dokonce kandidovali za tyto konkurenční politické
subjekty v parlamentních volbách,“ uvedl Volný, který se přímého
odvolání neobává.

Okamura se za Volného postavil. „Před několika dny tam proběhla krajská
členská konference a k ničemu takovému vůbec nedošlo a ani nikdo
odvolání (Volného) nenavrhl,“ napsal šéf SPD na Facebooku.

Podle listu po hádkách odešli z SPD například i zakládající členové,
manželé Pavlína a Andrzej Matykiewiczovi. Matykiewicz byl předsedou SPD na
Ostravsku, jeho žena krajskou koordinátorkou. Loni v srpnu Matykiewiczová s
dětmi odjela na dovolenou do Bulharska a podle jejího tvrzení pro MfD Volný
obešel některé okresní schůze a tvrdil, že jela na dovolenou s bývalým
senátorem Petrem Gawlasem z ČSSD a chystá puč v SPD, což odmítá.
Následovalo vyškrtnutí z kandidátky a zbavení členství. „Dříve člena
jmenovalo ústředí v Praze, teď předsednictvo v regionu. Volný nechce
jmenovat členem nikoho neprověřeného, jen své známé a jejich rodinné
příslušníky,“ uvedla Matykiewiczová.

Dění v SPD kritizují i další, jen na konci října podle MfD odešlo 23
lidí z buňky v Havířově. „Pan Volný jedná autoritativním způsobem s
nadřazeností a manipuluje s názorem ostatních. Jakýkoli náš požadavek na
diskusi či zlepšení spolupráce byl z jeho strany považován za útok na
vedení kraje. Každý byl umlčován,“ uvedl Miroslav Krejčí, bývalý
člen SPD z Havířova. I tuto kritiku Volný odmítá.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Špičky ČSSD se sejdou v Hradci Králové už v listopadu, informoval
ústřední tajemník Kucián. Jemu hrozí konec. Poche prý zkouší bojovat s
Hulinským

Podle mnoha zdrojů, které máme uvnitř sociální demokracie a Lidového domu,
je tamní situace velmi nepříjemná. Zaměstnanci se bojí o svá místa
vzhledem k nedostatku peněz a mnozí regionální politici volají po konci
současného vedení. To ovšem i nadále zůstává na svých postech.

Jak navíc informoval ústřední tajemník sociální demokracie Michal Kucián:
„Jednání ÚVV ČSSD se uskuteční v neděli 19. 11. 2017 od 13.00 hodin v
Kulturním domě Střelnice. Předcházet mu bude tamtéž od 12.00 hod.
předsednictvo ČSSD. Pozvánka a podkladové materiály budou odeslány v
následujících dnech," napsal Kucián.

Je to již několikátá změna termínu, ve které se evidentně nevyznají ani
samotní členové partaje. „Nejprve šlo o termín v dubnu, pak v únoru,
teď je to listopad, přičemž Zaorálek, Chovanec i Sobotka jsou na svých
místech. Poche na KVV Prahy řekne o Sobotkovi, díky němuž je ve funkcích a
při penězích, že je vinen z volební prohry, slyší to desítky lidí, ale
nic se neděje," uvedl náš pražský zdroj s tím, že právě europoslanec
Poche nyní bojuje za přeregistraci sociální demokracie na Praze 10.

Další věcí, která se týká sociální demokracie, bude možné odvolání
výše zmíněného Kuciána z pozice ústředního tajemníka. I Kucián je pro
většinu členů trnem v oku a hovoří se o něm jako o "pomocníkovi magistra,
inženýra", čímž je myšlen právě málo známý europoslanec Poche. Jak
uvedl další náš zdroj: „Tak ÚVV bude už v listopadu, možná ÚVV
odvolá ústředního tajemníka a bývalého zastupitele z Prahy 3 Kuciána."

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Hrozící kolaps dolaru a dalších velkých měn vyžene cenu zlata za hranici
10 000 dolarů

Unce zlata bude stát až 10 000 dolarů, jakmile globální měny začnou
krachovat a centrální banky se budou muset uchýlit ke zlatem krytému
monetárnímu systému, řekl Byron King, editor Jim Rickards’ Gold Speculator.

„Když se podíváte na globální zásobu peněz a podpoříte to 40 % zlata,
potřebuješ zlato na úrovni 10 000, aby ta matika fungovala, a to hovoříme
jen o 40 procentním krytí," řekl v rozhovoru pro Kitco News. „Je to kvůli
možné smrti moderních měn".

Analytik ovšem neupřesnil, v jakém konkrétním časovém období stoupne
cena zlata ze současné úrovně 1 325 dolaru za unci, zmínil ale, že se to
bude muset stát, jelikož současná bublina, která obsahuje desítky bilionů
amerických dolarů, nemůže existovat navždy.

„Je to jako příběh muže, který zbankrotoval, nejdříve to šlo pomalu,
ale následně to přišlo jako blesk z čistého nebe. Je to stejné s
americkým dolarem, s eurem, s (japonským — red.) jenem. Vytvořili jsme
biliony a biliony, desítky bilionů, téměř stovky bilionů dolarů,
obligací, které jednoduše nemohou být nikdy splaceny. Bude se to muset stát,"
řekl analytik.

King poznamenal, že zásoby zlata jsou v současné době atraktivnější než
před dvěma lety. Expert také prohlásil, že dnešní těžaři jsou
podpořeni „lepšími čísly" a „chytřejšími geology".

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jirko Dienstbiere, tohle je na pěst. Pozoruhodný příběh politika, který
nechtěně dostal do sedla Klause i Zemana

Ministr Jiří Dienstbier opouští Sobotkovu vládu. Patřil k jedné z jejích
nejvýraznějších tváří, není proto od věci si připomenout politický
příběh politika známého jména, velmi vyhraněných názorů a pestrého
osudu.

Jiří Dienstbier se narodil 27. května 1969 ve Washingtonu D.C. Jeho
stejnojmenný otec tehdy v hlavním městě USA působil jako zpravodaj
Československého rozhlasu. Jeho syn tak získal narozením i občanství
Spojených států amerických, o kterém se prý dozvěděl až v roce 1990.

Vyrůstal v prostředí disentu a Charty 77, i když jeho otec, mluvčí a
výrazná osobnost Charty, od rodiny odešel. Wikipedie o něm uvádí, že byl
kvůli politickým aktivitám rodičů v dětství perzekuován a nesměl chodit
na jazykovou základní školu ani na gymnázium. Na střední průmyslové
škole byl spolužákem dalšího z „disidentských dětí“, Marka Bendy.

Po roce 1989 začal studovat práva a byl politicky aktivní v Občanském fóru.
Pamětníci vzpomínají, jak významně zasáhl do jeho dějin na podzim 1990
na sněmu v Hostivaři. Tam kandidovali na předsedu někdejší disident Martin
Palouš a proti němu Václav Klaus. Delegát Dienstbier junior vystoupil s
ostrým projevem, ve kterém sepsul Klause za jeho chování a nedostatek
občanské statečnosti před rokem 1989 takovým způsobem, že prý právě po
tomto zážitku řada delegátů natruc volila Klause, který se stal předsedou
OF a novou hvězdou české politiky.

I Petr Uhl, jinak Dienstbierovi názorově blízký, na to později vzpomínal:
„Volbu ... ovlivnil podle mého názoru naprosto nešťastný výrok Jiřího
Dienstbiera mladšího, který srovnávaje oba kandidáty uvedl, že v době,
kdy Martin Palouš přečetl na Václavském náměstí dokument Charty 77 a byl
za to Státní bezpečností na místě zatčen, Václav Klaus odmítl podepsat
solidarizační prohlášení s Václavem Havlem. Já se domnívám, že lidé,
kteří na sněmu seděli, a devadesát procent z nich, ne-li více, nemělo
nikdy s opoziční nebo disidentskou činností v minulém režimu nic
společného, byli ještě více popuzeni.“

Dienstbier si mezitím dostudoval práva a bezprostředně po dokončení
fakulty nastoupil do advokátní kanceláře bývalého premiéra Mariana Čalfy.
Později se stal jeho partnerem. Kromě toho se stále věnoval politice,
především na komunální úrovni. Za Občanské hnutí, které v
devadesátých letech vedl jeho otec, se již v roce 1994 stal zastupitelem na
Praze 2, v roce 1997 po rozpadu otcova projektu přestoupil do ČSSD.

Byl rovněž předsedou mládežnické organizace ČSSD v době, kdy jí
předsedal Miloš Zeman. Jejich vzájemné napjaté vztahy oba připomněli o
mnoho let později, když proti sobě kandidovali na prezidenta.

V roce 2006 se za ČSSD dostal do pražského zastupitelstva, a tím začal
Dienstbierův postup do velké politiky. V roce 2010 již komunální
kandidátku vedl a dovedl pražskou ČSSD k nejlepšímu výsledku více než 17
procent. Odmítl však koalici s ODS, kvůli čemuž se rozhádal s kolegy (zejména
s předsedou ČSSD Petrem Hulínským), a odstoupil z vyjednávacího týmu.
Jednání svých kolegů označil za podrazácké.

Dienstbierovo jaro 2011

Po volbách 2010 se stal stínovým ministrem spravedlnosti ČSSD a od toho se
datuje jeho nástup do vysoké politiky. Podporoval Bohuslava Sobotku na
předsedu a díky tomu se na jaře 2011 stal místopředsedou ČSSD. Jaro roku
2011 pro něj bylo neobyčejně turbulentní, jen o několik týdnů později
byl zvolen senátorem za obvod Kladno. Ten převzal po svém zemřelém otci,
který byl kladenským senátorem od roku 2008.

Na konci roku 2011 se v ČSSD objevil návrh kandidovat populárního
Dienstbiera na prezidenta republiky. V následujícím roce jej strana do voleb
oficiálně nominovala a stal se jedním z jejích černých koní. Se ziskem
16,12 procenta hlasů skončil na čtvrtém místě, jen těsně za Janem
Fischerem. V kampani zaujal zejména střety s pozdějším vítězem voleb
Milošem Zemanem. Před druhým kolem odmítl Zemana navzdory přání řady
svých spolustraníků podpořit a naopak za sebe podpořil jeho soupeře Karla
Schwarzenberga.

Do dějin se zapsaly zejména jeho střety s Milošem Zemanem, kterého
několikrát vypeskoval, že kouří v zákulisí prezidentských debat, nebo o
něm vykládal, že podporuje sexistické stereotypy, přičemž připomínal
Zemanovy někdejší košilaté výroky o nadějné političce ČSSD Petře
Buzkové. „Když se ve společnosti zvedá extrémní nálada, je na čelných
představitelích státu, aby za pomoci své autority iniciovali uklidnění
situace,“ vyzýval.

O POTÝKÁNÍ OBOU KANDIDÁTŮ ČTĚTE NAPŘÍKLAD ZDE.

V roce 2013 se velmi výrazně vyhranil proti zvolenému prezidentu Zemanovi, v
senátu mu například ostentativně blokoval některé kandidáty do
Ústavního soudu. Na zemanovské křídlo v ČSSD kolem Michala Haška
intenzivně útočil třeba na sociálních sítích, až se rázný
děčínský poslanec Jaroslav Foldyna neudržel a vzkázal spolustraníkovi,
že je „na pěst“. Kromě toho zaujal v létě 2013 i svou účastí na
Prague Pride.

Po sněmovních volbách a vypuknutí sporů v ČSSD se vehementně postavil za
premiéra Sobotku v jeho boji proti „lánským pučistům“. Spekulovalo se,
že právě on má prsty v bleskurychlé aktivizaci tisíců mladých
demonstrantů, kteří několik dní v Praze skandovali „Za Sobotku, za
demokracii“.

DEMONSTRACE ZA SOBOTKU SI PŘIPOMEŇTE ZDE.

Následně se v Sobotkově vládě stal ministrem bez portfeje, zaměřeným na
lidská práva a rovné příležitosti. Stal se rovněž předsedou
Legislativní rady vlády, díky čemuž měl zásadní vliv na veškerou
legislativu.

Ve vládě se profiloval výraznou aktivitou v oblasti lidských práv, v rámci
Agentury pro sociální začleňování založil například neziskovou
společnost HateFree, bojující proti projevům nenávisti. Podle mnohých se
stal jedním z nejvlivnějších členů Sobotkovy vlády, spolupracoval
zejména s ministryní práce a sociálních věcí Michaelou Marksovou. Na
podzim 2014 dokázal kromě toho obhájit svůj senátorský mandát.

V ČSSD se mu dařilo mnohem méně, z užšího vedení strany vypadl a
žádná jeho další kandidatura již neměla úspěch. Na sjezdu v roce 2015
kandidoval na prvního místopředsedu a proti Milanu Chovancovi a Jeronýmu
Tejcovi získal jen 75 hlasů.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Zimola: Sobotka uvažoval, že složí funkci

V sociální demokracii prý deset měsíců před sněmovními volbami roste
nervozita z toho, zda bude strana schopna čelit mašinerii Andreje Babiše.
Předseda Bohuslav Sobotka se prý ocitá pod stále silnějším tlakem
spolustraníků.

K nejhlasitějším kritikům patří jihočeský hejtman Jiří Zimola, podle
kterého je Sobotka především nevýrazný. Oceňuje to, jak zvládá
řízení vlády, která je podle Zimoly úspěšná, ale je to podle něj na
úkor strany. Zimola přidal svůj zážitek se zkušeným rakouským politikem
(hejtmanem Dolních Rakous, sousedících se Zimolovým Jihočeským krajem),
který mu nedávno při setkání radil, že jediným východiskem ze situace je
rozdělit funkci premiéra a předsedy strany.

„Vidí jedinou možnost, jak z toho se ctí ven: že předseda vlády i strany
rozdělí obě funkce, dovládne jako premiér, jako nezpochybnitelný premiér
s podporou své strany. A že předsedou strany bude někdo jiný, někdo, koho
premiér svým způsobem doporučí. Protože to je evoluční vývoj, žádná
revoluce,“ popsal Zimola v rozhovoru pro server Echo24.cz. Podobný návrh
podle něj už v ČSSD zazněl, dokonce přímo na jednání předsednictva.
Předseda Sobotka jej prý tehdy odmítl, že prý by ČSSD přinesla více
škody než užitku.

Zimola si však nemyslí, že by se oddělení funkcí mělo řešit „na sílu“
na jarním sjezdu ČSSD. „Sjezd by se neměl stát válkou růží. Sjezd už
má být demonstrací jednoty a síly,“ myslí si. Navíc se obává, že by
půl roku před volbami voliči podobnou revoluci už nevzali. Proto počítá s
tím, že ČSSD půjde do voleb v současném rozestavění a o jejím osudu
následně rozhodnou voliči.

Varianta, kterou předseda strany zavrhne, podle Zimoly nemůže být na pořadu
dne. „Premiér se evidentně – ať už sám, nebo se svými poradci – i
touto variantou zaobíral. A evidentně ji, přinejmenším před třemi týdny,
zavrhl,“ říká. Pokud by turbulentní okolnosti přiměly premiéra změnit
názor, bude třeba se o něm bavit.

Každopádně je podle jihočeského hejtmana třeba, aby se v ČSSD něco
změnilo. „Asi se mnou budete souhlasit, že sociální demokracie dnes
zažívá volný pád. A já ve vedení žádnou změnu, žádnou dynamiku
nevidím,“ říká.

Další vhled do zákulisí stále ještě nejsilnější vládní strany
poskytla ministryně práce a sociálních věcí Michaela Marksová, která
dala rozhovor deníku Právo. Podle ní Sobotka například výměnu dvou
ministrů z minulého týdne adresoval dovnitř strany, chtěl svým kolegům z
ČSSD ukázat, že vyvodil nějaké důsledky z neúspěšných krajských voleb.

Spekulovalo se, že by mezi vyhozené ministry měla spadnout i Marksová,
nakonec však prý „pohovor“ s premiérem obnášel především
vyjasňování nedorozumění. „Připadalo mi, jako kdyby mu někdo o mně
říkal nějaké věci, které se nakonec ukázaly, že nejsou pravda,“
dodává ministryně.

Sobotka jí prý vyčítal zejména to, že se nevěnuje tradičním tématům
voličů ČSSD, jako jsou důchody nebo minimální mzda. „Ale já tyhle věci
pořád opakuji, a protože jsem v posledních dvou žebříčcích popularity
docela vysoko, tak bych řekla, že i lidé to takto vnímají,“ ohradila se.

Témata, za která byla tradičními voliči ČSSD kritizována, jako adopce
dětí homosexuálními páry, jsou podle Marksové „na okraji agendy“.
Hlavním cílem je pro ni stále „podpora poctivě pracujících lidí“.

Marksová odmítá tvrzení některých, že ve vládě přežila jen proto, že
premiér Sobotka nesehnal nikoho, kdo by ji rok před volbami vystřídal. Ona
sama to vnímá jen jako spekulace. „Nicméně když se mé jméno začalo
objevovat v médiích, hodně lidí panu premiérovi psalo, že je to snad omyl,“
pochlubila se podporou.

Pak se pustila do všech spolustraníků, kteří veřejně kritizují Sobotku,
včetně Jiřího Zimoly. „Pokaždé, když někdo něco takového říká
nahlas, tak nám ubírá procenta,“ rozčílila se. Všichni v ČSSD prý
vědí, že hádky před volbami stranu poškozují, a zažili to již před
minulými volbami, kdy spolu bojovaly frakce „sobotkovců“ a „haškovců“.

Ona sama je prý odhodlána stát za premiérem Sobotkou. „Ráda bych
připomněla, že jsem za nikým jiným ani nikdy nestála,“ zdůraznila
Marksová nakonec.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Porošenko porušuje zákony! Protiputinovský novinář drsně zaútočil na
ukrajinského prezidenta

Bývalý editor deníku Moscow Times a velký kritik ruského prezidenta Putina
Oleg Suchov tvrdí, že ukrajinský prezident Petro Porošenko porušuje zákony
a dělá z Ukrajinců „idioty“.

Suchov se vysmívá údajné Porošenkově zálibě v pronášení „ctnostně
a slavnostně“ znějících výroků, které vymýšlejí jeho talentovaní
textaři. „Často zní podobně jako Cicero nebo Cato a chybí mu už jen ta
tóga. Když ale přijde na to, aby vedle krásně znějících řečí
přikročil k činu, ukáže se, že má blíž k neschopnému sovětskému
ouřadovi,“ kritizuje Suchov ukrajinského prezidenta a jako příklad
Porošenkovy laxnosti uvádí jeho postoj k lustračnímu zákonu.

„Ten zákon měl očistit státní správu od úředníků spojených s
bývalým prezidentem Viktorem Janukovyčem a těch, kteří přišli nepoctivě
ke svému majetku. Nejvíce do očí bijící případ představuje Sergej
Kuzmenko, kterého v roce 2014 jmenoval Porošenko guvernérem Kirovohradské
oblasti. Přitom Kuzmenko je úzce spjatý s Janukovyčovým režimem a hlasoval
pro přijetí opatření, která značně omezovala občanské svobody s cílem
přibrzdit majdanskou revoluci. Vedle toho byl obviňován z financování
příznivců Janyukovyče z řad kriminálníků,“ dodává.

Ministerstvo spravedlnosti dle informací Suchova od roku 2014 „bombarduje“
prezidentovu administrativu dotazy, proč nebylo jmenování Kuzmenka
guvernérem zamítnuto. „Ovšem Porošenkova administrativa tyto dotazy
soustavně ignoruje a Kuzmenko si dále drží svoji pozici. Porošenko se
přitom ani nesnaží hledat nějaké omluvy nebo výmluvy. Jednoduše kašle na
občanskou společnost i veřejné mínění a bez uzardění porušuje zákony.
Připomíná tak v tomto ohledu chování těch, kteří nyní sedí v Kremlu,“
tvrdí Suchov.

Dokonce i lidé z Porošenkovy administrativy uznávají, že by měl projít
Kuzmenko lustračním procesem. Jeden z úředníků prezidentovy kanceláře
nedávno pro deník Kyiv Post uvedl, že prezidentovi v tomto směru zaslali
doklady potřebné ke guvernérovu odvolání. „Jenže Porošenko je
nepodepsal! Prezidentova vlastní kancelář tak oficiálně připustila, že
hlava státu porušuje zákony,“ podivuje se Suchov a informuje o dalším
případu, kdy Porošenko nepochopitelně „přimhouřil“ oči a porušil
lustrační zákon.

„Porošenko se nemá k vyhození šéfa bezpečnostní služby Grigorije
Ostafijčuka, který podléhá lustraci. Působil totiž déle než rok jako
náměstek nejvyššího kyjevského státního zástupce v Janukovyčově éře,“
uvádí Suchov a poukazuje také na zástupce náčelníka prezidentova štábu
Alexeje Dneprova, který by měl být v rámci lustračního zákona rovněž
zbaven své funkce, protože působil za Janukovyče jako náměstek ministra
školství a šéf ministerské administrativy. „Porošenko ho však odmítá
vyhodit a jako důvod uvádí naprosto nelogické nesmysly.“

Výše zmíněné příklady podle Suchova ukazují, že se prezident Ukrajiny
chová k občanům jako k malým dětem nebo idiotům . „Myslí si, že je
snadno obelstí, protože oni nejsou schopni zjistit pravdu. Porošenko si
zřejmě nevšiml, že děti už vyrostly. Ukrajinci jsou skutečně dost
chytří na to, aby poznali, že dvě a dvě jsou čtyři, černá je černá a
bílá je bílá. Není to přece tak dávno, kdy prokázali, že když
prezident země nerespektuje práva a nároky ukrajinské společnosti, potom
nezůstane ve své funkci příliš dlouho,“ uzavírá Suchov.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Stačí mu jedno zasedání vlády, aby se vyhnul trestnímu stíhání... Na
akci TOP 09 dorazili čtyři novináři a rozpovídali se o Babišovi

REPORTÁŽ Beseda, kterou pořádal think tank politické strany TOP 09 TOPAZ ve
spolupráci s Klubem na obranu demokracie, se konala první listopadovou středu
v prostorách malostranského Michnova paláce. Ten je součástí Tyršova
paláce, který nese jméno jednoho ze zakladatelů českého Sokola Miroslava
Tyrše. Panelové diskuze se účastnila čtveřice novinářů: šéfredaktor
Deníku Referendum Jakub Patočka, politický komentátor a literární kritik
Bohumil Doležal, komentátorka týdeníku Echo a serveru Echo24 Lenka
Zlámalová a Jindřich Šídlo, dlouholetý novinář Hospodářských novin,
dnes působící na serveru Seznam.cz. Historický sál, kde se debata konala,
praskal ve švech. Besedou se neslo opakovaně jediné jméno, Andrej Babiš –
a nikoliv v pěkných konotacích.

Jméno Andreje Babiše coby mocné zaklínadlo zaznělo během besedy čtveřice
novinářů na půdě Michnova paláce mnohokrát a to kvůli obavám z
možného ohrožení demokracie a polistopadového ústavního pořádku. Podle
přítomných panelistů by totiž Babiš v případě, že by se mu podařilo
vládnout, mohl směřovat k ustavení jakéhosi hybridního autoritářského
režimu, který panuje například v Polsku či Maďarsku.

Srovnání s těmito zeměmi okomentovala hned úvodem analytička týdeníku
Echo Lenka Zlámalová. Podle ní totiž úplně nesedí.„Těch souvislostí s
těmito zeměmi je hrozně málo," uvedla Zlámalová. Kampaň byla
nestandardní. Velkou roli sehrály agentury pro zjišťování veřejného
mínění. Průzkumy ale zkreslovaly situaci. Nesledovaly totiž volební
preference,“ pustila se novinářka do kreditu českých sociologických
agentur. Podle ní totiž sice agentury vydávaly všelijaké předběžné
průzkumy a odhady, například tedy průzkumy volebního potenciálu. V nich se
podle Zlámalové dají získaná data všelijak zkreslovat. „Od září
nevyšly žádné pořádné preference. Soukromé agentury byly jakoby vypnuté,“
upozornila Zlámalová na médii tak trochu opomíjenou situaci.

A kdo na tom měl podle novinářky evidentní zájem, aby nové preference
nevycházely? „Jsem přesvědčená o tom, že velký favorit voleb měl
zájem na tom, aby volební preference zůstaly zakonzervované ve stavu, který
zhruba odpovídal květnu,“ uvedla Zlámalová s jasným odkazem na hnutí ANO.
„Bylo zřejmé, že preference ANO začaly padat,“ uvedla. To, proč
agentury pro výzkum veřejného mínění nekonaly a nevydávaly preference, je
podle ní námět na investigativní práci nezávislých novinářů. „ANO
mělo zájem na tom, aby preference zůstaly zakonzervované,“ vysvětlila.
„Panovala atmosféra, že vítěz voleb je jistý. Úlohu sehrála i média,“
doplnila Zlámalová s tím, že volba lidí mohla být právě touto
atmosférou jasného vítěze ovlivněna.

„Míříme k tomu, že tu Babiš bude nějakou dobu vládnout,“ oznámila
Zlámalová a upozornila na jednu vážnou věc. A sice, že podle ní by Andrej
Babiš mohl vládnout výkonnou mocí státu i bez podpory Poslanecké sněmovny,
tedy v případě, že by se mu podařilo sestavit menšinovou vládu, kterou by
posvětil prezident. Koneckonců o tom, že by Miloš Zeman nechal menšinovou
vládu vládnout i bez důvěry Poslanecké sněmovny, se v posledním týdnu v
médiích již diskutovalo. Podle Jiřího Paroubka, se kterým
ParlamentníListy přinesly v souvislosti s jeho blížícím se opětovným
vstupem do řad ČSSD rozhovor, by to ale mohlo být pouze „dočasné“
řešení.

„Míříme do stádia, kdy tu budeme žít s trestně stíhaným premiérem,“
upozornila posluchače Zlámalová a rovněž zmínila, jak by se Babiš mohl
trestnímu stíhání vyhnout. Podle Zlámalové by totiž mohl na jediném
zasedání vlády provést výměnu na státním zastupitelství či rovnou ve
strukturách tajných služeb. Jak novinářka naznačila, celé stíhání by
se tak znenadání mohlo zastavit.

Tomuto scénáři, který je podle platných procedur proveditelný, následně
ale oponoval Jindřich Šídlo ze Seznam.cz. Podle Šídla státní zástupci
nabrali v posledních letech značné sebevědomí, jak bylo vidět v
nedávných kauzách, a nemuseli by se nechat jen tak upozadit. Podle Šídla
vítězstvím Andreje Babiše ve volbách skončila éra „první České
republiky“. Tradiční strany si podle něj ale o volební výprask říkaly,
protože se před deseti lety rozhodly „vydrancovat tehdejší ekonomickou
prosperitu země“. „Žijeme ale v zemi, kde má Andrej Babiš stále ještě
menšinu,“ ujišťoval Šídlo optimisticky a vyjádřil důvěru v
demokratické brzdy České republiky v podání Senátu a poměrného
volebního systému. „Babiš neprovede ústavní změny, nezruší Senát a
nezavede většinový volební systém,“ ujišťoval.

Do diskuze se následně vložil Jakub Patočka, šéfredaktor Deníku
Referendum, člen u voleb propadlé ČSSD a autor knihy o podnikání Andreje
Babiše Žlutý baron. Podle Patočky výsledek voleb svědčí o tom, že se v
Česku nepodařilo obnovit demokratickou a svobodnou společnost. „Velká
část společnosti se přestala cítit být tradičními stranami
reprezentována. Lidé, kteří zvolili Miloše Zemana a Andreje Babiše, si
podle Patočky neutváří svůj obraz o světě skrze média hlavního proudu.
Babiš podle Patočky ale voliče podvedl. Byl totiž v podstatě součástí
toho samého zkorumpovaného systému, který kritizoval, ač na straně
korporátu. „Faltýnek byl kápem ČSSD v Prostějově,“ připomněl
Patočka minulost Babišova blízkého spolupracovníka. Předzvěstí Babiše
byly podle Patočky Věci veřejné. Ale to, že Vít Bárta oslavoval volební
úspěch jen s majetkem v řádu milionů a s několika blondýnami na
plakátech, muselo podle Patočky Babiše neskutečně vytáčet. Co bych
dokázal já s těmi svými miliardami, musel si Andrej Babiš v té době podle
Patočky říkat. Jak Patočka připomenul, na destrukci Věcí veřejných se
významně podílela média, konkrétně Mladá Fronta Dnes. A Babiš si svůj
úspěch pojistil, uvedl Patočka, když vydavatelství MAFRA koupil.

„Česká republika se může stát největší akvizicí Agrofertu,“ varoval
Patočka. Zároveň se před obecenstvem svěřil i se svými zážitky z psaní
knihy Žlutý baron. „Žasli jsme, jak ohromný mají lidé z Babiše strach.
Jak se bojí mluvit,“ uvedl Patočka s tím, že takový strach neviděl ani
za normalizace, v době, kdy „pobíral rozum“. „A pokud Babiš ustaví
většinu, budou se dít věci horší než v Maďarsku a Polsku. Budou se
likvidovat média a existenčně i lidé. To všechno Babiš už dělal a
používal,“ varoval novinář. „Musíme vysvětlit těm lidem, co ho volili,
že je Andrej Babiš oklamal,“ dodal s tím, že se lidé musí edukovat a
učit o tom, jak vypadá zastupitelská demokracie.

Patočka: Marek Prchal je černokněžník

„Lidé musí zažít ten babišismus naplno, poznat, jak je destruktivní,“
poznamenala v následné diskuzi Lenka Zlámalová. „Lidé nestudují hlavní
média, nebo jim nerozumí. Jak ty děti máme učit?“ postěžovala si mladá
učitelka v diskuzi s panelisty.. „Viděla jsem Babiše na Facebooku. Je mi z
toho špatně,“ dodala pomyslnou tečku. Podle Jakuba Patočky zase Andrej
Babiš vyhrál za pomocí „vylhaného“ ale „uvěřitelného“ příběhu
o nekompetentní a zkorumpované politické třídě. Využil přitom svůj
image podnikatele, co dá věci do pořádku. Patočka ale zmínil i význam
role Babišova marketingového experta Marka Prchala, který je se svým umem
podle Patočky „černokněžník“.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace