Question:
Dělají si z veřejnosti šoufky? Petr Žantovský popsal svůj děsivý
zážitek, jak vypadá „debata“ na americké ambasádě

TÝDEN V MÉDIÍCH Pokus o novou hymnu považuje Petr Žantovský za nesmysl, v
čemž ho ještě utvrdilo vystoupení předsedy Českého olympijského výboru
Jiřího Kejvala v Událostech, komentářích České televize. Na příkladu
konference Amerického centra, které si k mediálnímu tématu Fake news –
falešné zprávy pozvalo jako řečníky lidi stejného ražení, ilustruje,
jak se propagandistická akce také může vydávat za diskusi. To, že
mainstreamová média mlčela o udělení Puškinovy medaile, přičítá buď
lenosti novinářů, nebo tomu, že cokoli pochází od Ruska, berou jako kdyby
pocházelo od ďábla.

Velkou mediální pozornost vyvolal v tomto týdnu představený návrh nové
verze české hymny. „Tento pokus o novou hymnu České republiky považuji za
dosavadní největší nesmysl letošního roku. Zaznamenal jsem hodně
mediálních ohlasů, pouští se to, lidé to sdílejí, na YouTube to má už
spoustu poslechů. Mám ale pocit, že mezi tím, co se o tom řeklo, nezaznělo
to podstatné. Tak to zkusím nějak rozlišit. Český olympijský výbor prý
vyvinul tuto iniciativu proto, že podle něj nejčastějším uživatelem
hraní hymny jsou sportovci, kteří se účastní světových klání, jsou tam
často úspěšní, takže by chtěli, aby hymna byla jakoby monstróznější,
delší a bojovnější,“ uvádí pro ParlamentníListy.cz Petr Žantovský
pravidelný přehled mediálních zajímavostí uplynulého týdne.

Modernizací aktuální podoby písně Kde domov můj pověřili olympionici
hudebního skladatele Miloše Boka, jenž skládá především filmovou hudbu.
V zadání stálo, aby byla hymna sebevědomější a vlastenečtější a lépe
zapadla do 21. století. „Pan Bok z Brna ji měl přeinstrumentovat, protože
ta stávající Jeremiášova instrumentace, kterou všichni známe a která se
hraje při všech oficiálních událostech, Českému olympijskému výboru
nestačí. Navíc se má přidat původní druhá sloka, která je za prvé
velmi silně fixována na náboženství a za druhé velmi fixována na
nacionality ve smyslu národovectví a vlastenectví, nikoli nacionalismus. To
jsou taková vnějšková fakta,“ připomíná mediální analytik.

Necitlivá, sebestředná a megalomanská práce skladatele

Nenechal si proto ujít středeční pořad Události, komentáře České
televize, do něhož přišel tento počin hájit Jiří Kejval, předseda
Českého olympijského výboru. „Ale protože zcela zjevně neví nic o
hudbě a velmi v tom plave, plaval trošku i v odpovědích na celkem
triviální otázky pana moderátora Takáče. Vůbec nebyl schopen sdělit
smysl této akce, proč se hymna vůbec zadává, proč to zadává právě
Český olympijský výbor, kdo to platí a tak dál. Krom toho od něj zazněla
logická chyba, když sám říkal, že když se po sportovní soutěži hraje
hymna pro vítěze, tak platí úzus o maximální délce sedmdesát pět sekund,
přičemž stávající česká hymna je dlouhá šedesát devět sekund. Čili
plně vyhovuje parametru, který je požadován sportovními bafuňáři, takže
pan Kejval negoval sám sebe v požadavku, proč chce mít delší hymnu,“
poukazuje Petr Žantovský.

Naopak si pochvaluje věcné a velmi odborné hodnocení druhého hosta
Událostí, komentářů k tomuto tématu, hudebního publicisty Borise Klepala.
„Jasně říkal, že celá věc je naprosto samoúčelná, necitlivá,
sebestředná a megalomanská, myšleno z hlediska skladatele, který opravuje
něco, co opravu nepotřebuje jenom proto, že je v tom nějak motivován. No a
tady se, myslím, dostáváme k té podstatné věci. Kdo pana Boka objednal,
kdo mu zadal tuhle zakázku? To jsem se z médií nedozvěděl. Byl to Český
olympijský výbor? Pokud ano, tak je to docela problém, protože ČOV stejně
jako celá řada dalších sportovních organizací přece žije nejen z
výtěžků loterijní společnosti Sazka nebo od sponzorů, ale zároveň je
také poměrně mohutně financován ze státního rozpočtu,“ upozorňuje
mediální odborník.

Český olympijský výbor zachází i s veřejnými prostředky

V té souvislosti připomíná, jak v loňském roce zástupci České unie
sportu a Sdružení sportovních klubů ČR ostře kritizovali, že Ministerstvo
školství, mládeže a tělovýchovy při rozdělování dotací na sport
zvýhodňovalo Český olympijský výbor a neprávem mu přidělilo
mimořádnou dotaci 76 milionů korun mimo dotační. programy. „Protože to
je organizace, která zachází s našimi veřejnými prostředky, tak by nás
mělo zajímat, proč zadávají zakázku, která není nikým žádána a
která je navíc z hlediska odborného hudebního teoretika považována za
naprosto absurdní a umělecky nicotnou. Pan Klepal ji porovnal s Mahlerem,
jemuž tímto svým dílem autor nedosáhl ani ke kotníkům. To je zjevně
pokus prosadit vlastní osobnost na úkor původní skladby. Nejen Škroupa, ale
i Jeremiáše, který ji instrumentoval pro orchestr, protože – jak víme –
Škroup ji psal jenom pro divadelní hru Fidlovačka,“ vysvětluje Petr
Žantovský.

Není od věci se vrátit skoro rok zpátky, kdy došlo k poslední personální
změně v Sobotkově vládě. „Je zajímavé, jak se tehdy v květnu 2017 pan
Kejval velice vehementně zastával paní Valachové, která po dotační kauze,
v jejímž důsledku skončili ve vazbě její náměstkyně a tehdejší šéf
fotbalu, byla donucena k demisi z pozice ministryně školství, mládeže a
tělovýchovy. Mám velmi silný pocit, že se tady hraje o veřejné
prostředky, že se tu hraje nečistá hra. Myslím si, že si z veřejnosti
dělají šoufky a někdo z toho má mít velký prospěch. Ať už to bude
předkladatel, nebo ČOV, který si nechá tuhle akci samozřejmě zase
zasanovat ze státního rozpočtu z nějakých dotačních programů. Tak to
prostě chodí,“ míní mediální analytik.

Bojovník proti fake news se nechlubí tím, čemu dělá ředitele

Různá provedení hymny nahrál loni v prosinci v historických prostorách
Smetanovy síně Obecního domu Symfonický orchestr hlavního města Prahy FOK,
ve zpívaných variantách vystupují Štěpánka Pučálková, Svatopluk Sem a
také Kühnův smíšený sbor. „Vysvětlí nám, že se sportovní obec
shodla na tom, jak je nová hymna úžasná, jak se bude používat a jak je
potřeba ji proplatit, kdo všechno se na ni podílel. Nejen skladatel a
desítky dalších lidí, kteří v životě neviděli jedinou notu, ale
určitě se na tom podíleli. Tak je potřeba je zaplatit, a to nejlépe z
dotačních programů. A takhle se pracuje s veřejnými prostředky v České
republice. Tahle akce ‚nová hymna‘ je toho naprosto jasným příkladem a
jsem velice překvapen, že to nevyvolalo větší mediální odezvu. I když v
České televizi pan Takáč k mému překvapení kladl občas i kritické
otázky. A mám za to, že v tom základním názoru, že celá ta akce byla
zbytečná a nesmyslná, bychom se spolu asi shodli,“ odhaduje Petr
Žantovský.

Druhým tématem obrací pozornost k záležitosti, která ho – a ne poprvé
– vyděsila. „Americké centrum sídlící v budově americké ambasády Na
tržišti 13 pořádá v dubnu další konferenci z cyklu Člověk a média. Je
to dvaatřicátá konference a tenhle cyklus je vždy formulován tematicky tak,
aby to sedělo na momentální politickou situaci a vyhovovalo americkému
pohledu na věc. Tenhle konkrétní díl konference na pokračování se jmenuje
‚Fake news – falešné zprávy‘. Jak jinak. Vystoupí tam Josef Šlerka,
který je v poslední době velice aktivním bojovníkem proti fake news. A je
velice zajímavé, že se prezentuje jako zástupce Ústavu informačních
studií a knihovnictví Filozofické fakulty Univerzity Karlovy. Ale pokud vím,
tak pan Šlerka je ředitelem Nadačního fondu nezávislé žurnalistiky,
který podporuje vydávání konspiračních webů, jako je Hlídací pes a
podobně,“ podotýká mediální odborník.

Americko-ambasádní akce o médiích jsou polemikou souhlasících

Snad se za fond, jemuž šéfuje, Josef Šlerka nestydí, když na oficiální
pozvánce u jeho jména uveden není. „Myslím, že by tam neměl mít
seriózní domicil Filozofické fakulty Univerzity Karlovy, ale mělo by tam
být po pravdě napsáno, že organizuje konspirační weby typu Hlídací pes.
Pak bychom hned věděli, proč tam pan Šlerka vystoupí. Dalším hostem bude
Petr Nutil, u jehož jména je uvedeno, že je zakladatelem publicistického
webu manipulatori.cz. To je opět jeden z těch webů, kolem nichž jsou
organizovaní ti pro potírání webů jiných. A pak je tam pan Tvrdoň, který
je vedoucím projektu demagog.cz. A moderuje to pochopitelně David Smoljak, jak
jinak. Je zajímavé, jak se s naprosto železnou pravidelností – ty
americko-ambasádní akce o médiích sleduji dlouhodobě – opakuje jeden a
týž model,“ říká pro ParlamentníListy.cz Petr Žantovský.

Má tím na mysli „diskusi“ či „polemiku“ vzájemně souhlasících,
tedy čistě propagandistickou akci. „Je to pouze o tom, aby nám tu za
nějaké peníze – z velké části patrně americké, mezi partnery jsou.
Americké centrum, velvyslanectví USA, dále ještě Nadační fond Josefa Luxe
– nějací zcela jasně definovaní mluvčí, o nichž dopředu víme, co
budou říkat, neboť není nejmenší pochybnost, že by došlo k jakékoli
kolizi, diskusi, argumentaci, vykládali své názory na otázky, které jsou
uvedené v pozvánce. A ty jsou: Kde se fake news berou a kdo má zájem o
jejich šíření? Jsme manipulováni a nevíme o tom? Ukazují média svět,
jaký skutečně je? Co je mediální manipulace a hoaxy? Lze ověřovat fakta
ve veřejných vystoupeních politiků? Jak souvisí mediální gramotnost s
kritickým myšlením?“ cituje mediální analytik.

Riziko je, že na řeči Šlerky a spol. se může někdo vážně odvolávat

Považuje za prapodivné, že na všechny tyto velice zásadní otázky smí
odpovídat pouze zástupci jedné názorové strany. „Pokud chybí druhá
názorová strana, tak to není diskuse, ale totalita. Takže na půdě
americké ambasády se vytváří propagandistická, jednostranná, v podstatě
totalitní mediální vlna. Ta nemá – kromě toho, že si páni mluvčí s
panem moderátorem vyzvednou nějaké honoráře – jiný cíl, než aby si na
velvyslanectví odškrtli další propagandistickou aktivitu, kterou budou
hlásit někam do Spojených států. A nahlásí tam, že v České republice
odehráli tenhle seminář, uskutečnili tuhle propagandistickou akci, a tím
mají odškrtnutu jednu položku. Tahle záležitost ale v sobě skrývá jedno
velké nebezpečí,“ zdůvodňuje Petr Žantovský, proč toto téma otevřel.

To riziko spočívá ve skutečnosti, že se takto jednostranná konference
odehraje a pak se na ni kdokoli kdykoli může odvolávat. „Může říkat,
že pan Šlerka nebo někdo další z těch mluvčích řekl na americké
ambasádě při konferenci Člověk a média, že fake news přece vznikají tak
a tak, že mají tento zájem, že je produkují ty a ty zájmové skupiny, že
vyvolávají ty a ty důsledky. A potom to bude bráno jako fakt, který se bude
omílat pořád dokola jako skutečnost, přičemž to skutečnost není. Nebo
to je jen část skutečnosti, protože to je pouze část, kterou vidí to
Americké centrum. Pak jsou jiná centra, jiní lidé, jiní jednotlivci a jiné
instituce, které ty odpovědi vidí trošku jinak, ale na této konferenci se
diskutovat vůbec nedá,“ konstatuje mediální odborník.

Utvrzují se ve svých pravdách jako za komunismu

Dává to do kontrastu se situací, kdy občanský aktivista Zdeněk Kratochvíl
pořádal na půdě Českého svazu vědeckotechnických společnosti podobné
diskuse na téma médií a jejich role v různých geopolitických otázkách
včetně vnímání Ruska. „Pan Kratochvíl vždy spravedlivě pozval mluvčí
z jedné i druhé názorové skupiny, které jsou nějak definované. Nestalo se,
že by pozval hosty jenom z jedné skupiny. To, že z té druhé skupiny
zástupci nejprve slíbili, například pan Jefim Fištejn nebo pan Ondřej
Soukup z Hospodářských novin, ale nakonec svou účast odvolali, je věc
jiná. Buď jim to zakázali jejich nadřízení, nebo se báli vystavit se
diskusi a argumentaci protistrany, když třeba cítili, že jejich vlastní
argumentace není tak jasná, silná a pevná. Pak jim je lépe mezi svými, a
proto chodí jen na tu americkou ambasádu a utvrzují se navzájem o vlastních
pravdách. Mně to strašně připomíná propagandu v dobách, kdy jsme se
také všichni navzájem utvrzovali ve svých pravdách. A teď si vzpomeňme,
jak komunismus dopadl...“ poznamenává Petr Žantovský.

Na závěr si nechal událost, o níž se mainstreamová média vůbec
nezmínila. „Týká se poměrně prestižního vyznamenání, které se
jmenuje Medaile Alexandra Sergejeviče Puškina a Ruská federace ho uděluje od
roku 1999, kdy bylo připomínáno dvousté výročí narození velkého
ruského básníka. Puškinova medaile je udělována ruským občanům i
cizincům, kteří se významně zapsali v kulturní oblasti, humanitních
vědách, literatuře či jiných oborech umění. Dostal ji například Václav
Klaus, dalšími nositeli jsou například prezidenti Finska, Mongolska,
Slovinska a Číny. Nejčerstvějším laureátem této ceny je pan Jiří
Klapka, který kromě toho, že je předsedou České asociace rusistů a
Česko-ruské společnosti, je dlouholetým organizátorem kulturního festivalu
Puškinův památník – Ars poetica, nebo moderátorem a spolupracovníkem
souboru Alexandrovci,“ připomíná mediální analytik.

Ostuda české kulturní a mediální fronty, je to od Ruska, tak od ďábla

Jiřího Klapku, který se v podstatě celý život věnuje propagaci ruské,
nikoli sovětské nebo bolševické, ale ruské kultury po celé Evropě,
nejenom v České republice, osobně zná dobrých pětatřicet let. „Vydal
například trojjazyčně Erbenovu Kytici, velký Zpěvník ruských písní a
podobná díla. Puškinovu medaili si skutečně zaslouží a je to i velká
čest pro celou českou kulturní frontu. Ostudou české kulturní a mediální
fronty je ale to, že toto je jeden z mála okamžiků, kdy se tato informace
sděluje veřejně. Díval jsem se do mainstreamových médií a informaci o
udělení medaile panu Klapkovi v nich nenašel. Takže tímto panu Klapkovi na
dálku gratuluji a vytýkám českým médiím, že si toho nevšimla. Buď
nechtěla, protože to berou tak, že cokoli od Ruska je od ďábla, nebo jsou
novináři jenom líní si všímat skutečnosti, protože jim stačí
virtuální realita, kterou sami vytvářejí,“ dodává pro ParlamentníListy.cz
Petr Žantovský.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Urazíte prezidenta a půjdete do vězení? K případu se pro PL vyjádřil
Hrad

Hanobení prezidenta by opět mohlo být trestným činem. Novelu trestního
zákonu předložila skupina čtyřiašedesáti poslanců ze čtyř stran a
hnutí: ČSSD, KSČM, ANO a Úsvit. Přidali se i dva nezařazení. Zda
Pražský hrad takový návrh vítá či nikoli, se ovšem nedozvíme. Vzhledem
k tomu, že se novela týká přímo prezidenta, nebude se k tomu Miloš Zeman
vyjadřovat.

Skupina více než šedesáti poslanců se rozhodla do českého práva vrátit
trestný čin hanobení prezidenta republiky. Poslanci v důvodové zprávě
uvádějí, že „v současné době jsme stále častěji svědky urážek
hlavy státu, státních symbolů, avšak adekvátní ochrana zde chybí a proto
je třeba onu již zmiňovanou a přetrženou kontinuitu ochrany prezidenta
republiky v rovině práva veřejného opět do právního řádu začlenit“.

Pokud by byl návrh přijat, za spáchání takového trestného činu by hrozil
až jeden rok vězení. Přičemž skupina poslanců říká, že tresty by byly
ukládány spíše nižší, aby měly výchovný i preventivní účinek.

Sám prezident se k návrhu novely patrně vůbec nevyjádří.
ParlamentnímListům.cz to vysvětlil jeho mluvčí Jiří Ovčáček.

„Vzhledem k tomu, že se novela týká prezidenta republiky, pan prezident
nyní nebude do projednávání vstupovat svým prohlášením. Je tedy plně na
zákonodárcích, jak s předlohou naloží,“ uvedl Ovčáček.

Seznam poslanců dle jejich příslušnosti ke stranickému klubu ve Sněmovně:

ČSSD:

1) Vítězslav Jandák 2) Jiří Běhounek 3) Jaroslav Foldyna 4) Zdeněk
Syblík 5) Pavlína Nytrová 6) Miroslava Strnadlová 7) Richard Dolejš 8)
Marie Benešová 9) Markéta Wernerová 10) Jaroslav Zavadil 11) Dana Váhalová
12) Ladislav Velebný 13) Zuzana Kailová 14) Jaroslav Krákora 15) Stanislav
Huml KSČM:

16) Zdeněk Ondráček 17) Marie Pěnčíková 18) Hana Aulická Jírovcová 19)
Ivo Pojezný 20) Václav Snopek 21) Jaroslav Borka 22) Karel Šidlo 23) Leo
Luzar 24) Jiří Valenta 25) Josef Nekl. 26) Miroslav Opálka 27) Alena
Nohavová 28) Milada Halíková 29) Stanislav Grospič 30) Marta Semelová 31)
Stanislav Mackovík 32) Josef Zahradníček 33) Josef Šenfeld 34) Alexander
Černý 35) Gabriela Hubáčková 36) Květa Matušovská 37) Jan Klán 38)
Pavel Kováčik 39) Vladimír Koníček 40) René Číp 41) Miroslav
Grebeníček 42) Vojtěch Filip ÚSVIT:

43) Olga Havlová 44) Jana Hnyková 45) David Kádner 46) Martin Lank 47) Marek
Černoch ANO:

48) Zuzana Šánová 49) Vlastimil Vozka 50) Milan Brázdil 51) Stanislav
Pfléger 52) Zdeněk Soukup 53) Pavel Plzák 54) Stanislav Berkovec 55) Jana
Lorencová 56) Bronislav Schwarz 57) Josef Hájek 58) Martin Sedlář 59) Josef
Kott 60) Pavel Čihák 61) Margit Balaštíková 62) Bohuslav Chalupa
NEZAŘAZENÍ:

63) Petr Adam 64) Karel Fiedler

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Rusové a Turci se po dlouhé době na něčem shodli

Kurdové vyhlásili ve třech oblastech na severu Sýrie autonomii. Svět
sleduje tento krok s obavami. Po dlouhé době jde o otázku, ve které Rusko
našlo společnou řeč s Tureckem. Oba státy se staví důrazně proti kroku
Kurdů. Stejně důrazně proti se staví i syrská vláda. Informuje o tom
server německého týdeníku Die Zeit.

Syrští Kurdové ze Sjednocené kurdské strany (PYD) spolu se spojenci
vyhlásili autonomii tří svých enkláv na severu Sýrie. Ruská federace
tento krok důrazně kritizuje jako nepřijatelný, protože je jednostranný. K
podobným akcím může podle Rusů dojít jen na základě společných dohod.
Proto Rusko požaduje, aby Kurdové seděli za jednacím stolem s dalšími
zúčastněnými stranami při řešení situace v Sýrii.

Mluvčí ruského prezidenta Vladimira Putina Dmitrij Peskov konstatoval, že
Sýrie musí zůstat jednotným státem. „Pokud to bude nutné, Rusko může v
řádu hodin navýšit počet vojáků v regionu tak, aby tamní síly byly
dostatečné,“ sdělil Peskov.

Celý text v němčině naleznete zde

Turecko považuje PYD za teroristickou organizaci a odmítá přistoupit na
jakékoli snahy Kurdů o autonomii. Považuje totiž PYD za pouhou pobočku
Kurdské stran pracujících, která je na seznamu teroristických organizací
již řadu let. Ke kritice Kurdů se přidal i syrský ministr zahraničí,
který akci Kurdů označil za protiústavní, takže vlastně absolutně
bezcennou.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
MZV RF: O úplném stažení VKS RF ze Sýrie nemůže být ani řeč

Nemůže být ani řeč o úplném stažení Vzdušných a kosmických sil RF ze
Sýrie, a teroristická uskupení Islámský stát a Fronta an-Nusrá (v Rusku
zakázaná) jsou i nadále zákonnými cíly protiteroristické operace,
prohlásil v pátek agentuře RIA Novosti náměstek ministra zahraničních
věcí Ruska Sergej Rjabkov.

„Mnohokrát jsme vysvětlili, že úkoly, které řeší seskupení (VKS RF)
jsou úkoly protiteroristické, a v Rusku zakázané ISIL a Fronta an-Nusrá
jsou i nadále zákonnými cíli pro pokračování v naší operaci.
Nevyvolává to (u Američanů) žádné námitky, takže nemůže být ani
řeč o žádném úplném stažení", řekl vysoce postavený diplomat.

Podotkl, že Rusko uskutečnilo „jisté snížení našich potenciálů v
Sýrii a určitou přeformátování, vojenští odborníci však rozhodnou o
dalších krocích".

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Rusko sklidilo nejvíc obilí za 40 let

Rusko v roce 2016 sklidilo rekordních 117 milionů tun obilnin a luštěnin,
což je největším úspěchem za posledních 38 let, informoval v úterý v
průběhu kulatého stolu v MIA „Rossia segodnia“ ministr zemědělství
Alexandr Tkačov.

„Rusko sklidilo 117 milionů tun obilí, což je nejlepší výsledek za
posledních 38 let, víc Rusko sklidilo pouze v roce 1978, kdy to bylo 127
milionů tun," připomněl.

Podle ministra se takový výsledek podařilo získat díky zvýšení výnosů,
které se za tyto roky zvýšily o 60 %, ze 17 metráků na 27 metráků/hektar,
přičemž se také o 60 % snížily osevní plochy, ze 74 milionů hektarů na
47 milionů hektarů.

Dříve Ministerstvo zemědělství oznámilo, že předpovídá úrodu na
úrovni 116 milionů tun podle výsledků za rok 2016.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Domovské země migrantů o své vlastní občany nestojí. Merkelová zkouší
metodu cukru a biče

Německu se stále nedaří vyhošťovat neúspěšné žadatele o azyl.
Domovské země odmítají přijímat své vlastní občany. Velmi malou ochotu
přijímat zpět své občany projevuje především Indie. A africké země.

Staronová vládní koalice CDU/CSU a sociální demokracie se dohodla na tom,
že bude rychleji deportovat neúspěšné žadatele o azyl z Německa zpět do
jejich domovských zemí. Požaduje to především ministr vnitra Horst
Seehofer. Má to ale háček. Celá řada zemí odmítá přijímat své
vlastní občany. Informuje o tom server Aktuálně.cz.

U našich západních sousedů žije z hlediska práva asi 200 tisíc lidí,
kteří tam nemají co dělat. Požádali o azyl, nedostali ho a vyčerpali i
všechna odvolání. Teď už by je měla čekat jen cesta. Ale zatímco
kupříkladu Afghánistán své občany přijímá zpět, celá řada dalších
zemí tak skutečně odmítá učinit.

„Nejvíc takových osob, skoro šest tisíc, je z Indie. Následují země
jako Pákistán, Rusko nebo Turecko,“ píše server.

Řešením celé situace je uzavření smluv mezi EU a domovskými zeměmi o
vracení občanů. Výměnou za podpis smlouvy může EU nabídnout např.
ekonomickou pomoc daným zemím. Nebo naopak hrozí pozastavením pomoci, dokud
se země neumoudří a neotevřou brány svým vlastním lidem.

„Jde hlavně o státy subsaharské Afriky, tedy země, které leží na jih od
pouště Sahara. V případě, že by své občany nechtěly přijímat zpět,
hrozí jim země EU omezením rozvojové pomoci nebo zastavením vydávání
víz ke krátkodobým cestám do Evropy,“ pokračuje server.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
NI: převaha USA ve vzduchu nad Ruskem a Čínou se ztrácí před očima

Americké bojové letectvo riskuje zaostat za ruským a čínským, bude-li v
nejbližších desetiletích spoléhat na F35, píše pozorovatel The National
Interest Peter Layton.

„Mohu čestně říci, že naše někdejší převaha ve vzduchu mizí…
Týká se to nejen Tichomořské flotily, stává se to aktuálním také v
Evropě, a vůbec v každé části zeměkoule. Rusko a Čína zmenšily rozdíl",
cituje časopis slova velitele vojenského letectva USA v Evropě generála
Franka Gorence.

Na poplach bijí také analytici výzkumné korporace RAND: „Čína i nadále
zvyšuje potenciál svého letectva, čímž maximálně komplikuje úkoly pro
USA… Vzhledem k současnému tempu vojenského rozvoje USA už není poměr
vojenské moci v Asijsko-Tichomořském regionu ve prospěch Ameriky".

Stíhačky F-22 vypadají mnohem lépe, těch ale mají ozbrojené síly k
dispozici příliš málo, aby si zachovaly globální převahu ve vzduchu —
pouhých 90 kusů, dodává analytik. V roce 2009 se rozhodli omezit program
F-22 kvůli tomu, že se bez těchto letadel bylo možno obejít při
uskutečnění operací proti povstalcům a proti islámským teroristům, a
žádné jiné Washington ani neprováděl.

Struktura amerického letectva je přizpůsobena manévrům podobným operaci v
Iráku z roku 2003, teď je ji ale nutno adaptovat novému prostředí — na
světové scéně se objevuje Rusko, které si vrací někdejší pozice, a
aktivní Čína. Stávají se možnými nové typy konfliktů, a letectvo teď
musí řešit úkoly zdržování a potenciálně také odstranění nových
nepřátel.

Analytici RAND jsou toho názoru, že vrátit si náskok v potenciálu bojového
letectva mohou USA pomocí F-35, pozorovatel The National Interest s tím ale
nesouhlasí. Připomíná, že před dvaceti lety byly jedinou výzvou pro
vzdušnou převahu Ameriky ruské protiletadlové raketové komplexy, a F-35 se
projektoval, aby čelil právě těmto systémům.

„Časy se ale mění, nemění se jen vzhled anténní mřížky z 1990 let na
F35", píše Peter Layton.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sobotka Bruselu slíbil, že nějaké uprchlíky vezmeme. A zde je postoj
Viktora Orbána a kroky, které chystá

Včerejší jednání mezi představiteli Evropské unie a Turecka nakonec
žádnou konkrétní dohodu nepřineslo. Turecko přišlo s dalším návrhem a
maďarský premiér Viktor Orbán následně uplatnil své právo veta. Další
summit se bude konat za deset dní.

Turecko ústy předsedy vlády Ahmeta Davutoglua oznámilo, že požaduje
vyplacení dalších tří miliard eur do konce roku 2018 a rovněž zrušení
vízové povinnosti pro své občany při vstupu na půdu Evropské unie. Ankara
vedle toho navrhuje, že bude přijímat všechny migranty vrácené státy EU
výměnou za to, že za každého z nich zase EU přijme jednoho syrského
uprchlíka s nárokem na azyl. Německá kancléřka Angela Merkelová označila
návrh za přelomový a prezident EU Donald Tusk radostně oznámil, že „neřízená
migrace je minulostí“. Návrhy Turecka přivítal i premiér Sobotka.

Ovšem maďarský premiér Viktor Orbán tento návrh vetoval a bude se o něm
jednat až na příští schůzce, která by měla proběhnout přibližně za
deset dní. Orbán nesouhlasí zejména s přesídlováním uprchlíků a
žádá po Bruselu uzavření hranic EU. „Jakýkoli plán na přesídlování
uprchlíků na území Evropské unie pouze přilévá olej do ohně a způsobí,
že se počet přicházejících lidí ještě zvýší,“ uvedl maďarský
premiér, který již od samého začátku migrační krize vystupuje proti
jakémukoli přerozdělování uprchlíků.

V Maďarsku platí již několik měsíců jedny z nejpřísnějších pravidel
upravujících přistěhovaleckou politiku v rámci členských států
Evropské unie. Od 1. dubna navíc vstoupí v platnost další zpřísňující
opatření. Jak informuje agentura Reuters, vláda chystá další snížení
příspěvků pro uprchlíky a hodlá rovněž zkrátit dobu jejich pobytu v
uprchlických centrech z dosavadních dvou na jeden měsíc. Snižovat by se
měly rovněž některé fondy, ze kterých získávají uprchlíci finanční
podporu. Konkrétně by se toto snížení mělo týkat fondu na podporu
vzdělávání.

„Hodláme snížit sociální podporu pro žadatele o azyl s cílem zamezit
ekonomickým migrantům ve vstupu do naší země,“ oznámila vláda. Podle
informací Reuters však v Maďarsku v loňském roce požádalo o azyl jen 508
lidí. Další stovky tisíc migrantů však přes maďarské území přešly,
aby se dostaly zejména do Německa a Švédska. „Vláda postavila na
jižních hranicích země plot a uvedla do praxe přísné tresty pro ty,
kteří se jej budou snažit nelegálně překonat,“ zmiňuje agentura Reuters
další restriktivní opatření, za které byla Budapešť v loňském roce
kritizována.

Také chystaná vládní opatření se již stala terčem kritiky. Především
ze strany „lidskoprávních organizací“. Maďarský helsinský výbor
například tvrdí, že přijatá pravidla snižují možnost integrace
uprchlíků na nulu a jejich jediným cílem je vytlačit uprchlíky do
okolních zemí. „Vláda nechce žadatelům o azyl poskytovat žádnou pomoc.
Jediným cílem nově přijatých opatření je odradit všechny migranty,
kteří do Maďarska přicházejí pro to, aby zde žádali o azyl,“
konstatuje spolupředsedkyně Helsinského výboru Márta Pardavi.

Maďarský premiér Viktor Orbán je často kritizován za svá údajně
příliš tvrdá vyjádření na adresu uprchlíků. Mnohokrát v minulosti
označil migrační vlnu za „muslimskou invazi“ a varoval před tím, že
tak obrovský počet příchozích migrantů vyznávajících islám může „naprosto
změnit tvář západní civilizace“. Premiér také často kritizuje
evropskou levici a obviňuje ji z toho, že hodlá prostřednictvím migrační
krize dosáhnout oslabení či zrušení národních států. Navrhované kvóty
Evropské komise pro přerozdělování uprchlíků označil vloni v červnu za
„šílenství“.

Premiér Sobotka naproti tomu dle svého včerejšího vyjádření s
přerozdělováním uprchlíků v rámci Evropské unie souhlasí. „Podařilo
se nám prosadit záruku, že toto přesídlení bude probíhat pouze v rámci
dosavadních závazků. Česká republika tak nepřijme větší počet
uprchlíků, než ke kterému se zavázala už v minulosti,“ uvedl premiér
Sobotka.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Uprchlíci? Obrovský byznys na dojení vlády, odhalil publicista

Publicista a expert na Blízký východ Nima Gholam Ali Pour tvrdí, že
Švédsko není žádná obdivuhodná humanitární velmoc, která pomáhá
uprchlíkům z „čisté bratrské lásky“. Na současné migrační vlně si
prý naopak mnoho Švédů postavilo svůj výnosný byznys a vytahují tak z
kapes daňových poplatníků desítky milionů dolarů.

„Každý den čte člověk v médiích o vítězích a poražených ve
švédském migračním průmyslu. Jedním z vítězů je ICA Bank, která v
listopadu 2015 vyfakturovala švédskému Úřadu pro migraci 8 000 000 dolarů
za poskytnutí předplacených platebních karet žadatelům o azyl. Za výběr
hotovosti si navíc tento finanční ústav účtuje poplatek ve výši dvou
dolarů, což dělá 21 dolarů za každou aktivovanou předplacenou kartu.
Banka získala tuto zakázku bez jakékoli soutěže a smlouvu má až do
března 2017,“ uvádí Ali Pour.

Švédský publicista rovněž poukazuje na zisky soukromých subjektů
provozujících ubytovny pro azylanty. „V loňském roce si třicet těchto
největších společností fakturovalo u Úřadu pro migraci odhadem 109
milionů dolarů,“ píše Ali Pour a za poražené švédského migračního
průmyslu označuje daňové poplatníky, kteří musí tento byznys financovat
z vlastní kapsy. „V listopadu 2015 jsme se dozvěděli, že Agentura pro
migraci zaplatila během uplynulých měsíců vlastníkům soukromých
nemovitostí, kteří u sebe ubytovali uprchlíky, ohromující částku 174
milionů dolarů.“

Mnoho společností provozujících azylová ubytovací zařízení dosahují
dle Ali Pour zisku i nad padesát procent. „V případě Defakon Renting to je
dokonce 68 %, u Nordic Humanitarian jde o 58 % a Fastigheterna på Kullen zisk
dosahuje marže ve výši 50 %. Zkrátka a dobře, nejde o žádnou bohulibou
humanitární pomoc a solidaritu s uprchlíky, ale v prvé řadě o peníze,“
konstatuje Ali Pour a poukazuje také na skutečnost, že soukromé azylové
ubytovny navíc fungují špatně. „Například na konci ledna přijela
policie kvůli rvačce mezi Syřany a Afghánci do ubytovny v Annerstadu. Podle
policejní zprávy tam však nikdo neuměl švédsky. Dokonce ani zaměstnanci.“

Celý text v angličtině máte k dispozici ZDE.

V jiných ubytovnách dochází k násilnostem, včetně znásilňování žen a
dětí. „Soukromé firmy vydělávají miliony dolarů na úkor nic
netušících daňových poplatníků, zatímco uprchlíci žijí v
nevyhovujících podmínkách. Znásilňování a další trestuhodné
záležitosti jsou běžnou součástí jejich ponurého života,“ kritizuje
Ali Pour a dodává, že přesně to samé čeká i další evropské země,
které by snad chtěly následovat liberální migrační politiku Švédska.
„Velmi slušně vydělávají i státem přidělení opatrovníci dětských
uprchlíků. Někteří se starali až o tři desítky z nich najednou a
inkasovali za to 7000 dolarů. Není přece možné, aby někdo zvládl tak
obrovský počet dětí.“

Migrační průmysl ve Švédsku podle Al Poura vytvořil příležitost ke
zbohatnutí pro jedince bez svědomí. Nejsou však mezi nimi pouze soukromé
subjekty. „V uplynulém měsíci média odhalila, že jeden z vedoucích
úředníků Úřadu pro migraci vlastní soukromou firmu Starkfamn Familjehem,
která provozuje dětské domovy pro uprchlíky bez doprovodu dospělých,“
přináší Ali Pour další znepokojující zjištění. Vedle daňových
poplatníků považuje za další poražené migračního průmyslu autor tohoto
textu policii, která není schopna čelit stovkám mladých kriminálníků
přicházejících z Maroka a dalších zemí severní Afriky.

„Když někdy hovořím s britskými nebo americkými novináři, kteří
považují švédskou migrační politiku za vzor, připomínají mi ty, kteří
zase považovali za model hodný následování Sovětský svaz. Komunismus
nefungoval a stejně tak ovšem nefunguje švédská migrační politika.
Označovat Švédsko za humanitární velmoc není nic jiného než marketing.
Zelení a sociální demokracie chtějí v rámci této marketingové strategie
vyvážet do zbytku Evropy. Několik málo Švédů se díky rozbujelému
migračnímu průmyslu stalo milionáři, ale školám, policii, sociálním
službám a daňovým poplatníkům byly způsobeny nenapravitelné škody. Na
švédské migrační politice není nic ctnostného. Způsobila jen chaos,
konflikty a korupci,“ má jasno Ali Pour.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Zacharovová reagovala na obvinění Porošenka z „hybridního přisvojování
dějin“

Tisková mluvčí MZV Ruska Maria Zacharovová reagovala na prohlášení
ukrajinského prezidenta Petra Porošenka ohledně odhalení sochy knížete
Vladimíra v Moskvě.

Porošenko během své návštěvy Slovinska označil odhalení sochy za „snahu
o hybridní přisvojení dějin."

Památník knížeti Vladimirovi (978 — 1015) na Borovickém náměstí u zdí
Kremlu slavnostně odhalili ke Dni národní jednoty. Prezident Ruska ve svém
vystoupení na odhalení označil pokřtění Rusi knížetem Vladimirem za
událost epochy. Tato volba se, podle slov Putina, stala společným duchovním
zdrojem pro národy Ruska, Běloruska a Ukrajiny.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Ukrajina podala v OSN návrh rezoluce o Krymu

Ukrajina podala v OSN návrh rezoluce o dodržování lidských práv na Krymu a
vyzvala Rusko, aby vpustilo pozorovatele na poloostrov, informovala o tom
agentura France-Presse.

Jak podotýká France-Presse, návrh rezoluce byl podán Ukrajinou za podpory 38
zemí včetně USA, Velké Británie a Francie.

„Hlavním cílem rezoluce je vyzvat Ruskou federaci, aby v plné míře
zajistila dodržování svých závazků okupujícího státu v souladu s
mezinárodním právem a rovněž, aby zajistila bezpečný a volný přístup
mezinárodním mechanismům pro otázky lidských práv na dočasně okupovaný
poloostrov pro provedení monitoringu a poskytnutí informací o situaci v
souladu s ustanoveným mandátem," stojí v prohlášení ukrajinské mise v OSN.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Držitel Českého lva Pavel Nový pro PL: Nejsme žádná „kulturní fronta“.
Ruce pryč od novinářů. Jak za Gottwalda... Za vším je Rus!

ROZHOVOR „Zapojím se do všech akcí proti stíhanému Babišovi. To, jak
jsme jako herci jezdili přesvědčovat lidi v 89. roce, to už se nezopakuje,“
říká v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz herec Pavel Nový. Z rozdávání
filmových cen Českých lvů si odnesl nejen sošku za nejlepší mužský
výkon v hlavní roli ve snímku Bába z ledu, ale také dobrý pocit. Petici
„Pět vět na obranu České televize“ tam prý podepsal s chutí. Jsme jako
v roce 1948. A politikům vzkazuje: Ruce pryč od novinářů!

Záhy po Českém lvu jste odcestoval mimo republiku a nesledoval další dění...

S radostí jsem byl zbaven těchto starostí...

... takže považujete dění v české společnosti, kde umělci kritizují
politickou reprezentaci v podstatě od parlamentních voleb, za „starosti“?

Je to vzpoura těch, kteří chtěli všechno urvat sami pro sebe. Bohužel se
soudruhem Zemanem to budeme muset pět let vydržet. Pokud vydrží on. A co se
týče soudruha Babiše: Já se zapojím do všech možných akcí, aby nebyl
premiérem, protože člověk trestně stíhaný nemůže být předsedou vlády.
To je přece v normální společnosti kravina.

Český lev se stal trochu politickou agitací v reakci na inaugurační projev
prezidenta Zemana. Jak jste to jako jeden z oceněných vnímal?

Podepsal jsem se pod petici na podporu České televize, kterou na České lvy
přinesl Jan Svěrák. A docela s chutí. Určitě bychom neměli tak trochu
pohrdat tím – a tvářit se, že o tom nevíme –, že Česká televize a
Český rozhlas jsou jediná dvě, doufejme, úplně nezávislá média, pokud
se „nepodělaj“. Všechna ostatní jsou v něčích rukou, takže závisejí
na jejich majitelích, co s tím udělají. U veřejnoprávních médií jsme,
aspoň si to myslím, majitelé my, kteří platíme poplatky, jsme občany
tohoto státu a platíme tu daně. To znamená, že na tato média by nám
neměl fakt žádný politik sahat. Politici ať se s nimi pohádají, ať tam
jdou diskutovat, ale ať na to „nešahaj“. Ruce pryč od novinářů.

Vy slova prezidenta z inauguračního projevu chápete jako útok jen na Českou
televizi? Není to útok na všechna média, všechny novináře včetně jejich
„nálepkování“?

Ano, určitě. Novináři mají mít nezávislost. Já třeba nemám rád
bulvár, ale jakmile ho někdo začne zakazovat nebo regulovat, tak já budu
první, kdo půjde do ulic. I bulvár má svoji funkci. Hotovo, nazdar. Jestli s
ním někdo nechce komunikovat nebo si myslí, že mu ubližuje, ať je žaluje
nebo s nimi nemluví. Ale nemůže je nikdo omezovat. Na to nemá fakt žádnej
gebír.

Jan Svěrák označil prezidentovu kritiku ČT za největší útok na její
nezávislost od televizní krize v roce 2000. Co to podle vás předjímá,
připomíná či vypovídá, když se z kulturních akcí stávají politické
agitace?

Připomínat by mi to mohlo jedině 17. listopad, když jsme takzvaně
stávkovali v divadle. Lidé chodili do divadla, my jsme si s nimi povídali.
Nebo jsme jezdili po republice a přesvědčovali lidi. Ale to už se nezopakuje.
Nikdy. Všechno je totiž jinak. Jsme skoro o třicet let dál. Od té doby
existuje internet a vše, co s tím souvisí...

Já to beru tak, že my jsme se ozvali nikoli jako nějaká „kulturní fronta“,
jak říkali bolševici. My jsme se ozvali jako občané tohoto státu. Jsem
občan České republiky a nechci, aby se tu děly podobné věci. Chovají se
jako kdysi Gottwald od nějakého 46. roku a mají na své straně ausgerechnet
prezidenta! Tečka.

Tehdy proti sobě měli slabého prezidenta, který byl po několika mrtvicích,
a taky to podle toho dopadlo.

Co by dnes řekl nebo udělal Václav Havel?

Já tu situaci přirovnávám především k tomu, co se dělo před rokem 1948:
Gottwald přeci také vyměňoval lidi na různých postech, zvláště
bezpečnostních. Nosek (ministr vnitra Václav Nosek /KSČ/. pozn. red.) pak
vyhazoval jednotlivé velitele okrsků policie. Všude byli komunisté. Teď je
to kopie tehdejší situace, protože Rusové, když se dostali k moci a začali
okupovat ostatní země, tak především do jejich právních a vládních
orgánů dosazovali jenom Rusy. Tam mohl být jen Rus nebo z místních jen
někdo opravdu hodně loajální.

Proto teď všichni mají problém, hlavně z globální stránky, s takzvanou
ruskou menšinou, která je velká. Není to až zase taková menšina... U nás
jich je také dost.

Novinář Pavel Šafr napsal: „Konflikt o Českou televizi je konfliktem o to,
zda má Česká republika zůstat demokratickou zemí, anebo zda se naše
svoboda definitivně zhroutí a staneme se znovu zrůdnou provincií Ruska.“

S tím souhlasím. V Rusku se střílejí novináři! A zavírají se do
vězení... Tam tohle furt platí.

Na Slovensku už také, jak ukázal případ novináře Kuciaka...

Doufám, že Kaliňáka odvolají. Když ne, padne určitě Ficova vláda. S
jedním kamarádem Slovákem máme sázku, že jestli do tří týdnů se z
gruntu nezmění vláda na Slovensku, tak já vyhrávám.

Fico je hodně sveřepý člověk. Kaliňák také. Už to trvá čtrnáct dní,
tak se těším na flašku whisky. Ale ne že bych to Slovákům přál. Radši
bych ji slovenskému kolegovi koupil...

Slováci mají za sebou obrovskou demonstraci, na které lid hřímal proti
předsedovi vlády Robertu Ficovi. Nevidíte českou situaci tochu podobnou tomu,
co sledujeme u sousedů?

Bezesporu. BISka upozorňuje každý rok ve veřejné části své zprávy na
rozšíření vlivu Rusů i mafie z jihu Itálie. Kdysi měli dokonce kongres v
Karlových Varech, kde si rozdělili teritoria... To je „píchni, jako řízni“,
všude jde o peníze... „Peníze jsou páni světa, dukát to je pravý rek, a
co někdy stovka umí, to by člověk sotva řek!“ napsal už Josef Kajetán
Tyl (verš ze Strakonického dudáka, pozn. red.).

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Úvahy z novin: Komunisté nebo Úsvit do vlády?

Útok na premiéra Bohuslava Sobotku (ČSSD) chystá podle informací
Hospodářských novin pravicová opozice. A to na středeční mimořádné
schůzi Poslanecké sněmovny k otázce Čapího hnízda, které je spojováno s
ministrem financí a lídrem hnutí ANO Andrejem Babišem. Pravicová opozice
totiž bude chtít Babišovo odvolání.

„Pan Babiš si založil svou politickou kariéru na kritice společenských
nešvarů. Ukazuje se však, že sám káže vodu a pije víno. Jeho kauza
činí nedůvěryhodnou celou vládu, nedovedu si představit, ze se premiér
bude nadále tvářit, že se ho to netýká,“ uvedl například předseda ODS
Petr Fiala. Stejně jako TOP 09 ji de facto již nezajímá vysvětlování
samotného Babiše. Ten má na schůzi objasnit tajemného investora, který
farmu vlastnil v době získání padesátimilionové dotace.

Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek však uvedl, že mu je již jméno jedno.
Celá věc je dle něj jasná a jen příslušné orgány mají vyhodnotit, zda
šlo o trestný čin nebo nikoliv.

Podle obou výše uvedených opozičních stran je ostudou právě to, že
supervizorem evropských dotací je u nás člověk, který sám zacházel s
dotacemi „pochybně". Kalousek navíc v minulém týdnu nabídl Sobotkovi
podporu menšinového kabinetu ČSSD a KDU-ČSL, vyloučí-li z vlády hnutí
ANO. To premiér odmítl.

Podle komentátora Jindřicha Šídla, který se k celému problému vyjádřil,
skončilo dva a půl roku zdánlivé idyly. Andrej Babiš se dle něj poprvé od
voleb v říjnu 2013 ocitne na straně menšiny. „Bude to pro něj dost
užitečná zkušenost. A pro jeho odpůrce i dočasné spojence taky, jde jen o
to, jak dlouho nová aliance 'proti Babišovi' vydrží," podotkl Šídlo.

„Jak se pomalu blíží příští sněmovní volby, které budou nejpozději
za rok a půl, stará spojenectví se stávají mnohem volnějšími a všichni
si už na mapách hledají nové možné cesty. Dělá to i Andrej Babiš sám.
Jeho otevřená aliance s prezidentem Zemanem, do níž se příště může
vejít třeba superpragmatická KSČM nebo některé z 'vlasteneckých uskupení',
už vyvolala na Malé Straně spoustu úvah a předběžných plánů, jak se
tomuto vývoji postavit," uzavírá Šídlo svou úvahu s tím, že středeční
mimořádná schůze a ochota ČSSD řešit najednou střet zájmů je
startovním výstřelem nového závodu.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
V USA úspěšně otestovali kosmický raketoplán vyvinutý podle sovětského
modelu

Americký raketoplán Dream Chaser poprvé úspěšně přistál, uvádí na
Twitteru společnost Sierra Nevada Corporation.

Raketoplán přistál na Edwardsově vojenské letecké základně. Tento start
byl pro „vesmírné taxi" druhým. V roce 2013 se během testu porouchal
podvozek a došlo k poškození raketoplánu.

Kompaktní raketoplán byl vyvinut na základě amerického kosmického
raketoplánu HL-20, který byl zase vyroben podle modelu sovětského
bezpilotního raketoplánu BOR-4, uvádí se v materiálu na webu NASA.

Předpokládá se, že Dream Chaser bude na oběžnou dráhu dovážet náklady
a posádky až sedmi lidí. První let k ISS je naplánován na rok 2020.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
V Kyjevě oznámili, kdy bude připraven státní program obnovy Donbasu

Státní program pro obnovu části území Donbasu, jež je pod kontrolou
kyjevské vlády, bude připraven do konce tohoto roku, prohlásil ukrajinský
ministr pro otázky dočasně okupovaných území a přesídlených osob Vadim
Černyš.

Kabinet ministrů Ukrajiny 31. srpna přijal koncepci cílového programu obnovy
východních regionů Ukrajiny, které byly dotčeny vojenskou operací Kyjeva.

„Program bude dopsán do konce tohoto roku," oznámil Černyš ve vysílání
pořadu Levý břeh se Soňou Koškinovou na 24. kanále.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Zacharovová odpověděla McFaulovi na jeho slova o vlivu Putina na volby v USA

Oficiální mluvčí ruského ministerstva zahraničních věcí Maria
Zacharovová komentovala slova bývalého velvyslance USA v Rusku Michaela
McFaula o tom, že ruský prezident Vladimír Putin ovlivnil výsledky voleb v
USA.

„Nejdřív Obamova administrativa tyhle „mcfauly" jmenovala do odpovědných
funkcí a svěřovala jim nejen řízení své vlastní země, ale i mnoha
vazalských států, potom, když se situace stala patovou, začala vykřikovat,
že viníkem všeho je Moskva," napsala ruská diplomatka na své facebookové
stránce.

Bývalý velvyslanec USA v Rusku Michael McFaul napsal na svém účtu na
Twitteru, že Putin zasáhl do voleb v USA a byl úspěšný. Prohlásil, že
ruský prezident je chlapík, přičemž použil ruské slovo „moloděc".
Později ale byla tato zpráva vymazána.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Erik Best přímo na veřejnoprávní obrazovce těžce zaútočil na ČT. A
novinář, který nesnáší Zemana, se neudržel

V pondělním pořadu Devadesátka na ČT24 hovořil ředitel veřejnoprávní
televize Petr Dvořák například o transparentnosti a objektivnosti České
televize. Jako host nechyběl ani americký novinář Erik Best, který se proti
vyjádření generálního ředitele ČT a objektivitě televize velmi kriticky
vymezoval. Šéfredaktor serveru Forum24.cz Pavel Šafr si ho za to pěkně
podal.

„Česká televize má příjmy z koncesionářských poplatků a slouží
veřejnosti, hlavní otázka je, zda je tak objektivní, jak má být. Já si
nemyslím, že je otázka, zda má existovat, má být zestátněna, ale myslím
si, že je otázka, zda má pracovat o něco lépe,“ prohlásil novinář Best
v pořadu na ČT24.

Erik Best je podle svých slov přesvědčen o tom, že by ČT měla mít snahu
„pořád a všem stejně“. „Že veřejnoprávní média do určité míry
slouží vládě, je obvyklé. Neznamená to, že úplně pochlebují, ale
slouží tomu, kdo je u moci. V České republice je to však leckdy opačné,“
nechal se slyšet americký novinář, podle kterého za tím stojí finanční
zájmy. „Já tomu říkám, že jsou to děti OKD a ČEZ,“ nebral si
servítky.

Best také v pořadu všechny diváky ujišťoval o tom, že se na Českou
televizi dívá každý den a vnímá určité tendence. „Nepotřebuji důkaz.
Důkazem je celé vysílání,“ zdůraznil Best. „Mohu mít tisíc pocitů,
ale důležité jsou zavedené metriky,“ reagoval na jeho slova Dvořák. „Skoro
před rokem jsem napsal, že váš kandidát na prezidenta je pan Drahoš. A
myslím si, že se to pak naplnilo. Byl to jediný kandidát, který byl pozván
do pořadu Otázky Václava Moravce, fandili jste panu Drahošovi,“
připomněl mu Best.

Jeho názory na objektivitu České televize ale moc nepotěšily šéfredaktora
serveru Forum24.cz Pavla Šafra, který mu to ve svém twitterovém příspěvku
pořádně spočítal. „Ruský Američan Erik Best předvedl v České
televizi své analytické schopnosti. On prostě ví, že je ta televize
neobjektivní, protože je to jeho pocit,“ napsal ironicky Šafr, který prý
u nás nezná žádného jiného Američana, který by lépe pracoval pro naši
pátou kolonu – pro Moskvu.

Dvořák se v pořadu také snažil objasňovat transparentnost České televize.„Snažíme
se být natolik transparentní, abychom neškodili našim zaměstnancům. Moje
smlouva včetně všech benefitů je veřejná a já mohu garantovat, že v
České televizi nemá nikdo vyšší plat než generální ředitel,“
upřesnil.

Generální ředitel ČT se také rovněž vymezil proti analýze UK, podle
níž došlo k nadreprezentaci TOP 09 ve vysílání České televize. „Rada
pro rozhlasové a televizní vysílání, jež analýzu zadala, ji nakonec
nevyužila,“ podotkl k dané analýze, jež hodnotila délku promluv. To prý
považuje Dvořák za nesmysl, neboť každý z politiků podle něj hovoří
jinak rychle.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Válečný veterán plukovník Vranský varuje: Fašistické a nacistické
tendence dnes překračují přijatelnou míru. Hrozí opakování historie! A
Zeman...

ROZHOVOR Historie je učitelkou budoucnosti, říká známý bonmot. Pokud je to
pravda, nečeká podle válečného veterána z 2. světové války a
místopředsedu Českého svazu bojovníků za svobodu Pavla Vranského Českou
republiku a celou Evropu veselá budoucnost. Naopak. Obává se zmatků,
vyvolaných jednak teroristickými útoky radikálních muslimských imigrantů,
a nárůstu extremismu v evropské, potažmo české společnosti. Jeho názor
je podepřen jeho zkušeností letce – válečného hrdiny, jenž pamatuje
nástup zprvu nenápadného fašismu do české společnosti po zradě Západu v
roce 1938.

Prezident Miloš Zeman se opakovaně vyjadřuje na adresu současných
imigrantů výroky jako „tato země je naše“, „nikdo je sem nezval...“
Souhlasíte s ním?

Suverénní stát musí volit mezi těmito postoji a měl by mít právo na své
rozhodování podle potřeby a názorů svých občanů. Osobně preferuji
druhou variantu. Řada politologů a bezpečnostních expertů varuje, že pokud
se současné uprchlické vlně nepostavíme vstřícně a muslimským
imigrantům nepomůžeme v jejich začlenění do naší společnosti, hrozí z
jejich strany brzy silné bezpečnostní riziko. Vidíte to také tak?

Ano. V souvislosti se stoupající křivkou kriminality způsobené imigranty,
zejména sexuální útoky muslimských mladíků na ženy, třeba v Německu
nebo Švédsku i jinde, které souvisí s obecným pohledem na ženu v
převažující části islámské společnosti, si politici lámou hlavy, jaký
k nim zaujmout praktický postoj. Jste pro represi, včetně automatického
vyhošťování zpět do jejich země bez ohledu na to, zda se tam válčí nebo
ne, nebo pro osvětu, na jakou teď sází část německé společnosti, která
rozdává mezi uprchlíky sexuální příručky?

Je samozřejmé, že azylant by měl být vděčný za dobrodiní poskytované
státem, který mu poskytl azyl, a dodržovat jeho zákony. Jsem přesvědčen,
že každé vážnější porušení zákonů dané země by se mělo trestat
odebráním povolení azylu a vyhoštěním.

Právě kvůli zvyšujícímu se počtu útoků na ženy vzniká v Německu
řada místních dobrovolných domobran a občanských hlídek. Zárodky
něčeho podobného evidujeme už i v České republice. Je to podle vás
správné řešení? Nehrozí konkrétně u silových řešení preferujících
těmito skupinami nebezpečí návratu extremismu či nacismu?

Nesouhlasím s převzetím bezpečnosti do vlastních rukou občanů a obávám
se rovněž růstu extremismu a fašistických i nacistických tendencí. Ty už
dnes podle mého překračují přijatelnou míru.

Ptám se i proto, že jste jako válečný veterán ze severní Afriky a
západní fronty bojoval aktivně proti německým okupantům Československa.
Pamatuje si náladu v české společnosti v tzv. druhé republice, kde po
Mnichově vinou deziluze vůči politikům stoupaly fašizující nálady a
volání po silné ruce. Nehrozí nám opakování historie?

Samozřejmě, že ano. Takové nebezpečí hrozí vždy, když státní moc a
občané se nepoučují z minulé historie.

Současná česká společnost je rozdělena na dva nesmiřitelné tábory –
tzv. sluníčkáře, kteří chtějí bez výjimky přijímat kohokoliv, ať je
to uprchlík před válkou nebo zločinec – a jimi tak nazývanou skupinu „fašistů“,
kteří by zase vyhostili úplně každého. Jaký bychom měli podle vás
zaujmout postoj k těmto radikálním, údajně fašistickým hnutím a stranám,
jako je třeba Blok proti islámu Martina Konvičky, či na Slovensku nově
zvolená parlamentní strana hlinkovce Kotleby?

Co říkáte jako bývalý voják na názory, že hranice České republice
proti masivní přistěhovalecké vlně nemůže současná česká policie
zvládnout ani s pomocí armády včetně aktivních záloh a že je nutné, aby
vznikly další jednotky, ať již armádní nebo dobrovolnické? Nebylo by
lepší nechat hranice podle regulí Schengenu otevřené a problémy řešit
jinak, u sebe doma, ve vnitrozemí?

Odpověď na tuto otázku by vyžadovala více znalostí o možnostech
policejních a vojenských sil našeho státu. Domnívám se, že naše
mocenské prostředky by spolu s vhodnými technickými zařízeními měly
stačit k uhlídání hranic s Rakouskem a Německem. Za předpokladu účinné
spolupráce se Slovenskem.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Trump je připraven k vyhoštění ruských diplomatů kvůli případu Skripala,
uvádí média

Americký prezident Donald Trump je připraven k vyhoštění ruských
diplomatů z USA po incidentu v britském Salisbury, kde byl otráven britský
špion Sergej Skripal a jeho dcera Julie, uvádí agentura Bloomberg s
odvoláním na zdroje, jež jsou obeznámeni se situací.

Podle informací agentury Trump souhlasil s radami svých poradců, vyhoštění
diplomatů bude pravděpodobně vyhlášeno v pondělí. Přitom se partneři
agentury bojí, že rozhodnutí Trumpa není konečné.

Podle zdrojů se chce Trump ujistit, že evropští spojenci USA také přijmou
podobné kroky vůči Rusku předtím, než on sám vyhostí diplomaty.

Televizní stanice CNN s odkazem na nejmenovaný zdroj oznámila, že Rada
národní bezpečnosti USA doporučila prezidentu Donaldu Trumpovi, aby vyhostil
ruské diplomaty v souvislosti s otravou britského špiona Sergeje Skripala v
Salisbury a že rozhodnutí může být přijato brzy.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Čínští křesťané podali první žaloby kvůli neudělení azylu

Čínští křesťané podali první žaloby na Ministerstvo vnitra kvůli tomu,
že jim nebyl udělen azyl. Žaloby budou řešit krajské soudy po celé
republice podle regionu, kde nyní neúspěšní žadatelé bydlí. ČTK to
řekla právnička Organizace pro pomoc uprchlíkům (OPU) Hana Franková.

Nezisková organizace zastupuje zhruba 30 žadatelů o azyl. Z žádostí,
které zatím právníci prozkoumali, byly jen dvě úspěšné.

Vnitro před dvěma týdny oznámilo, že azyl v Česku udělilo osmi lidem,
dalších 70 žádostí odmítlo. Nyní uplynul poslední třetí týden, kdy si
jednotliví žadatelé rozhodnutí vyzvedávali na úřadech. Informace o
úspěšné či neúspěšné žádosti by měli mít k dispozici všichni
čínští křesťané.

Franková se k obsahu podaných žalob nechtěla blíže vyjadřovat. „Obecně
pouze mohu říct, že si myslíme, že je dostatek podkladů k tomu, aby se
dalo vyvodit, že jim hrozí pronásledování,“ uvedla Franková.

Křesťané v Číně patří k pronásledovaným komunitám

Advokátka očekává, že správní úseky jednotlivých krajských soudů se
budou žalobami zabývat za několik měsíců. Proti těmto verdiktům ještě
bude moct být případně podána stížnost k Nejvyššímu správnímu soudu.

Neúspěšný žadatelé do závěrečného rozhodnutí mohou nadále v zemi
zůstat. Teprve pokud bude žaloba definitivně zamítnuta, tak jim Ministerstvo
vnitra vydá příkaz, v němž bude termín, do kdy musejí Česko opustit. „V
tomto případě se dá očekávat, že to bude velmi krátká doba,“ podotkla
Franková.

Rozhodnutí českých úřadů o udělení či neudělení azylu trvalo zhruba
dva roky. Podle vnitra museli žadatelé prokázat, že ve vlasti čelili
pronásledování. Pro udělení azylu podle ministerstva nestačila pouze
skutečnost, že žadatel je členem menšinové komunity. Právníci ale
argumentují, že vnitro zdůvodnilo úspěšné i neúspěšné žádosti
podobnými argumenty. Rozdíl podle nich je pouze v tom, že úspěšní
žadatelé byli v domovské zemi pronásledováni s vyšší intenzitou.

Křesťané v Číně patří k pronásledovaným komunitám. Tamní
komunističtí vládci sice uznávají katolictví i protestantství, na církve
ale dohlíží tajná policie. Další křesťanské církve čínský režim
potírá.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Na Krymu komentovali zabavení trajektu Varjag Kyjevem v jeho nepřítomnosti

Rozhodnutí Ukrajiny zabavit trajekt Varjag zajišťující spojení mezi
Sevastopolem a Tureckem, nebude mít žádné významné právní následky,
řekl RIA Novosti místopředseda sevastopolského parlamentu Alexandr Kulagin.

Přímořský obvodní soud Oděsy přijal v nepřítomnosti rozhodnutí o
zabavení lodi Varjag. Z materiálů předsoudního vyšetřování vyplývá,
že posádka lodi plavící se pod panamskou vlajkou zajišťovala podle
mínění ukrajinského vyšetřování nezákonné spojení mezi Sevastopolem a
tureckým přístavem Zonguldak bez jakéhokoli povolení zplnomocněných
orgánů Ukrajiny, čímž porušovala ukrajinské zákonodárství.

Trajektové spojení mezi Krymem a Tureckem, které bylo přerušeno po
incidentu spojeném se sestřelením ruského Su-24, bylo po téměř roční
přestávce obnoveno. Koncem října vyplul první ruský trajekt Varjag z
přístavu Sevastopol do tureckého Zonguldaku.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Expert na EU: Tlačí nás do kvót, tlačí nás do eura. Vyhrožují. A teď
na nás dostanou velikou páku

ROZHOVOR „Dokud Rusko nevstoupilo do konfliktu, Islámský stát své pozice v
Sýrii rozšiřoval,“ zdůrazňuje Jiří Malý, expert na Evropskou unii k
její výzvě, aby Rusko a Írán podporující Asada zastavily násilí v
Sýrii. Zároveň upozorňuje na časový vývoj konfliktu a skutečnost, že
až po ruském vstupu se území ovládané Islámským státem začalo
zmenšovat. Jako problém vidí působení Turecka, kvůli kterému se nelze
divit zásahu Asadových spojenců.

Před nedělními italskými parlamentními volbami hlavní italské politické
strany zmírnily svoji kritiku Evropské unie. Italové si prý podle průzkumů
veřejného mínění přejí více moci pro Evropskou unii. Čím je způsobena
ta změna? Je to kvůli těmto výzkumům?

Nejsem si tím úplně jistý, protože je zde určitý rozpor v myšlení
Italů. Na jedné straně jsou Italové zklamáni a rozčarováni, jakým
způsobem italské politické strany dělají správu věcí veřejných. Vidí
značné nedostatky v samotné veřejné správě, proto do určité míry
hledají náhradu, kdo by to dělal lépe, a je možné, že si představují,
že orgány v Bruselu mohou fungovat v tomto smyslu lépe. Na druhou stranu je
řada Italů velmi rozčarovaná z kroků, které provádí Evropská unie v
posledních dvou třech letech, a nelíbí se jim ani koncept řešení krize
eurozóny. Nevidím situaci úplně tak, že by se Italové upínali na Brusel.

Jde o určitou reakci, že nedůvěřují domácím politickým stranám, ale
nesouhlasí ani s bruselskou politikou. Když se podíváme, jak se vyvíjejí
preference italských uskupení a stran před parlamentními volbami, ukazují
na vítězství koalice pravicových stran v čele s Berlusconim, která
zahrnuje mimo jiné i Ligu severu a k tomu konzervativní Bratry Itálie –
tato koalice má spíše euroskeptické názory a dosahuje kolem 37 procent.
Podle preferencí by druhou pozici mělo obsadit Hnutí pěti hvězd, které je
kritické vůči Evropské unii, a až na třetím místě by měla skončit
dosavadní levicová koalice. Neviděl bych to až tak, že by se Italové
zhlédli v Bruselu.

Právě Berlusconi v čele strany Forza Italia (Vzhůru Itálie) už příliš
nekritizuje Evropskou unii a tvrdí, že měl vždycky dobré vztahy s německou
kancléřkou Angelou Merkelovou. Také jeho spojenec, Liga severu, chtěl
nejdříve referendum o opuštění eurozóny, pak se toho vzdal. Jak to?

Evropská unie totiž povolila Itálii určitou výjimku při podpoře jejich
problémového bankovního sektoru. V současnosti základní pravidlo zní, že
by se měli na řešení problémů bankovního sektoru podílet nejprve
vlastníci, tedy akcionáři bank, pak majitelé dluhopisů těchto bank a až
teprve ve třetí řadě klienti – vkladatelé. Toto pravidlo se uplatňuje
podle společné legislativy Evropské unie. Jsou možné výjimky a Itálie v
případě záchrany italských bank dostala od Evropské komise výjimku,
protože velké množství italských občanů vlastní dluhopisy italských
bank. Kdyby se koncept záchrany podle společných evropských pravidel
uplatnil, mnoho Italů by přišlo o peníze uložené v dluhopisech. Možná to
pramení ze snahy nepoštvat Brusel proti sobě, protože právě Brusel musí
tu výjimku potvrdit. Myslím, že je zde určitý kalkul a obava, jak se
vyvíjí stav italského bankovního sektoru, aby si Itálie nezablokovala cesty
k řešení do budoucna. Spíše než určitou opatrnost bych v tom viděl
taktiku pro budoucí vyjednávání.

Některá politická uskupení usilující ve volbách o hlasy voličů viní
Evropskou unii, že dostatečně nepomáhá Itálii zvládnout migrační vlnu.
Je to tak?

Itálie si musí sama rozhodnout, jestli se bude spoléhat na bruselské orgány,
nebo na vlastní síly. Itálie učinila některé kroky k tomu, aby se příliv
imigrantů snížil. Krátkodobě se skutečně snížil, i když se nezastavil,
ale čísla nejsou tak vysoká jako před rokem. Itálie si musí uvědomit, že
je hraniční zemí Evropské unie, dostává i příspěvek na ochranu
vnější hranice ze společného rozpočtu Evropské unie, takže by měla sama
vyvíjet aktivitu. Nelze se spoléhat na pomoc ostatních zemí. Hlavní
protagonisté otevřených evropských hranic a prakticky neomezeného přílivu
imigrantů ze zemí mimo Evropskou unii mluví o přínosu imigrace, ale tyto
země zároveň chtějí přerozdělovat migranty mezi ostatní členské státy,
když jsou přílivem zasaženi. Je tedy imigrace přínos, nebo není? Ať
Itálie nepočítá s podporou, řešení zůstane hlavně na jejích bedrech.

Čekáte po sílících protestech členských států, že Evropská unie bude
dále, jak jste řekl „tlačit na členské státy, aby byly v hlavním proudu
integrace a šly do jádra Evropské unie“? I vzhledem k výhrůžkám o
omezení financí a udělování pokut? Půjde dál tvrdě stejným směrem beze
změny?

Prozatím se bohužel Evropská unie nachází ve fázi výhrůžek a postoje
beze změn. Snaží se dotlačit členské státy k poslušnosti, aby byly v
hlavním proudu integrace, aby směřovaly do jádra Evropské unie a všechny
členské země nakonec přijaly euro. Ten tlak je velký a stupňuje se,
vidíme to i v souvislosti s vyjednáváním nového rozpočtového rámce. Z
Německa opět přišly výhrůžky, že kdo nepřijme migranty na základě
kvót, budou mu zkráceny evropské dotace. Hledají se dodatečné důvody,
kterým zemím škrtnout peníze, aby se dotace mohly přerozdělit ve prospěch
těch poslušnějších. Odchodem Velké Británie přijde Evropská unie o
britský příspěvek do společného rozpočtu, který činí dvanáct procent
příjmů. Protesty a připomínky členských států zatím nikam nevedou.
Prozatím orgány Evropské unie naopak drží pozici a vyhrožují těm,
kteří nejsou v hlavním proudu integrace.

Americký prezident Donald Trump rozhodl o vysokých tarifech na dovoz oceli a
hliníku do Spojených států. Podle prvních ohlasů může jít o obchodní
válku mezi USA a Evropou s následky i pro další země. Prezident Evropské
komise Jean-Claude Juncker prohlásil, že Evropská unie bude adekvátně
reagovat a připraví odplatu: „Evropská unie byla těsným bezpečnostním
spojencem USA po dlouhá desetiletí. Nebudeme sedět v nečinnosti, zatímco
bude náš průmysl zasažen neférovými opatřeními, která ohrozí tisíce
pracovních příležitostí v Evropě.“ Je možné, že vznikne obchodní
válka?

Donald Trump plní, co říkal v předvolební kampani. Tedy že bude chránit
americkou ekonomiku a nebude prosazovat multilaterální uspořádání. Jemu
nevyhovuje koncept internacionalizace ekonomiky. Chce vhodná opatření pro
podporu americké národní ekonomiky a obchodní bariéry, opuštění
některých mezinárodních jednání nebo vystoupení z některých
mezinárodních dohod o volném obchodu jsou v souladu s jeho sliby. Není
takovým překvapením, že k tomu nakonec došlo, i když příprava chvíli
trvala. Na poškozování amerického těžkého průmyslu a oborů, kde v
posledních desetiletích už získala velký podíl Čína, Trump upozorňoval
a upozorňoval i na to, že ochranářská opatření budou do těchto oblastí
směřovat, takže nejde o překvapení.

K obchodní válce… Jde o to, co země pro sebe vyhodnotí jako přínosy a
náklady. Podíl americké ekonomiky na světovém hrubém domácím produktu se
zmenšuje, takže Američané s tím hodlají něco dělat a v tuto chvíli
američtí občané zvolili variantu většího uzavření své vlastní
ekonomiky. Je to jedna z možností, například západní Evropa v minulosti
také chránila své trhy, nejde o nic, nad čím bychom se museli pohoršovat.
V každé fázi vývoje není výhodné mít otevřenou ekonomiku. Já to chápu
a Američané zkoušejí, jak propad svého významu ve světové ekonomice
zastavit.

Evropská unie vyzývá Rusko a Írán, které podporují Asada, aby zastavily
násilí v Sýrii. Donald Tusk prohlásil, že podporou tyto útoky umožňují.
Je to tak?

Já zde vidím ještě další faktor – Turecko. Turecko také vstupuje do
této hry, protože má jako hlavní nepřátele Kurdy, které vnímá jako
ohrožení své územní integrity a existence. Tuto hrozbu vnímá Turecko ze
strany Kurdů v Turecku, Iráku i Sýrii. Proto také intervenuje v Sýrii, aby
oslabilo pozici syrských Kurdů. On je to takový propletenec, Turecko
podporuje skupiny, které jsou proti Asadově vládě a zároveň proti Kurdům,
protože chce oslabit Kurdy, kteří měli velký podíl na porážce
Islámského státu v Sýrii. Vnímám to v celkovém kontextu: jestliže se
Turecko – náš věrný spojenec v NATO, i když dnes už tolik věrný ne,
ale pořád spojenec – staví na stranu sil v Sýrii, proti nimž my alespoň
slovně bojujeme, tak se nelze divit, že do hry vstoupí na straně Asadovy
vlády jeho spojenci Rusko a Írán. Uvědomme si, že dokud Rusko nevstoupilo
do tohoto konfliktu, Islámský stát své pozice v Sýrii rozšiřoval. Když
vezmeme časovou řadu vývoje konfliktu, až po ruském vstupu se území
ovládané Islámským státem začalo zmenšovat. Já bych viděl ten ruský
vstup a působení v konfliktu spíše pozitivně.

Proč to nevidí Donald Tusk?

Protože reprezentuje určité zájmy a podle toho i musí formulovat svá
stanoviska. Neřekl bych, že jeho vidění této situace je objektivní.

Evropská unie tvrdí, že rok 2025 je ambiciózním, ale zároveň reálným
datem, kdy by k ní mohly přistoupit Srbsko a Černá Hora. Je to reálný
termín podle vás?

Účastnil jsem se určitých debat se zástupci třeba ministerstva
zahraničních věcí, kteří o rozšiřování Evropské unie jednají nebo
mají v agendě budoucí případné rozšíření Evropské unie o zbývající
země Balkánu, a říkali, že není jisté, kdy a jestli vůbec se takové
rozšíření uskuteční, protože tyto země nesplňují podmínky. Jsou mezi
nimi rozpory, nemají dobré sousedské vztahy, někde ani přesně vymezené
hranice – ani Černá Hora nemá bezproblémově vyřešené hranice, nejde
jen o problém Srbska a Kosova, ale i Černé Hory. Hlavní důvod, proč se o
rozšíření o zbývající země Balkánu jedná, je udržování těchto
zemí v naději. Evropská unie se obává, že když řekne, že nevidí
perspektivu členství těchto zemí v horizontu několika let, zhorší se
situace na Balkáně a opět se objeví konflikty. Plán je to sice ambiciózní,
ale nesplnitelný, znamená dávku naděje, aby se věci udržovaly v určitém
chodu a procesu jednání o vstupu a nevypukly konflikty.

Druhá věc je, že o oblast Balkánu se zajímají tři velcí hráči. Zaprvé
Rusko, které má v Srbsku dobré postavení, zadruhé Čína a zatřetí
některé muslimské státy. Koneckonců víme, jaké jsou problémy s určitou
přítomností islámských fundamentalistů v Bosně a Hercegovině. Bere se v
úvahu, že tito tři významní hráči mají své zájmy na Balkáně, a proto
Evropská unie nechce Balkán opustit. Ale rok 2025 osobně nevidím pro
rozšíření Evropské unie jako příliš realistický.

Europarlament sečetl olympijské medaile členských zemí a vydal obrázek, na
kterém stojí neutrální postava na stupínku vítězů jako držitel medailí
Evropské unie. Ozvali se například Britové, kteří to prohlásili za pokus
monopolizovat úspěch jednotlivých zemí a nárokování medailí pro sebe. Co
tomu říkáte?

Pokud jsem si dobře všiml, tak lidé, kteří sledovali olympiádu, fandili
sportovcům ze svých vlastních států, nikoliv ostatním. Přece jen je
vidět, že se lidé na prvním místě identifikují s vlastním státem,
nikoliv s Evropskou unií. Chápu, že Evropský parlament dělá vše – což
má v popisu práce i v evropských smlouvách – pro prosazování
celoevropského zájmu, ale když dojde na lámání chleba, členské státy
stejně prosazují své zájmy, lidé to tak vnímají a identifikují se s
vlastní zemí.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Vážený politolog, který uprchl z Ukrajiny: Pokud země upadne do anarchie, k
milionům dnešních uprchlíků se přidají ukrajinští nacisté. A ti budou
ozbrojeni!

ROZHOVOR Jestli Ukrajina upadne do anarchie, tak se k milionům uprchlíků ze
Středního východu a Afriky přidají stovky tisíc z ní. Jen s tím
rozdílem, že mnozí z nich budou ozbrojeni a hranice budou přecházet v
celých částech. Ukrajinský politolog Rostislav Iščenko, který v roce 2014
emigroval do Ruska, uvádí hororové scénáře vývoje Evropské unie.

Na Ukrajině se rozpadá vláda. Odejde premiér Arsenij Jaceňuk anebo jak to
dopadne? Myslím si, že je úplně jedno, jestli Jaceňuk odejde nebo zůstane.
Tím více, že s demisí vlády nejsou nové parlamentní volby vůbec
svázány. Jaceňuk může odejít, přijde druhý premiér, ale voleb se
stejně nedočkáme. Problém navíc nespočívá v Jaceňukovi nebo volbách,
ale v tom, že ukrajinská moc, tedy vláda, prezident a parlament, vyčerpala
zásoby dovolující jí držet minimální nutnou úroveň vedení. Ukrajina
sklouzává do anarchie a rozdrobenosti nezávisle na tom, jaké řešení
přijmou politici v Kyjevě. Oprávněně se bojí, že na konci nebude muset ze
země utéci pouze Jaceňuk, ale i oni všichni. I když sotva bude poté lépe.
V jedné analýze jste napsal, že válka se bude šířit na západ, tedy do
Evropské unie. Jak to bude vypadat? Jestli Ukrajina upadne do anarchie, tak se
k milionům uprchlíků ze Středního východu a Afriky přidají stovky tisíc
z ní. Jen s tím rozdílem, že mnozí z nich budou ozbrojeni a hranice budou
přecházet v celých částech. Se současnou krizí Evropské unie, která je
plně zaujata problémy s běženci, by příchod ozbrojených a vzteklých
ukrajinských nacistů – kteří si myslí, že je Evropa prodala a zanechala
jednoho na jednoho s Ruskem – mohl spolehlivě vést k situaci, jež se vymkne
kontrole vlád. Tím více, že zformulovat jednotný postoj k danému problému
Evropa nedokáže stejně, jako dnes není schopna vyjádřit jednotnou pozici k
otázce migrantů. Jak vnímáte události ohledně Islámského státu? Nerodí
se právě v Sýrii možný konflikt mezi NATO ve spojenectví se zeměmi jako
Saúdská Arábie a Ruskem podporujícím režim prezidenta Bašára Asada,
Írán a další státy? Ne. Válečné nebezpečí pochází z Turecka, které
zahnalo samo sebe do pasti v Sýrii. Nyní si Recep Erdogan bude muset vybrat
mezi invazí do Sýrie, což by přivodilo válku s Ruskem, a ztrátu autority
Turecka, potažmo i jeho odstoupení z postu prezidenta, odchod z politiky
vůbec a možnost uvěznění. Myslím si, že Erdogan zvolí válku, ale
nepůjde o válku NATO s Ruskem. Je totiž velmi pravděpodobné, že
například Řecko se v tomto konfliktu postaví na stranu Ruska.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Účastnit se s Kalouskem honu na prezidenta Zemana byla chyba, varoval Tejc. A
rýpl si do Hermana

Poslanec Jeroným Tejc (ČSSD) v posledních dnech nešetřil kritickými slovy
na adresu svého předsedy strany a premiéra Bohuslava Sobotky. V pořadu
Interview ČT24 nejdříve okomentoval příští volbu prezidenta v roce 2018.
V tuto chvíli prý ČSSD není dost silná, aby stavěla vlastního kandidáta.
Stačí si vzpomenout, jak dopadl Jiří Dienstbier. Poté se vyjadřoval k
volebním výsledkům ČSSD. Tady nešetřil ostrými slovy do vlastních řad.

V úvodu pořadu hovořil o dalších prezidentských volbách. „V tuto
chvíli si nemyslím, že jsme natolik silní, abychom mohli vygenerovat
vlastního kandidáta. Koneckonců, posledně jsme to zkusili a nedopadlo to
valně. Ale otázku, koho podpořit, si nechme až na dobu, kdy budeme přesně
vědět, kdo bude kandidovat. Bylo podle mě chybou, když někteří členové
strany vedli společně s Miroslavem Kalouskem jakýsi hon na Zemana. Stejně
tak bychom ale neměli mít na Hradě druhého předsedu a neměli bychom
Miloši Zemanovi viset na rtech a jen bezmyšlenkovitě opakovat to, co on
říká,“ vykreslil svůj pohled na prezidenta Zemana Tejc.

„Měli bychom vycházet z toho, že voliči ČSSD a Miloše Zemana jsou do
značné míry ze stejné skupiny, a pokud ČSSD kritizuje prezidenta Zemana,
nebo naopak Zeman kritizuje ČSSD, tak to znejisťuje naše voliče a ti by se
mohli rozhodnout nás nepodpořit,“ varoval poslanec. V kostce řečeno by
sociální demokracie neměla být spojena s Milošem Zemanem pupeční
šňůrou, ale zároveň by se strana neměla od prezidenta úplně odvracet.

Ve druhé polovině pořadu se vyjádřil k volebním výsledkům ČSSD z
poslední doby. „Je otázka, jestli se odrazíme nahoru, nebo se staneme
stranou, která má osm nebo devět procent, ale už nedokáže vyhrávat volby,“
nastínil křižovatku, na které se ČSSD prý nalézá. Proč se sociální
demokracie na této křižovatce ocitla?

„Možná jsme se nepostavili dostatečně razantně k otázce církevních
restitucí a možná jsme se nejasně vyjadřovali k migrační krizi. Možná
jsme dostali facku od voličů za to, jak jsme se postavili k policejní
reformě, která nebyla dostatečně dobře vykomunikovaná,“ pálil do
vlastních řad Tejc.

A co by ČSSD měla udělat, aby se to změnilo? Strana by se měla zbavit
nálepky strany, která plně zvyšuje dávky. „Měli bychom se stát stranou,
která bude solidární s odpovědnými. Musíme se vrátit k zaměstnancům a
musíme se vrátit k seniorům a dalším voličům,“ pokračoval poslanec.
Členové sociální demokracie musejí podle Tejce vést vnitřní debatu o
programu. Tejc má za to, že nemá smysl se neustále zaklínat
nadcházejícími volbami. V příštích deseti letech máme volby každý rok
a Tejc má za nesmyslné, aby se ČSSD příštích deset let neměnila.

Nakonec padlo pár slov i k Číně, resp. k Tibetu. Tejc si v této souvislosti
rýpl do ministra Hermana. „Nevím, jestli pan Herman chtěl osvobodit Tibet,
což se mu moc nepovedlo, ale nepochybně svou akcí zamezil tomu, aby se
zvýšil vývoz zemědělské produkce do Číny. To je hmatatelný výsledek
jeho snah.“

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Média: USA nestačí F-35, aby reagovaly na ruské stíhačky šesté generace

Rusko se dívá do daleké budoucnosti vojenského letectva a snaží se psát
nová pravidla vzdušné války, píše The Fiscal Times.

Ruský vicepremiér Dmitrij Rogozin vyhlásil zahájení prací k výrobě
stíhačky šesté generace v konstrukční kanceláři Suchoj. Plány
modernizace bojového letectva potvrdil i vrchní velitel ruského vojenského
letectva, generálplukovník Viktor Bondarev: „Jestli se teď zastavíme, tak
už se zastavíme navždycky. Probíhají práce na šesté, a nejspíš i na
sedmé generaci".

„Nová stíhačka Moskvy (šesté generace — pozn. red.) sotva vzlétne v
nejbližších letech, jestli ne desetiletích. Zvyšuje ale sázku pro
Washington, pokoušející se určit, co nahradí jeho stíhačku páté
generace — F-35", — uvádí se v příspěvku.

Minulý měsíc řekl jeden z členů vedení vojensko-průmyslového podniku
Northrop Grumman portálu Defense News, jaké mohou být budoucí projekty
společnosti v odvětví vojenského letectva — pravděpodobně se budou
vyrábět bezpilotní letadla, vybavená lasery a moderními systémy
kybernetické bezpečnosti. Své projekty začínají realizovat i společnosti
Lockheed a Boeing.

Výroba stíhačky páté generace rozšíří i beztak dlouhý seznam
mnohomiliardových projektů a plánů vojenského letectva USA, uzavírá
vydání. Kromě programu F-35, který ještě není ukončen, jsou na seznamu
vojenského letectva tankovací letadla a další stíhačky.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Syrská armáda odrazila velký útok teroristů v okolí Damašku

Ve středu vládní ozbrojené síly Sýrie odrazily velký útok teroristů na
své pozice jihozápadně od Damašku, informoval o tom agenturu RIA Novosti
zdroj v domobraně.

Podle jeho informací ve středu došlo k těžkým střetům s ozbrojenci ze
skupiny Džabhat Fatah aš-Šám (bývalá Fronta an-Nusrá) v okolí města
Khan al-Shih. Právě toto město je jednou z hlavních bašt Džabhat Fatah
aš-Šámu v oblasti jihozápadně od Damašku. Začátkem října se syrská
armáda těsně přiblížila k této oblasti. Doposud se zde ale nedařilo
teroristy porazit.

Mezitím nelegální ozbrojené skupiny, které jsou rozmístěny v oblasti
Jobaru ve Východní Ghútě, obnovily ostřelování obytných čtvrtí v
Damašku. Předešlého dne se pod jejich palbu dostal okres al-Mazza 86, což
vedlo k smrti jednoho člověka a čtyři osoby byly zraněny. Všichni byli
civilisté.

Prozatím žádné informace o možných mrtvých nebo raněných v důsledku
dnešního boje nejsou.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Putin: Rusko napomáhá odstartování vnitřního syrského dialogu

Rusko napomáhá zahájení vnitřního syrského dialogu, řešení syrského
problému musí být pouze politické, prohlásil ruský prezident Vladimír
Putin v Kremlu při slavnostním předávání pověřovacích listin.

Od března 2011 trvá v Sýrii ozbrojený konflikt, v jehož důsledku zahynulo,
podle dat OSN, přes 220 tisíc lidí. Vládní armádě čelí oddíly
bojovníků, jež patří k různým ozbrojeným útvarům. Nejaktivnější
jsou ozbrojenci extremistických skupin Islámský stát a Džabhát an-Nusrá (zakázané
v RF).

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Grilování Murína spuštěno. Už se mluví o tom, kdo ho vystřídá. Třeba
bývalý detektiv od Šlachty...

Ředitel Generální inspekce bezpečnostních sborů Michal Murín má před
sebou týdny a měsíce hořkého nevědomí. Poté, co s ním premiér Andrej
Babiš zahájil kázeňské řízení, když Murín odmítl na dvě jeho výzvy
sám rezignovat, čeká šéfa inspektorů martyrium úředního
přezkoumávání. Pokud z něj vyjde jako poražený, může mu pomoci jedině
správní soud. Dva policejní prezidenty nebo šéfy vězeňské služby jsme
tu už měli.

Tlak na šéfa Generální inspekce bezpečnostních sborů (GIBS) sílí
každým dnem. Michal Murín už podřízeným rozeslal otevřený dopis, ve
kterém mezi řádky předjímá své odvolání. Premiér v demisi Andrej
Babiš s Murínem zahájil kázeňské řízení, když mu pokus o jeho
sesazení na základě předchozího kázeňského návrhu z dílny olomouckých
státních zástupců nevyšel. Kárné řízení odmítl s Murínem zahájit
Babišův předchůdce – premiér Bohuslav Sobotka, protože nepovažoval
podklady žalobců za relevantní. Připomeňme, že Murínovy problémy začaly
poté, co se dozvěděl o tajném vyšetřování náměstka policejního
prezidenta Zdeňka Laubeho kvůli reorganizaci dvou elitních policejních
útvarů. To bylo, přestože byl Laube odposloucháván, odloženo.

Tentokrát vychází Babišem už iniciované kárné řízení s Murínem z
dopisu nejvyššího státního zástupce Pavla Zemana. V dopise, který zaslal
na úřad vlády a bezpečnostnímu výboru Sněmovny jako podklad k
odvolávání ředitele Michala Murína, hodnotí činnost GIBS. Nejvyšší
žalobce je ale překvapivě nekonkrétní a nepodložil jej žádnými čísly,
která by prokazovala Murínovo selhání.

Kázeňské řízení je nyní v gesci Babišova podřízeného úředníka z
Úřadu vlády. Když by on o kázeňském potrestání rozhodl, Andrej Babiš
by Murína mohl podle zákona o služebním poměru příslušníků
bezpečnostních složek odvolat z funkce. To dosud nemůže, protože k tomu
nemá žádné právní nástroje. Murín musí být například kázeňsky
proviněn nebo musí být podezřelý ze spáchání trestného činu,
respektive obviněn. Předpokládá se, že s ohledem na mimořádný tlak
posledních dní bude Murín shledán vinným z kázeňského prohřešku.

V případě, že Babišův podřízený o Murínově kázeňském prohřešku
takto rozhodne, může jej premiér v demisi sesadit z funkce. Murín má ale
možnost opravného prostředku – odvolání. Ovšem k tomu, kdo jeho
problémy odstartoval. Zastání může totiž hledat pouze u ministerského
předsedy, který má právo v rozkladovém řízení verdikt o kázeňském
provinění zrušit. Ani tato alternativa se ovšem s ohledem na Babišovo „zakleknutí“
na Murína neočekává.

Dvojvládí, ale účel dosažen

Murín se pak může obrátit na soud. Analogickou situaci už zažila v
minulosti policie nebo vězeňská služba. Kvůli údajné trestné činnosti
byl před šesti lety odvolán policejní prezident Petr Lessy. Protože se u
soudů ukázalo, že nic nespáchal, řešilo se dvojvládí Lessyho s po něm
jmenovaným policejním šéfem Martinem Červíčkem. Lessy byl nakonec
finančně refundován a skončil jako styčný důstojník na Slovensku.

Mnohem podobnější s Murínovým je ale případ, který se odehrál ve
vedení vězeňské služby. Ministryně spravedlnosti za ANO Helena Válková
počátkem dubna 2014 odvolala šéfa Vězeňské služby Petra Dohnala pro
ztrátu důvěry a kvůli údajným problémům v hospodaření. V podstatě jde
o identické důvody jako v případě šéfa GIBS. Dohnal pokládal své
odvolání za bezdůvodné, následný postup tehdejší ministryně za
účelový.

Proti odvolání proto podal rozklad. Řízení o rozkladu Válková v červenci
přerušila do doby, než Generální inspekce bezpečnostních sborů
prošetří podezření o údajně předražené zakázce z Dohnalovy éry.
Dohnal mezitím ale uspěl se žalobou na ochranu proti nečinnosti správního
orgánu, vyhověl jí pražský městský soud. Válkové nástupce Robert
Pelikán pak na základě verdiktu soudu musel rozhodnout do třiceti dnů od
doručení rozsudku. Dohnalův rozklad zamítl, a potvrdil tak jeho odvolání z
funkce. Pražský městský soud ale správní rozhodnutí ministrů
spravedlnosti Válkové a Pelikána zrušil. Opět vznikl problém s
dvojvládím jako v případě Lessyho, protože mezitím byl na Dohnalův post
jmenován Pavel Ondrášek.

Není vyloučeno, že případ Michala Murína skončí také u správního
soudu. I tam pak existuje ještě jedna možnost, jak Murínovo odvolání
posoudit, takzvanou kasační stížností k Nejvyššímu správnímu soudu.

I kdyby však Murín u obou soudů uspěl, byla mu vyplacena ušlá mzda a
nabídnuto jiné adekvátní místo, uběhne spousta času. Pravděpodobně bude
jmenován nový ředitel GIBS, s nímž nebude mít premiér v demisi Andrej
Babiš takový problém jako s Murínem.

Účel tedy posvětí prostředky, na GIBS přijde nový ředitel.
Úslužnější a méně problematický.Spekuluje se například o jednom z
náměstků, Milanu Špačkovi, nebo Martinovi Šilhavém. Právě náměstek
Šilhavý, který v milosti pracoval pod Robertem Šlachtou na Útvaru pro
odhalování organizovaného zločinu, měl na starosti ono utajené
vyšetřování, kvůli kterému Murínovy problémy odstartovaly.

Přestože by následně odvolaný ředitel GIBS Michal Murín u soudů vyhrál,
na kroky, které se budou dít po jeho odvolání v rámci GIBS, to už nebude
mít vliv, Murín se „zahojí“ pouze proti možnému nezákonnému
odvolání.

Připomeňme, že Andrej Babiš je trestně stíhaný v kauze údajného
dotačního podvodu při výstavbě farmy Čapí hnízdo a policie prověřuje i
takzvané korunové dluhopisy. Generální inspekce může v těchto
policejních šetřeních sehrát zásadní roli. Po výměně vyšetřovatelů
mohou být oba případy například odloženy. Babiš ale argumenty o této
možné souvislosti veřejně odmítá.

Nicméně je jisté, že GIBS prověřuje úniky z vyšetřování Čapího
hnízda. Konkrétně dokumenty z banky HSBC, které jednoznačně prokazují
Babišovu participaci na dotačním projektu, který je orgány činnými v
trestním řízení vyšetřován jako nezákonná transakce.

Protože úniky z kauzy Čapí hnízdo vyšetřuje GIBS, prvním na řadě je
detektiv Pavel Nevtípil, který Babiše, jeho rodinné příslušníky a
další aktéry případu obvinil. Z minulosti je přitom známa řada
případů, kdy byli vyšetřovatelé odstaveni a průběh detektivní činnosti
se následně odvíjel diametrálně odlišně od kroků původního
vyšetřovatele. Úvahy o tom, že odstranění ředitele generální inspekce
může mít s tímto děním příčinnou souvislost, proto nejsou zcela od
věci.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Velká změna: Náčelnice kritiků Merkelové dostala prostor v prestižním
časopise

Šéfka protiimigrační a euroskeptické Alternative für Deutschland (AfD)
Frauke Petry poskytla rozhovor německému týdeníku Spiegel. Vrací se v něm
mimo jiné ke svým výrokům o střelbě na uprchlíky a znovu kritizuje
kancléřku Angelu Merkelovou za její přistěhovaleckou politiku.

Podle Frauke Petry ničí současná německá měnová a migrační politika
evropskou solidaritu a je tedy logické, že se do popředí dostává idea
národních států. „Věříme, že zdravý patriotismus by měl mít také v
Německu své místo. To zahrnuje převzetí odpovědnosti za naši historii a
také předpokládá zdravý vztah k nalezení současné identity. Němečtí
politici na vše nazírají z pohledu našich minulých hříchů. Stále
žijeme s jakýmsi pocitem viny. Slýcháme, že musíme zapojit Německo do
širší Evropy, aby se navždy zabránilo vzkříšení německého
nacionalismu,“ říká Petry s tím, že mezi nacionalismem a vlastenectvím
je velký rozdíl.

Petry se v rozhovoru také vrací k informacím německých médií, podle
kterých údajně požadovala použití zbraní proti migrantům na hranicích.
„Pouze jsem tehdy zmínila, že použití zbraní v případě ohrožení je v
souladu s německými zákony. Je to krok, který si jinak samozřejmě nepřeji.
Je škoda, že média následně můj výrok takto zkreslila a vyvolala u mnoha
Němců naprosto falešný dojem,“ kritizuje šéfka AfD, která dále
odmítá, že by vystupovala proti migraci jako takové. „Postrádám však v
tomto ohledu celospolečenský konsenzus. Příliv takového množství muslimů
změní naši kulturu. Pokud si to opravdu přejeme, měla by se na tom shodnout
široká veřejnost.“

Celý rozhovor v angličtině najdete ZDE.

Kancléřce Merkelové Petry vyčítá, že otevřela německé hranice
migrantům bez toho, aby tento krok konzultovala s parlamentem nebo voliči. „Poklidné
protesty proti přistěhovalecké politice otevřených dveří jsou tedy z
mého pohledu naprosto v pořádku. Samozřejmě ale odmítám jakékoli
verbální nebo fyzické násilí namířené proti lidem odlišného etnického
původu či jiných politických názorů,“ vysvětluje Petry a i přes
značnou kritiku médií na dotaz redaktorů německého týdeníku odmítá
tezi, že by snad mainstreamové deníky a internetové servery informovaly
veřejnost o migrační krizi na základě přímých pokynů kancléřky
Merkelové.

Redaktoři Spiegelu připouští, že zprávy o AfD jsou obvykle negativní.
Tvrdí ale, že prý jsou k tomu pádné důvody. „Konkrétně od Spiegelu se
mi dostalo pochybné cti být označována za osobu, která v sobě ztělesňuje
vlastnosti Adolfa Hitlera a Leni Riefenstahlové zároveň. Mnoho lidí si
myslí, že něco takového už je prostě přes čáru a začínají o všem
více přemýšlet. Na druhé straně se však najdou i další, kteří
nechtějí být coby voliči Alternative für Deutschland označováni za
nacisty. V tomto smyslu nás toto mediální nálepkování poškodilo. Jak vy
říkáte, samozřejmě z pádných důvodů,“ ironizuje rodačka z Drážďan
Petry.

Petry před několika měsíci v jiném rozhovoru poznamenala, že do deseti let
by se Alternative für Deutschland mohla stát součástí vlády. „Ano, to si
stále myslím. My ovšem nemáme tolik času na postupné zrání, jako měli
například Zelení. Doposud jsme však ukazovali, že se učíme relativně
rychle. Pokud budeme i nadále tvrdě pracovat a vyhneme se opakování starých
chyb a omylů, tak máme potenciál na to, získat klidně 25 až 30 % v
celonárodních volbách. Potom budeme také schopni uvážit, s kým můžeme
jít do koalice a s kým naopak nikoli. Víme, kam směřujeme. Jak jsou na tom
v tomto ohledu ostatní strany, je pro mě v této chvíli dost nejasné,“
uzavírá Petry.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Neočekávaná Čína: neuvěřitelné fotografie ruské modelky

Ruská modelka Rita Achundovová se kvůli práci přestěhovala do čínského
Kantonu. Inspirovala se novým městem a začala vytvářet překrásné snímky
jen za pomoci stativu a pultu.

Sputnik se rozhodl promluvit o uměleckých schopnostech slečny a ukázat její
snímky, které jsou skutečně dechberoucí. Takovou Čínu jste ještě
neviděli.

Občas jí pomáhají i čínští blogeři. Rita spojila všechny fotografie do
projektu Jiná Čína, který ukazuje futuristická místa, tajemné krajiny a
jejich vztah s lidmi.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Web kanadského ministerstva migrační politiky byl během voleb prezidenta USA
nedostupný

Přístup k oficiálnímu webu kanadského ministerstva migrační politiky a
občanství byl během prezidentských voleb v USA omezen.

Při pokusu otevřít web se na monitoru objevil nápis „vnitřní chyba
serveru".

Podle údajů televizní stanice CBS spojují mnozí uživatelé sociální
sítě Twitter zkolabování webu s předcházejícími hrozbami přestěhovat
se do Kanady v případě vítězství republikánského kandidáta na post
prezidenta USA Donalda Trumpa.

Dříve se už objevily zprávy o tom, že mezi americkými uživateli internetu
mnohonásobně vzrostl počet dotazů v Google Jak se přestěhovat do Kanady po
úspěchu republikána Trumpa v březnovém „superúterý". Za čtyři hodiny
se počet dotazů zvýšil o 350 %. Předcházející skok popularity podobného
dotazu byl zaznamenán v roce 2004, když byl tehdejší prezident USA Georgie
Bush mladší úspěšný ve volbách na druhé období. Prezident Barack Obama
má naopak skeptický vztah k četným slibům amerických občanů
přestěhovat se v případě vítězství Donalda Trumpa do Kanady.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Expert si myslí, že rusofobie v USA v nejbližší době nepoleví

Rusofobské nálady zůstanou i poté, co do Bílého domu přijde vítěz
prezidentských voleb Donald Trump, myslí si ředitel Centra rusko-amerických
vztahů Institutu USA a Kanady Ruské akademie věd Pavel Podlesnyj.

„Politická elita je nyní konsenzuálně naladěna — dělejte dospělou
politiku vůči Rusku. Rusofobie, hrozný obraz Ruské federace, démonizace
prezidenta Ruska, to nikam nezmizí, alespoň ne rychle," prohlásil Podlesnyj
na tiskové konferenci v Moskvě.

Ze své strany řekl politolog, profesor Vysoké školy ekonomiky Oleg
Matvějčev, že nestojí za to, aby Rusko očekávalo od Trumpa nějaké dárky,
„jistá kladná očekávání ale existují".

„Demokraté mají společný přístup: co je dobré pro Ameriku, to je dobré
pro všechny. S takovým přístupem lidé nezkoumají detaily, Trump ale bude
zabíhat do těchto podrobností," prohlásil.

Jak řekl politolog, je možné jisté změkčení pozic USA vůči Sýrii,
například Spojené státy mohou přestat požadovat odchod prezidenta Sýrie
Bašára Asada.

Docent katedry aplikované analýzy mezinárodních problémů MGIMO Andrej
Bezrukov si myslí, že vztahy s Ruskem budou mít pro Trumpa malý význam. „Bude
mít dobrou pozici, aby zahájil ty změny, o nichž hovořil," zmínil Bezrukov.

Dodal, že kandidátka za demokraty Hillary Clintonová nemá po prohře ve
volbách politickou budoucnost.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Herman ustoupí Drahošovi. Do Senátu bude kandidovat mimo Prahu

Někdejší ministr kultury Daniel Herman se chystá bojovat o Senát. Původně
chtěl do klání vstoupit na Praze 4, ale nakonec bude kandidovat v Chrudimi,
kde může nahradit dosavadního senátora Jana Velebu. Co Hermana vedlo k jeho
rozhodnutí? Prý za to může Jiří Drahoš.

Za Prahu 4 je senátorkou Eva Syková podporovaná sociální demokracií.
Právě jí se chtěl ve volebním klání postavit někdejší ministr kultury
za KDU-ČSL Daniel Herman, protože na Praze 4 žije. Nakonec však bude
kandidovat v Chrudimi, kde může nahradit dosavadního senátora za SPO Jana
Velebu. Ten svůj mandát už nehodlá obhajovat.

Co vedlo Hermana ke změně názoru? Deníku Právo prozradil, že v tom sehrál
roli neúspěšný prezidentský kandidát Jiří Drahoš, jenž oznámil, že
bude kandidovat do horní parlamentní komory právě na Praze 4 a Herman chce
zvýšit jeho šance na vítězství. „Je vhodné vytvořit pozitivní
synergii a dát prostor tomu či onomu kandidátovi tam, kde pravděpodobnost ke
zvolení je větší,“ řekl Herman.

Celý článek naleznete zde.

V Chrudimi byl dlouhá léta senátorem Petr Pithart. Když se z politiky stáhl,
stal se senátorem za tento obvod již zmíněný Jan Veleba. Herman by
pravděpodobně rád navázal na Pithartovu práci.

Lidovci postaví vlastní kandidáty v necelé polovině z 27 senátních
obvodů. V Náchodě bude o senátní křeslo bojovat předseda lidovců a
dosavadní poslanec Pavel Bělobrádek. Prý chce být blíž svým voličům.
Za součaného rozložení sil navíc považuje Senát za velmi důležitou
pojistku demokracie. Ve Sněmovně má pohodlnou většinu 115 křesel
neformální koalice hnutí ANO premiéra v demisi Andreje Babiše, hnutí SPD
Tomia Okamury a komunisté. Tyto tři strany spolupracovaly při obsazování
orgánů Sněmovny.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Většina Čechů si myslí, že se po listopadu 1989 máme lépe

Se změnou společenského systému z roku 1989 je spokojena většina Čechů,
stála za to podle dvou třetin lidí. Opačně smýšlí 22 procent. Poměry v
Česku jsou nyní lepší než před rokem 1989 podle 38 procent lidí, podle 17
procent bylo lépe před listopadovou revolucí, zbylá třetina se nedokázala
přiklonit ani k jednomu z nabízených období. Zjistil to říjnový průzkum
Centra pro výzkum veřejného mínění (CVVM).

Od 17. listopadu 1989 se podle české populace nejvíce zlepšily podmínky v
možnosti studovat, pracovat a cestovat do zahraničí. Naopak největší
zhoršení lidé vidí v oblasti bezpečnosti občanů a kriminality.

Předlistopadové poměry hodnotí lépe stoupenci levice a starší generace
nad 45 let. Mladší lidé dřívější poměry považují za příhodnější
pouze zřídka, lépe je dnes také podle pravicově orientovaných lidí,
uvedli autoři průzkumu. Proti průzkumu z října 2015 se jen mírně změnil
počet lidí, kteří změnu poměrů hodnotí „tak půl na půl“; vzrostl o
čtyři procentní body na 34 procent.

Poměry před rokem 1989 častěji považují za lepší respondenti z
Ústeckého a Moravskoslezského kraje, zjistil průzkum. „S jistou mírou
opatrnosti by se dal tento fakt vztáhnout k vysoké nezaměstnanosti (v poměru
k ostatním krajům České republiky), která obyvatele těchto oblastí
trápí,“ napsalo CVVM.

Hodnocení toho, zda změny z roku 1989 stály za to, se od loňska téměř
nezměnilo a je takřka konstantní v posledních třech letech, uvedli autoři
průzkumu. V delším časovém srovnání ale pozitivních hlasů přibývá.
Oproti prvnímu podobnému průzkumu v roce 1999 se o 11 procentních bodů na
nynějších 66 procent zvýšil počet lidí, kteří změnu společenského
systému považují za přínosnou. Naopak podíl opačně smýšlejících
lidí klesl za stejné období o deset procentních bodů na letošních 22
procent.

Také u tohoto hodnocení se trend láme se 45. rokem věku. Starší lidé
cítí nostalgii k předlistopadovým podmínkám podstatně častěji než
lidé ve věku 44 let a mladší.

V průzkumu se tazatelé CVVM letos mezi 10. a 17. říjnem ptali 982 lidí ve
věku od 15 let.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace