Question:
Pokud se migraci nepodaří zvládnout, musíme být připraveni. Budeme muset
jednat rychle a instrukce z Berlína, posílané po Prouzovi, už nebudou
Sobotkovi stačit, pálí Jan Zahradil

CIVILIZACE A MY Musíme být připraveni na variantu, kdy se migraci nepodaří
dostat pod kontrolu a bude nutná obnova našich hranic, myslí si jeden z
nejzkušenějších českých europoslanců Jan Zahradil (ODS). Ten věří v
reformu EU s cílem omezení vlivu federalistů, jejichž tupý dogmatismus
rozeštval evropské národy proti sobě. „Představa, že můžeme jen tak
prásknout dveřmi a zůstat izolováni ve středoevropském ostrůvku blahobytu
a volného obchodu, je dětinská,“ říká. Jan Zahradil se také neobává,
že by se do českého parlamentu mohli dostat extremisté jako na Slovensku.
Marian Kotleba prý navazuje na odlišná témata z minulosti, jako byl
Slovenský štát, a my takovou tradici „naštěstí“ nemáme.

Hradní zahraničně politický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám: I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším, než kdy jindy. Tak tedy: Schengenský
prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad, rozklad, významné
okleštění?

S panem Kmoníčkem víceméně souhlasím, migrační krize skutečně
přispěla k pádu některých dosavadních dogmat, třeba toho o „evropských
řešeních“. Kvůli brutálnímu tlaku lidí, jako jsou pan Juncker nebo
paní Merkelová, jsou evropské státy rozdělené tak, jako již dlouho nebyly.
Pokud se nepodaří začít konečně dodržovat platná pravidla a dostat
migraci pod kontrolu, může skutečně dojít k obnově vnitřních hranic.
Bylo by to nepříjemné, ale nedá se nic dělat. Schengenský prostor je
zkrátka konstrukce pro klidné časy a zcela chápu potřebu některých
států vědět, kdo vstupuje na jejich území. Česká republika by na takovou
situaci měla být připravena, protože v takovém případě bude potřeba
jednat rychle a instrukce z Berlína, posílané do Strakovky po panu Prouzovi,
už nebudou panu Sobotkovi stačit.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro některé požehnáním.
Dovedete si představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Příběh „buď EU, nebo Rusko“ neberu, je to nesmysl, kterým nás straší
eurohujeři. Celá věc je mnohem složitější. I pokud bychom připustili,
že EU má nyní mnohem více problémů než přínosů, je její současný
stav výsledkem několika desetiletí vývoje spolupráce mezi evropskými
státy. Představa, že můžeme jen tak prásknout dveřmi a zůstat izolováni
ve středoevropském ostrůvku blahobytu a volného obchodu, je dětinská.
Naše země patří do západního civilizačního okruhu a musíme s našimi
partnery komunikovat. Na rozdíl od některých jiných politiků jsem
přesvědčen, že Evropská unie není nějaký stav, že to není ani
absolutní dobro, ani zlo. Evropa se proměňuje, a pokud vyvinete dostatečné
úsilí, můžete ji změnit. I proto jsme doslova na zelené louce založili
reformně orientovanou politickou skupinu, která je nyní, po pouhých šesti
letech existence, třetí nejsilnější skupinou na evropské scéně a
předpokládám, že dále poroste. Stále ještě věřím na reformu EU, ne na
nějaký chaotický rozpad.

Francie, Británie, Dánsko, Nizozemí, Maďarsko, Polsko... Ve všech těchto
zemích existují nyní výrazné politické síly, které se odklánějí od
hlavního proudu evropského myšlení. Snaží se o vystoupení svých zemí z
EU, případně navázání větší spolupráce s Ruskem. Měl by se Brusel
některých z nich obávat? Kterých nejvíc?

Dosavadní model evropské integrace postavený na dogmatu „ever closer Union“
se vyčerpal, to je jasné. V Bruselu jej nyní pěstuje už jen generace
politiků, kteří s ním spojili celou svou kariéru a nechtějí se jej vzdát
– typickým příkladem je pan Juncker. Myslím si, že nastal čas, kdy bude
sílit realistický, pragmatický a reformní přístup k EU. V budoucnost stran,
jejichž jediným programem je rozpad EU, příliš nevěřím, ve skutečně
důležitých volbách většinou propadnou.

Jestliže se má Evropská unie čeho obávat, jsou to nikoli její kritici, ale
právě zarytí federalisté, jejichž tupý dogmatismus rozeštval evropské
národy proti sobě tak, jak se to v uplynulých desetiletích nikomu
nepodařilo. Evropské paradigma se musí změnit, jinak odpor vůči celé
této konstrukci poroste.

Liberálně orientovaní pozorovatelé vybízejí k začlenění co
největšího počtu migrantů do Evropy, „jestřábi“ naopak varují před
nepokoji či občanskou válkou, kterou „neevropané“ v Evropě vyvolají a
před kriminálními a sociálními problémy. Zaměstnavatelské svazy
považují imigraci za produktivní, někteří ekonomové však varují, že
pracovních míst, hlavně nekvalifikovaných, bude v budoucnu ubývat a
imigranti budou zátěží. Tak co je tedy v tomto směru pro Evropu dobré?

Jak hodnotíte slovenské parlamentní volby a jejich možný přesah do Evropy?
To znamená, jestli je i v jiných zemích možný podobný vzestup
extremistických stran. Podle Anne Applebaum jsme jen dva nebo tři špatné
kroky vzdáleni od konce NATO, EU a možná i liberálního řádu, jak jsme ho
znali. Můžou třeba úspěch Marine Le Pen a odchod Británie z EU vyvolat
zemětřesení s důsledky, o nichž Applebaumová hovoří?

Mám radost, že druhé místo ve slovenských volbách obsadily naše
partnerské strany SaS a OĽaNO-NOVA, tedy strany eurorealistické. Propadly
naopak strany spojené s eurolidovci, což znamená, že naše Aliance
evropských konzervativců a reformistů posílila i na Slovensku a racionální
přístup k EU bude u našich východních sousedů znít silněji.
Osmiprocentní zisk fašistů je nepříjemný, ale nijak bych jej
nepřeceňoval.

Článek Applebaumové jsem četl. Je to přesně ten druh přestřelené
katastrofické novinařiny, který i u nás pěstují někteří komentátoři.
Pro řadu komentátorů je posílení kritiků EU samozřejmě tragédie, se
kterou se nedokážou vyrovnat, a tak straší rozvratem nebo již zmíněným
Ruskem. Jako obvykle se mýlí, naštěstí. To ovšem nic nemění na tom, že
odchod Británie by pro zbytek EU znamenal ztrátu prestiže i nepříjemné
ekonomické a politické důsledky.

V zmiňovaných parlamentních volbách na Slovensku se dostal do vyšší
politiky rekordní počet menších stran, včetně krajně pravicové ĽSNS
Mariana Kotleby. Domníváte se, že by to příští rok mohlo u nás dopadnout
stejně v reakci na problémy s migrační a finanční krizí?

Neočekávám, že by se Česko vydalo touto cestou. Za prvé, Kotleba navazuje
na odlišné tradice, odlišná témata z minulosti, na Slovenský štát. Nic
pěkného to samozřejmě není. Ale my takovou „tradici“ naštěstí
nemáme. A za druhé, okraj našeho politického spektra se drobí mezi řadu
subjektů, které se perou samy mezi sebou a působí spíše legračně.

Co čekat od výsledku právě proběhlého summitu EU – Turecko? Někteří
publicisté to nazývají summitem poslední záchrany. Vidíte nějakou
možnost efektivní dohody a následné úspěšné realizace? Ministr obrany
Stropnický to například nazval čekáním na zázrak.

Summitů poslední záchrany máme každý rok několik, a všechny ukazují
zoufalou neschopnost evropských elit pojmenovat problémy a řešit je. Postavy
typu pana Junckera nebo paní kancléřky Merkelové na tom nesou největší
díl viny. Je jasné, že s Tureckem se dohodnout musíme. Turci hostí už tři
miliony uprchlíků a my nutně potřebujeme, aby se tito lidé nevydali dál na
cestu do Evropy. A to nás pochopitelně bude něco stát. Špatnou zprávou je,
že se na scénu znovu vrací nefunkční kvóty na přerozdělování
běženců. Takové narušení státní suverenity je pro mě zcela
nepřijatelné, nikdo nemůže zvnějšku nařizovat státům, komu udělí na
svém území povolení k pobytu. Princip „jeden za jednoho“ je pro mě
nepřijatelný. Je třeba se vrátit k návrhům na efektivní uzavření tzv.
balkánské cesty pro nekontrolované a nekontrolovatelné vlny migrantů.

Do České republiky míří čínský prezident na několikadenní návštěvu.
Mluví se o historické události, Miloš Zeman ho dokonce jako prvního
prezidenta pozve do Lán, jak řekl nedávno pro PL. O rozruch se postaralo i
schvalování dohody mezi Prahou a Pekingem kvůli části o politice jedné
Číny včetně Tchaj-wanu. Jak na to pohlížet?

Čína je pro nás zajímavý obchodní partner, takže návštěvu čínského
prezidenta můžeme přivítat, pokud přinese dobré výsledky. Pražská „kauza“
byla klasickou bouří ve sklenici vody rozpoutaná TOP 09, která se chytá
pověstného stébla. Kdyby kvůli této smlouvě nezačal vyvádět Kalousek,
nikdo by si toho ani nevšiml. Politika jednotné Číny je oficiální
politikou České republiky a zastával ji i Karel Schwarzenberg, takže jde jen
o další pokrytecké moralizování. Navíc se v té smlouvě nikde nepraví,
že Tchaj-wan je součástí komunistické Číny, jak tvrdí pan Kalousek, ale
„čínského území“ – a to o sobě Tchaj-wan tvrdí také, protože sám
sebe považuje za jediného reprezentanta Číny. Pan Kalousek tedy navíc
ještě lže, což ovšem při jeho častých změnách názorů a politických
postojů nepřekvapuje. Nemůže nás poučovat někdo, kdo sám chtěl
sestavovat vládu s podporou komunistů.

Šíří se spekulace, zda Vladimír Putin bude znovu kandidovat. Západní
média konstatují, že dokázal lidi ošálit natolik, že opozice nemá
žádné šance. Co soudit o situaci v Rusku do budoucna i s přihlédnutím ke
vztahům Ruské federace se Západem?

Vztahy Ruska a Západu se budou muset s postupem času vrátit do rovnováhy.
Návrat do časů železné opony je obtížně představitelný, už jenom
kvůli vzájemnému obchodu, který potřebují obě strany. Je ale také jasné,
že putinovské Rusko se jednoznačně snaží o obnovu Sovětského svazu. Mám
tím na mysli dlouhodobé posilování nepřátelství vůči Západu
prostřednictvím státní propagandy i konkrétních činů nebo doslova
opevňování bývalého sovětského teritoria vojenskými systémy a
nárazníkovými zónami s převažujícím ruským vlivem. Angažmá v Sýrii
po boku Íránu, Hizballáhu a Assada je například posledním kouskem v této
skládance. Je třeba, aby si Rusko konečně uvědomilo, že už není
světovou politickou (a už vůbec ne ekonomickou) velmocí, ale maximálně
mocností druhého řádu, a začalo se podle toho chovat.

Železná opona to tedy nebude, rozhodně ale nedojde k žádnému
privilegovanému partnerství, jak si to naivně představoval třeba Barack
Obama.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Skutečně bouřlivé jednání ČSSD: Členové vyzvali Sobotku, ať zmizí ze
sněmovny, Tejc pronesl životní projev a poté vystoupil ze strany

Krajská konference jihomoravské ČSSD dnes v Břeclavi rozhodně nebyla
poklidná. Nejprve byl vyzván premiér Bohuslav Sobotka, aby rezignoval kvůli
špatnému výsledku voleb na svůj poslanecká mandát. Následně pak svůj
konec v sociální demokracii ohlásil bývalý poslanec Jeroným Tejc.

„Konec dnešní krajské konference jihomoravské ČSSD byl bouřlivý.
Nejdříve delegát z Brna-města navrhl výzvu Bohuslavu Sobotkovi, aby se
vzdal poslaneckého mandátu a přijal tak odpovědnost za volební výsledek (debakl)
ČSSD, konference tento návrh většinou hlasů schválila,“ napsal k celé
situaci v ČSSD Michal Hašek, bývalý jihomoravský hejtman a bývalý
místopředseda strany.

„Historickou retrospektivou hlasy Brna-města byly rozhodující pro zvolení
Bohuslava Sobotky předsedou ČSSD ve 2. kole těsné sjezdové volby v Brně v
roce 2011, kde mne porazil, teď je Brno-město pomyslným Sobotkovým katem,“
podotkl Hašek. A povšiml si i toho, že za chvíli poté Jeroným Tejc
oznámil rozhodnutí odejít z ČSSD. Podle Haška bohužel. Zároveň také
Hašek uvedl, že Tejc měl dle jeho subjektivního dojmu jeden ze svých
nejlepších politických projevů.

Celý příspěvek Michala Haška:

Konec dnešní krajské konference jihomoravské ČSSD byl bouřlivý.
Nejdříve delegát z Brna-města navrhl výzvu Bohuslavu Sobotkovi,aby se vzdal
poslaneckého mandátu a přijal tak odpovědnost za volební výsledek (debakl)
ČSSD, konference tento návrh většinou hlasů schválila. Historickou
retrospektivou hlasy Brna-města byly rozhodující pro zvolení Bohuslava
Sobotky předsedou ČSSD ve 2.kole těsné sjezdové volby v Brně v roce 2011,kde
mne porazil, teď je Brno-město pomyslným Sobotkovým katem. Za chvíli potom
Jeroným Tejc v jednom ze svých nejlepších politických projevů (můj
subjektivní dojem) oznámil bohužel rozhodnutí odejít z ČSSD.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Skvělá Merkelová... Plesl se vysmál Šonkovi a dalším, kterým jde jejich
kancléřka nejspíše od válu

Ve Spolkové republice Německo selhala jednání o koalici CDU/CSU, liberálů
z FDP a Zelených. Podle tradičních barev těchto stran se této koalici
říká Jamajka. Šéfredaktor MF Dnes Jaroslav Plesl si všímá, že z
některých českých médií zaznívá podpora dosavadní kancléřce a šéfce
CDU Angele Merkelové. Průzkumy přitom podle německých médií ukazují, že
si většina Němců přeje předčasné volby.

Na konci září se uskutečnily v Německu řádné volby, které vyhrála
dosavadní kancléřka Angela Merkelová, ale nevyhrála je tak výrazně, jak
by si zřejmě přála. Možná by jí vyhovovalo sestavit koalici s liberály z
FDP, ale hlasy těchto dvou stran nestačí. Merkelová oslovila i německé
sociální demokraty s tím, zda by chtěli pokračovat ve velké koalici, ale
předseda sociálních demokratů Martin Schulz pokračování velké koalice
odmítl.

Merkelové tak nezbylo, než jednat o koalici CDU/CSU, liberálů a Zelených. O
koalici vyjednávala celé týdny, až v neděli v noci předstoupil před
novináře předseda FDP Christian Lindner a konstatoval, že jednání
zkrachovala. „Než mít vládu špatnou, je lepší nemít vládu žádnou,“
řekl tehdy.

Teď se jednotlivé politické strany z neustavené koalice Jamajka napadají,
kdo může za krach jednání. Hospodářské noviny však upozorňují na
prohlášení Jaroslava Šonky, publicisty a specialisty na Německo, podle
kterého Merkelovou nemá kdo nahradit a naši západní sousedé v dohledné
době najdou fungující koalici.

Tohoto prohlášení si všiml šéfredaktor deníku MF Dnes Jaroslav Plesl. „Trvalo
to pár dní, ale už je to tady. Vylezl Jaroslav Šonka, vylezla Bára
Procházková. Z obou padá propaganda, jako kdyby ji pro Merkelovou dělal
Kreml,“ vypálil šéfredaktor deníku.

Jenže tím Plesl ještě zdaleka neskončil. Lidé jako Šonka podle Plesla
nesou odpovědnost za rostoucí odpor Čechů vůči Německu a vůči EU.
Šonka a spol. přispívají k nárůstu tohoto odporu tím, jak vystupují.
Barbora Procházková tomu pak podle Plesla nasadila korunu, když prohlásila,
že si jednotliví účastníci jednání pochvalovali, jak paní kancléřka
Merkelová vedla jednání.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sovětský doktor Moreau chtěl zkřížit člověka a opici

Sovětský vědec Ilja Ivanov byl posedlý myšlenkou zkřížení člověka a
opice. Sérii jeho experimentů však narušily čistky.

Ilja Ivanovič Ivanov se narodil v roce 1870 v Kurské oblasti. Po studiu
biologie přednášel na univerzitách a zabýval se umělou inseminací. Jeho
současníci ho považovali za blázna, který byl posedlý myšlenkou
vytvoření mutantů

To však neuspokojovalo ambice tohoto vědce. Jeho snem bylo stvoření hybridu
člověka a opice a od roku 1924 se aktivně snažil svůj sen uskutečnit.
Podle něj úspěšný experiment bude mít „velký vědecký význam" a
pozitivní dopad na prestiž Sovětského svazu. Vědci, kteří měli vůči
tomu morální výhrady, opovrhoval.

Během expedice v Guinei provedl umělou inseminaci třech šimpanzích samiček
lidským spermatem. Avšak ani jedna neotěhotněla. Proto se Ivanov rozhodl,
že zkusí uměle oplodnit ženu pomocí šimpanzího spermatu. Jeho kolegové
však tuto myšlenku nepodpořili.

Kupodivu některé ženy reagovaly pozitivně a samy se nabídly k účasti v
tomto experimentu. „Prosím Vás, abyste mě neodmítl," psala Ivanovovi v
dopise obyvatelka Leningradu, „s radostí se podřídím veškerým
požadavkům Vašeho experimentu."

Ivanov však svou práci nedokončil. V roce 1930 se stal obětí politických
represí a byl odsouzen k pěti letům vyhnanství v Almatě. Zde nadále
přednášel na místní vysoké škole, avšak k pokusům na šimpanzích a
lidech se již nevrátil. V roce 1932 ho zastihla mozková mrtvice a 20. března
zemřel.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Hořká výtka politikům: Profesor Pavlíček u Hlávkovy koleje volal po
nápravě křivdy

Za to, aby byl 17. listopad opět prohlášen Mezinárodním dnem studentstva,
se dnes při vzpomínkové akci v pražských Hlávkových kolejích vyslovil
prof. Václav Pavlíček, předseda Nadání Josefa, Marie a Zdeňky
Hlávkových a člen ČSBS.

Pavlíček přivítal posledního žijícího pamětníka událostí ze 17.
listopadu 1939, nyní 97letého Mojmíra Srdečného. Patřil k těm
vysokoškolákům, kteří byli tehdy odvlečeni do koncentračního tábora v
Sachsenhausenu.

„(Srdečný) spolu s námi požaduje, aby se studentům vrátil jejich svátek,
připomínající jejich odpor v roce 1939, tedy Mezinárodní den studentstva,“
uvedl Pavlíček.

Připomněl, že řada vysokoškoláků v boji pokračovala a po propuštění z
koncentračního tábora nebo když se jim podařilo odvlečení uniknout,
uprchla do zahraničí a vstoupila do československých ozbrojených sil nebo
se zapojila do domácího odboje.

Poukázal také na to, že Mezinárodní den studentstva inspiroval po volání
po svobodě a demokracii v 60. letech, spojoval studenty a dělníky v odporu
proti nastupující normalizaci. Posléze vzdor tomu, že byl sice oficiálně
oslavován, se stalo shromáždění k tomuto svátku posledním podnětem k
demonstracím v roce 1989, které znamenaly konec minulého režimu.

„Přesto byl brzo po listopadu tento svátek zrušen a účastníci
tehdejších událostí proti tomu marně protestovali. K těmto protestujícím
patřil i bývalý student Švehlovy koleje a předseda ČSBS Jakub Čermín
spolu s bývalými studenty, kteří doprovázeli rakev Jana Opletala při
pohřbu v jeho obci. Tradici 17. listopadu považují za svůj svátek i
současní studenti středních a vysokých škol,“ prohlásil Pavlíček.

„Věřím, že opakované sliby politiků budou splněny a že tuto křivdu
spáchanou na tradicích odboje proti nacismu a podílu studentů na tomto boji
budou napraveny,“ dodal.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
V ruské Dumě označili ministra obrany Polska za psychologického teroristu

Předsedkyně výboru Dumy zabývající se bezpečností a bojem s korupcí
Irina Jarovajová považuje za neadekvátní slova ministra obrany Polska
Antonije Macereviče, který označil leteckou katastrofu u Smolenska za
teroristický čin.

„Koho označuje ministr obrany Polska za teroristy — piloty a prezidenta
Polska, kteří samostatně rozhodovali a konali tragicky chybně? Označit to
ale za terorismus znamená být velmi neadekvátní," řekla Jarovajová.

Vyjádřila naději, že polský národ „dokáže rozeznat hlouposti a bude
chápat prohlášení Antonije Macereviče jako nepříjemné nedorozumění".

13. března Macerevič označil za teroristický čin katastrofu, která se
odehrála u Smolenska roku 2010. „Po smolenské katastrofě můžeme říci,
že Polsko se stalo první obětí terorismu v rámci současného konfliktu,
který se před námi rozhořívá," řekl ministr. Neobviňoval ale Rusko z
toho, co se stalo.

Tu-154 M polského prezidenta spadl u Smolenska ráno 10. dubna roku 2010. Při
katastrofě zemřelo 88 pasažérů a osm členů posádky, kteří byli na
palubě, včetně Lecha Kaczyńského a jeho manželky.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Policie na hranici s Německem cvičně zadržovala migranty

Policisté na bývalém hraničním přechodu s Německem v Petrovicích dnes
cvičně zřídili registrační místo pro běžence. Ověřují funkčnost
systému pro případ příchodu velkého počtu běženců k hranicím.
Odbavení jednoho člověka by mělo trvat 15 minut až půl hodiny. Podrobnosti
novinářům řekl vedoucí cizinecké policie Ústeckého kraje Pavel Češka.
Cvičení je součástí dvoudenní policejní akce zaměřené na migranty,
která skončí odpoledne.

Asi 300 policistů z Libereckého, Ústeckého, Karlovarského, Plzeňského a
Jihočeského kraje na 16 hraničních přechodech zkouší postupy při
případném znovuzavedení kontrol na státních hranicích.

Policisté zasahovali na hranicích v Ústeckém kraji v souvislosti s běženci
naposledy minulý týden. „Zadrželi jsme jeden kamion s přívěsem, který
mířil přes naše území do Německa. Srbský kamion se srbským řidičem
vezl v nákladovém prostoru mezi zbožím 18 běženců,“ uvedl Češka.
Pašovaní pocházeli z Iráku, Sýrie a dalších arabských států. „Jednalo
se o muže, z toho čtyři mladistvé,“ doplnil Češka.

Řidič skončil ve vazbě, je podezřelý z trestného činu převážení
běženců a napomáhání k neoprávněnému pobytu. Běžence odvezla policie
do záchytného zařízení. Podobný případ byl naposledy v Ústeckém kraji
v květnu.

Cvičení se dnes účastní padesátka figurantů a 30 policistů. První
simulovanou situací je příchod migrantů k hranicím. Policie má za úkol
ověřit ve stanech, jež slouží jako provizorní registrační místo,
totožnost osob, zjistit konkrétní údaje a rozhodnout o jejich dalším osudu.

„Ze shromaždiště jsou lidé posíláni na první stanoviště, kde se
zapíší údaje o osobě, následuje osobní prohlídka a ve třetím stanu
jsou tři pracoviště. Nejprve se ověřují doklady, policisté prověří,
zda osoba není hledaná nebo pohřešovaná, odeberou se otisky prstů, opět
se zjistí, zda už se otisk nevyskytuje v schengenské databázi, pak se
dotyčný vyfotí a jde k rozhodovacímu stanovišti,“ popsal jeden z
řídících policistů Petr Gilard.

U posledního pracoviště se cizinci třídí podle toho, jestli žádají o
azyl, či nikoliv.

Součástí prohlídky je zajištění nebezpečných věcí. Cvičení má
zjistit, jak dlouho trvají úkony spojené s registrací. Testuje se také
informační systém, který má zaznamenat osobní údaje cizince a provedené
úkony.

„Chceme se tak připravit na případ přívalu běženců, jaký zažívají
země na jih od České republiky,“ vysvětlil Gilard. Vycvičení policisté
ze severu Čech mohou v případě potřeby pomoci kolegům na hranicích na
jihu země.

Z hraničního přechodu se policisté přesunou do terénu, kde bude simulován
výskyt běženců v širším hraničním pásmu. „Za podpory letecké
služby budou osoby detekovány, zadrženy a převezeny opět na registrační
místo do Petrovic, kde projdou opět identifikačním kolečkem,“ shrnul
Češka.

Cvičení podle něj souvisí s novelou zákona o ochraně státních hranic a
novelou předpisů EU. Poprvé tak policisté trénují fungování
registračního místa, jež mohou v případě potřeby vystavět na
kterémkoliv hraničním přechodu. Policejních cvičení na hranicích bylo
letos několik. Zatím poslední se odehrálo v září, kdy policisté zavedli
namátkové kontroly na hranicích se Slovenskem, Německem a Rakouskem.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Slovenský poslanec Blaha k 17. listopadu: Naši tátové postavili po válce
republiku na nohy. Mám místo nich oslavovat nějaké ožraly a privatizátory?
Nikdy

Poslanec slovenské Národní rady Luboš Blaha (SMER-SD) se na svém
facebookovém profilu rozčílil. „Víte, co mě skutečně zlobí? Když se
někdo snaží pohanět život našich otců a dědů, kteří tu desetiletí
budovali vše, co dnes máme – školy, nemocnice, továrny, silnice,
sídliště, mosty, zkrátka vše,“ podotkl Blaha.

Tito dobří lidé po válce podle jeho slov postavili Slovensko na nohy. „Vlastníma
rukama. Ale prý je nemáme oslavovat. Máme z nich být prý znechucení.
Oslavovat se mají nějací ožralci a převlékači kabátů, kteří odevzdali
po roce 1989 naši vlast západním mocnostem a nadnárodním koncernům.
Promiňte, ale nikdy!“ poznamenal Blaha.

On sám si podle svých slov váží generace lidí, kteří tu žili před
rokem 1989, včetně upřímných komunistů, kteří věřli, že budují nový
svět bez chudoby a nerovnosti. „Po roce 1989 se ze všech těchto lidí
dělají ‚opice‘, které jen bezmyšlenkovitě skákaly, jak režim pískal,
nebo ještě hůř: dělají z nich ‚zločince‘, kteří se přičinili o
gulagy a vraždění. Proboha, vždyť tu žily miliony lidí, kteří věřili
v ideály rovnosti a spravedlivosti,“ dodal.

Československo, jak uvádí, byl moderní a vyspělý stát, který měl
vlastní průmysl a staral se o lidi. „To, že byly zavřené hranice a tajné
služby pronásledovaly opozici, je samozřejmě špatné, ale to byl důsledek
studené války, za kterou mohl jak Sovětský svaz, tak i USA. Takovéto
projevy jsou běžné i dnes v kapitalismu, když spolu vedou spory mocnosti:
nijak to nesouvisí se socialismem. To, co se socialismem jako takovým souvisí,
to bylo to, že lidé měli práci, bydlení, vzdělání a zdravotní péči.
Že děti nefetovaly, nebyli tu gangsteři, mafiáni, teroristi ani žádné
finanční skupiny. Lidé budovali svoji vlast a tvrdě pracovali,“ poznamenal.

„A tuto generaci lidí chce dnes někdo jen tak odpískat? Jejich život
vyhlásit za selhání, omyl, smůlu, zbytečnost? Nebo rovnou za zločin? A kdo
bude tyto lidi soudit? Zloději, převlékači kabátů, privatizátoři či
oligarchové?“ zeptal se.

Jak dodal závěrem, je mu zle z toho, že vidí neúctu některých
liberálních mladých lidí ke generaci vlastních rodičů a dědů. „Ne,
mě nikdo nikdy nepřinutí, abych dehonestoval lidi, kteří věřili v
komunismus před rokem 1989 a kteří budovali ČSSR,“ uzavřel s
poukázáním na zlo, které přinesl současný kapitalistický režim.

Celý příspěvek Luboše Blahy:

Viete, čo ma naozaj hnevá? Keď sa niekto snaží znegovať život našich
otcov a starých otcov, ktorí tu desaťročia budovali všetko, čo dnes máme
– školy, nemocnice, továrne, cesty, sídliská, mosty, skrátka, všetko.
Títo dobrí ľudia po vojne postavili Slovensko na nohy. Vlastnými rukami. Ale
vraj ich nemáme oslavovať. Máme z nich byť vraj znechutení. Oslavovať sa
majú nejakí ožrani a prevracači kabátov, ktorí odovzdali po roku 89 našu
vlasť západným mocnostiam a nadnárodným koncernom. Prepáčte, ale nikdy!
Ja si vážim generácie ľudí, čo tu žili pred rokom 1989, vrátane
úprimných komunistov, ktorí verili, že budujú nový svet bez chudoby a
nerovnosti. Po roku 1989 sa zo všetkých týchto ľudí robia "opice", ktoré
len bezmyšlienkovito skákali, ako režim pískal, alebo ešte horšie: robia z
nich "zločincov", ktorí sa pričinili o gulagy a vraždenia. Preboha, však tu
žili milióny ľudí, ktorí verili v ideály rovnosti a spravodlivosti! ČSSR
bol moderný a vyspelý štát, ktorý mal vlastný priemysel a staral sa o
ľudí. To, že boli zavreté hranice a tajné služby prenasledovali opozíciu
je samozrejme zlé – ale to bol dôsledok studenej vojny, za ktorú mohol
rovnako ZSSR, ako aj USA. Takéto prejavy sú bežné aj dnes v kapitalizme,
keď spolu vedú spory mocnosti: nijako to nesúvisí so socializmom. To, čo so
socializmom ako takým súvisí, to bolo to, že ľudia mali prácu, bývanie,
vzdelanie a zdravotnú starostlivosť. Že decká nefetovali, neboli tu gangstri,
mafiáni, teroristi ani žiadne finančné skupiny. Ľudia budovali svoju vlasť
a tvrdo pracovali! A túto generáciu ľudí chce dnes niekto len-tak "odpísať"?!
Ich život vyhlásiť za zlyhanie, omyl, smolu, zbytočnosť?! Alebo rovno za
zločin?! A kto ide týchto ľudí súdiť? Zlodeji, prevracači kabátov,
privatizéri či oligarchovia? Tí, čo tu po novembri 89 rozkradli všetko, čo
sa nehýbalo? Tí, ktorí tu vytvorili jeľcinovský mafiánsky kapitalizmus 90.
rokov? To sú tí hrdinovia novembra?! Tí, čo sprivatizovali strategické
národné bohatstvo, ktoré tu desaťročia budovali komunisti?! Tí, čo sa zo
dňa na deň zázračne premenili z marxistov-leninistov na
reagano-thatcheristov? Títo farizeji?! Je mi zle z toho, keď vidím tú
neúctu niektorých liberálnych mladých ľudí ku generácii vlastných
rodičov a starých rodičov: nech sa zamyslia, čo urobili pre Slovensko ich
rodičia a čo robia pre Slovensko oni zo svojich luxusných kancelárií v
západných korporáciách, kde dnes zarábajú ťažké prachy vďaka vzdelaniu,
ktoré im zaplatil náš štát. A hneď po štátniciach zdupkali zo Slovenska
za lepšími peniazmi – pre svoj osobný profit. Ostal tu po nich len
nezaplatený účet za oslavu promócie. Toto je ich príspevok do dejín
Slovenska – k rozvoju vlastného štátu. A dnes kopú do komunistov, do
staršej generácie, ktorá tu vybudovala všetko, čo máme. Nie, mňa nikdy
nikto neprinúti, aby som dehonestoval ľudí, ktorí verili v komunizmus pred
rokom 1989, a ktorí budovali ČSSR. Nikdy. Ľudia, čo žili pred rokom 1989,
pracovali a verili v ideály socializmu, majú moju plnú úctu. Zaslúžia si
obdiv, zaslúžia si rešpekt, zaslúžia si rehabilitáciu. Novembrovej
mytológii o dobrých havloch a zlých komunistoch verí čoraz menej ľudí.
Kapitalizmus priniesol zlo. Veľa ľudí sa cíti byť podvedených a
sklamaných. A ja budem vždy stáť na ich strane. Nie preto, že by som si
idealizoval bývalý sovietsky režim, ale preto, že vidím, aké strašné zlo
priniesol súčasný kapitalistický režim. Pekný deň, priatelia!

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Smrdí tam moč, je tam špína a smetí. Okamurův poslanec tam ubytovává
Romy pobírající dávky, uvádí noviny

Poslanec za SPD Lubomír Volný vydělává na nouzi romských rodin závislých
na dávkách od státu na bydlení. Uvádí to dnešní MF Dnes v kontrastu s
prohlášením lídra SPD Tomia Okamury, jenž chce odnímat peníze právě
parazitům.

Volný Romům draze pronajímá v Ostravě dva zchátralé domy, jež koupil v
roce 2012 a 2013. Jedna z oslovených Romek deníku MF Dnes řekla, že
měsíčně platí 12 tisíc korun.

Volný třípatrové domy koupil za 1,25 milionu a 1,95 milionu. On sám tvrdí,
že se stal obětí nákupu, neboť domy kvůli tomu, že se nacházejí v
ghettu, jsou neprodejné. „Pokud má kdokoliv pocit, že se jedná o
lukrativní činnost, a má zájem si vyzkoušet správu nemovitostí v
takovéto konstelaci lokality a klientů, již zítra s ním s radostí
podepíšu kupní smlouvu,“ nechal se slyšet Volný.

Domy nejsou vůbec v pěkném stavu, na chodbách podle MF Dnes páchne moč,
stěny jsou špinavé, všude jsou odpadky. Přemrštěný nájem, který není
v lokalitě obvyklý, platí jen díky štědré státní pomoci.

Lidé v domě však majitele chválí. Podle jedné z obyvatelek je to však
proto, že jim majitel vyhrožoval, že když budou s někým mluvit, že je
vyhodí.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jeho drzost nezná meze. Norek vyškemral od rybářů jejich úlovek a ani
nepoděkoval (VIDEO)

Na Sachalinu rybáři natočili na video norka, který k nim přišel pro jídlo.
Zvířátko se k mužům odvážně přiblížilo a pokusilo se vlézt do vědra
s úlovkem, které bylo ovšem zavřené.

„Za to, že jsi tak odvážný, ti to otevřu. Tady máš, ber si, kterou
chceš," řekl nakonec jeden z rybářů a otevřel vědro. Norek nelenil a
popadl rybu.

„Neměl bys aspoň poděkovat?" zeptal se muž utíkajícího zvířátka.

О с н! pic.twitter.com/W0sxvvcjJT — И (@bmxPIuvw13MxTQo) 2. března 2018

Na začátku roku se na internetu proslavila polární liška, která dlouho
žebrala o jídlo a pak se vrátila k rybáři se svojí kamarádkou liškou.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Hvězda amerických konzevativců: Trump klidně může vypráskat Clintonovou
jako po másle

Americký konzervativní spisovatel a politik Patrick Joseph Buchanan se
prostřednictvím serveru EUportal.cz vyjádřil k prezidentským volbám v USA.
Text přinesl také server ParlamentníListy.cz.

„Jestli tato čísla z průzkumů vytrvají, Trump bude za šest měsíců tam,
kde se těch současných Sladkých 16 kandidátů smrskne na Poslední čtyři,
a nejspíš bude ve finále,“ vrátil se mimo jiné Buchanan ke svým slovům
z července 2015. „Tak tu dávám další předpověď. Přes to
republikánské kvílení nad jejich perspektivním nominovaným by Donald Trump
mohl v listopadu vypráskat Hillary Clintonovou jako po másle,“ uvedl
Buchanan. Podle něj skutečně jen hrůza z Trumpova vítězství může
vysvětlit tu hysterii v metropoli.

Následně cituje The Washington Post z 18. března. „Z morálního hlediska
je tato otázka jasná. Posláním každého odpovědného republikána by mělo
být zablokovat Trumpovu nominaci a volbu.“

Původní text ZDE.

„To je krásné. Obrana demokracie vyžaduje, aby republikáni zrušili
demokratické rozhodnutí největší části voličské účasti v jakýchkoliv
primárkách v americké historii. A to je teď pro republikány morální
imperativ. Jako vůdci z třetího světa nás Post učí oslavovat demokracii
– potud, pokud voliči volí správně,“ říká.

Podle Buchanana Trump odhalil především to, jak jsou politické elity už
dalece odtržené od reality. Zároveň prý je patrné, jak je posluchačstvo
netečné ke kázání naší mediální elity.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Skučení havlistů a jejich kvílení bolestí jsou pro mě velkým
potěšením. Jejich surovosti budou ale strašlivé, jde jim o vše. Takhle si
Jakl od Klause užívá vítězství Trumpa...

ROZHOVOR Bývalý tajemník prezidenta Klause Ladislav Jakl říká, že masáž
a surovosti médií a vládnoucích unijních elit budou strašlivé. Zeman
podle něj dokáže úžasně lézt na nervy českým havlistům, stejně jako
Trump těm americkým. Nenávist podle Jakla šíří ti, kdo se neumějí
smířit s výsledky voleb. „Oni jsou demokrati jen tehdy, pokud by vyhrávali.
Když prohrají, začnou urážet voliče a nejraději by je zbavili
svéprávnosti,“ řekl.

Lze podle vás předpokládat, že svět se po vítězství Donalda Trumpa v
amerických prezidentských volbách určitým způsobem změní? Radujete se vy
osobně z výsledku hlasování? V čem pro vás vzbuzuje rozhodnutí
amerických voličů naději a v čem naopak strach?

Ano, já se raduji. Radostně jsem Trumpovo zvolení oslavil a nemohu zatajit,
že velikým potěšením je pro mě i následné skučení všech, kdo se s
jeho volbou nedokážou smířit. Obrazně řečeno: je třeba si koupit popcorn,
sednout si do první řady a sledovat ten nejlepší film. Jmenuje se Kyselé
ksichty.

Svět se určitě změní, nejdříve už tím, že bude muset reagovat na novou
politickou realitu největší světové mocnosti. V delším horizontu by mi
ale stačilo, kdyby se díky Trumpově zvolení konečně měnit přestal, aby
se přestal měnit na bláznivé místo, kde budou zadupány všechny naše
civilizační hodnoty a na jejich troskách pak budou tančit duhoví
klimatičtí mohamedáni.

Naději vidím v tom, že se Trumpovým zvolením dostal ke slovu normální
člověk a jeho normální zájmy místo utopických vizí o šťastném světě,
který nám chtějí mocní vnutit podle svých představ. A strach? Že ho
zastřelí.

Tomáš Halík tvrdí, že vítězství Donalda Trumpa pro něj byl šok a že
je to tím, že nevzdělaní lidé jsou manipulovatelní. Předvedl nám Trump
skutečně, že cestou k politickému úspěchu může být systematické
posilování toho, co je v lidech nejhorší? Lidé prý nejsou schopni vnímat
fakta, propadají se do nenávisti v důsledku nechuti k uprchlíkům,
homosexuálům a komukoli odlišnému. S tím souvisejí i názory, že Západ
čeká pravicová nacionalistická (kontra)revoluce… Jenže další názorový
proud říká, že politici tak dlouho vnucovali lidem něco, co lidé nechtěli,
ať už jde o práva menšin nebo toleranci k imigrantům, že už těchto
názorů mají dost. Lze říci, kdo má pravdu?

Já na pošetilosti toho zapšklého černokněžníka reagovat nebudu, ať si
klidně kvílí bolestí, že lidé hlasují jinak, než by je on nejraději
donutil. Trump vyhrál hlavně proto, že zvedl k volbám lidi, kterým do té
doby byla politika ukradená. A ukradená nejen obrazně, jako že je
nezajímala. Ona jim byla ukradená i doslova, mocnými zájmovými skupinami,
které prostého občana úplně odstavily od vlivu. A tihle noví voliči jsou
normální poctiví lidé, do kterých každý jen kopal, každý zvýhodňoval
kohokoli kolem nich, jen je ne. A jejich hlas najednou zazněl. Moc bych si
přál, kdyby se už znovu odstavit od vlivu nenechali, i když by je Halíci
nejraději zavřeli do blázince nebo do vězení.

Nikdo přicházet nemůže, pokud budou evropské vlády dodržovat vlastní
zákony a pokud budou naslouchat obavám lidí. Nejde ani o to, že někdo
přichází. Vždy v minulosti přicházeli jednotlivci, rodiny, skupiny. Nikomu
to nevadilo. Tady nejde o přicházení, ale o organizovaný dovoz milionů
Arabů. Když je sem nebudou vozit, sami nepřijdou, nebo snad tisícina
hrozícího počtu. Tenhle import ale nepřestane, pokud voliči nevymění
současné unijní garnitury.

Když si vzpomeneme na to, jak bylo veřejné mínění směrováno ještě
před dvěma roky, nebylo vůbec přijatelné přistupovat ke složitému
problému migrace způsobem, jaký teď zcela otevřeně prosazuje Trump. Bude
politický mainstream přinucen otočit kormidlo? Jakou odezvu můžeme
očekávat v Evropě a v ČR?

Politický hlavní proud kormidlo neotočí. Jen kosmeticky změní slovník a
občas naoko udělá nějaké líbivé nefungující opatření. Změna přijde
jedině s novou politickou garniturou, od té současné ji nečekejme. Hned v
době sčítání výsledků hlasů při volbě amerického prezidenta se řada
lidí smála České televizi už proto, že bylo zřejmé, jak moc je výsledek
překvapil. Část veřejnosti podezírá média z toho, že nejsou objektivní,
že ubližují prezidentu Zemanovi, že straní určitým zájmům. Jak
zvládají informovat o volbě lídra světové velmoci média, ať už
veřejnoprávní nebo soukromá? Myslíte si, že postupně zkusí hledat jiný
přístup, že nebudou tolik proimigrační a podobně? Začnou být
shovívavější i vůči názorům, které hlásají například nulovou
toleranci vůči menšinám či imigrantům?

Myslím si přesný opak. Teď jsou manipulátoři v šoku, ale až se oklepou,
jen svou propagandu zesílí. Jde jim totiž o všechno. Příliš nainvestovali
do současné bruselské politiky, příliš spojili svou existenci s lidmi,
jako je náš současný premiér. Nic starého nezapomenou, nic nového se
nenaučí. Musejí odejít.

Globalizace často bere lidem dobře placená pracovní místa a nemá je kdo
vytvořit. Menší podniky zanikají, a tak nevytvářejí pracovní místa. A
zatímco ti majetnější mají víc, část veřejnosti chudne, o čemž se
samozřejmě raději nemluví. Bude vůbec někdo skutečně vážně hledat
řešení i pro lidi, kteří jaksi nepatří mezi těch pár vyvolených? Je
řešením, že se omezí mezinárodní obchod? Do jaké míry lidé
přestávají věřit finančnímu systému kapitalismu?

Já přesně nevím, co to je globalizace v tomto smyslu. Pokud je to volný
obchod, ten celkově nepochybně přispívá k růstu blahobytu i k většímu
bezpečí. Jasně že někde méně efektivní konkurenti zkrachují, tak jako
nástupem Bati zkrachovaly po světě desetitisíce ševcovských dílen. Ale
tím se jen uvolní pracovní síly pro lepší využití. Pokud chce prezident
Trump hájit americké zaměstnance omezováním volného obchodu, udělá chybu.

Pracovní místa lze v USA vytvořit snížením ceny práce, kterou zvyšují
vysoké daně a množství nejrůznějších omezení a kvót. Plus nesmyslná
opatření pod záminkou boje s klimatem, která dusí americký tradiční
průmysl. Tohle vše změnit cesta je, omezování obchodu ne.

Blíží se volby v Německu, ve Francii, v Rakousku. V kontextu Brexitu, do
jaké míry může nastat, že kandidáty typu Trump budou volit i lidé v
Evropě?

Chci věřit, že se i v Evropě lidé probudí. I když masáž médií a
vládnoucích unijních elit bude strašlivá. Taková, jakou jsme dosud
nezažili. Surovosti vůči komukoli, kdo se chce vzepřít, budou
vystupňovány do krajnosti. Ale snad tomu lidé nenaletí. I když jist si tím
nejsem.

V USA se objevily bitky, protože spousta lidí nedokáže přijmout osobnost
nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko, i u nás určitá vrstva
společnosti prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může skončit
situace násilím v ulicích i v České republice?

Já jsem násilí předpovídal 16. listopadu 1989. Neuměl jsem si představit,
že by šlo svrhnout komunismus bez něj. Velice jsem se pletl. Tak doufám, že
se stejně pletou ti, kdo cítí násilí v dnešních časech.

Je Zeman svým způsobem „český Trump“? Říkáte to hezky. Ano, svým
způsobem. On je svým způsobem Churchill, svým způsobem socialista, svým
způsobem prezident. Vším, čím je, je velice svým způsobem. Až se to
někdy originálu moc nepodobá. Ale v jedné věci něco společného má:
dokáže úžasně lézt na nervy českým havlistům, stejně jako Trump těm
americkým.

Kdo ze současných českých politiků je podle vás schopen u nás udělat „národní
kontrarevoluci“ jako například Orbán v Maďarsku a získat masovou podporu
voličů?

O to vůbec nejde. Možná takových schopných jsou mezi námi desítky a
stovky. Daleko víc jde o to, jestli je veřejnost hledá, jestli je poptává,
jestli po nich volá, jestli je potřebuje. A zatím ten pocit nemám.

Trump vysílal poměrně pozitivní signály vůči Rusku, teď se vyjádřil i
k dění v Sýrii. Řada republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj
převáží a jaký byste si přál, aby převážil? Mimochodem, v Moldavsku a
v Bulharsku teď vyhráli proruští kandidáti. Spousta lidí na Ukrajině se
bojí toho, že směr politiky USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní
problémy USA…

Myslím, že Donald Trump bude v zahraniční politice silným prezidentem,
tvrdě hájícím americké zájmy. Ale nenechá se vtáhnout do ničemu
nesloužících provokací a hazardérských intervencí. Aspoň v to doufám. U
nás, v České republice, se stále debatuje o otáčení na Východ – má
tahle debata vůbec nějaký smysl, když jsme jednoznačnou součástí
určitých struktur? Mají tu problém lidé s oficiální linií NATO? A pokud
ano, je chyba na straně Severoatlantické aliance, nebo jde o vliv ruské
propagandy?

Nikdo se u nás na Východ neotáčí, leda v hlavách havlistických pomatenců.
Jestli chce mít někdo dobré vztahy se všemi partnery, pak to přece není
žádné otáčení se kamsi jinam. A jestli chce někdo válčit, ať jde sám
a nezatahuje do toho ostatní.

V souvislosti se 17. listopadem zkusme situaci u nás shrnout. Když Václav
Havel říkal, že musí pravda a láska zvítězit nad lží a nenávistí, kdo
tady šíří pravdu a kdo tady lže? Kdo šíří společenské smíření a
kdo nenávist? A kdo politicky směřuje nahoru a kdo dolů?

To je jednoduché. Nenávist šíří ti, kdo se neumějí smířit s výsledky
voleb. Oni jsou demokraté jen tehdy, pokud by vyhrávali. Když prohrají,
začnou urážet voliče a nejraději by je zbavili svéprávnosti. Sprostotami
na adresu některých zvolených lidí urážejí havlisté miliony svých
spoluobčanů. Ale co říkám spoluobčanů, oni se za české občanství
stydí, nejraději by přijali nějaké bruselské občanství, kdyby takové
existovalo. Oni nejdou ani nahoru, ani dolů. Ale vím, kam by jít měli.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Policie vstoupila do bytu Bursíkových. Kvůli nočnímu promítání nápisů
na Pražský hrad

Policie přišla na to, odkud se na zdi Pražského hradu promítaly kritické
texty vůči návštěvě čínského prezidenta v Praze. Vzhledem k tomu, že
se však projektor nacházel mimo bezpečnostní okruh, policie ani Hrad nebudou
situaci dále řešit. Informují Lidovky.cz.

Ve středu v noci promítali aktivisté na zeď Pražského hradu kritická
hesla a obrazy, vyjadřující se k návštěvě čínského prezidenta Si
Ťin-pchinga v České republice. Policie poté objevila, odkud aktivisté
promítali, jelikož se však místo nacházelo mimo bezpečnostní okruh Hradu,
nebude nijak dále postupovat.

Fotky místa zveřejnila na Facebooku i bývalá poslankyně Strany zelených
Kateřina Jacques. Situaci však podle policejního mluvčího Tomáše Hulana
nebudou instituce dále řešit. Totéž uvedl i mluvčí prezidenta Jiří
Ovčáček.

Vzhledem k tomu, že se projektor nacházel na Malé Straně, navštívila
policie i byt manželů Bursíkových, ti však uvedli, že nikomu vstup do bytu
nepovolili. S hesly vyjádřili souhlas, neřekli však, zda stáli za projekcí.
Kateřina Jacques-Bursíková pouze uvedla, že pořídila zmíněné fotografie.

„Na návštěvu čínského prezidenta v Praze reagujeme unikátní světelnou
projekcí na Pražský hrad. Věříme že skutečná pravda a láska alespoň
na fasádě Pražského hradu osloví nejednoho občana ČR,“ stálo v e-mailu
aktivistů, kteří promítali hesla připomínající bývalého prezidenta
Václava Havla. Byla mezi nimi prohlášení jako „FREE TIBET“ či „prezident
na prodej“.

Policie začala situaci řešit kolem druhé hodiny ranní, na místě, odkud
probíhala projekce, však již žádný přístroj nenašli a nikoho
nezadrželi. Důvodem, proč se policie situací zabývala, byla skutečnost,
že zasahovala do bezpečnostních opatření v průběhu návštěvy
čínského prezidenta. „Na základě zhodnocení všech prvotních informací
policie neshledala protiprávnost tohoto jednání,“ uvedla policejní
mluvčí Andrea Zoulová.

Nejednalo se o jediný protest vůči návštěvě čínského prezidenta,
kterou mluvčí Jíří Ovčáček považuje za mimořádně úspěšnou a
historickou událost. Dalším takovým bylo například umístění billboardu
s fotografií Václava Havla a dalajlámy, který Spolek pro výstavbu sochy
Václava Havla umístil u Evropské ulice. Další protesty se konaly na Kampě
a u Pražského hradu, a kterých se účastnil i předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sněhurka a osm trpaslíků, Šmudlové jsou tam dva. Jaroslav Bašta zhodnotil
tři týdny po volbách novou sněmovnu

Od voleb do Poslanecké sněmovny již uplynuly tři týdny. V lednu nás čeká
první kolo klání o funkci prezidenta České republiky, je tedy nutné dívat
se do budoucnosti a netrápit se nad minulými prohrami. Do tohoto trendu podle
exministra Jaroslava Bašty zapadají optimistické analýzy volebních
výsledků, které projednávala vedení politických stran, jež neuspěly tak,
jak si původně představovaly.

Od voleb do Poslanecké sněmovny již uplynuly tři týdny. V lednu nás čeká
první kolo klání o funkci prezidenta České republiky, je tedy nutné dívat
se do budoucnosti a netrápit se nad minulými prohrami. Do tohoto trendu podle
exministra Jaroslava Bašty zapadají optimistické analýzy volebních
výsledků, které projednávala vedení politických stran, jež neuspěly tak,
jak si původně představovaly.

„Při sledování médií hlavního proudu mám pocit, že jejich výsledky
už nejsou aktuální. Mnozí politici si určitě nemysleli, že složení
parlamentu bude připomínat ilustraci k pohádce Sněhurka a osm trpaslíků,“
říká v komentáři pro Prvnizpravy.cz Bašta a dodává, že Šmudlové jsou
tam dva.

Mezi mnohými z osmi trpaslíků, kteří v lepším případě překonali
dvojnásobek kvóty nutné pro zvolení do parlamentu, se zvedá vlna nevole nad
představou, že by se snad měli podřídit vůli voličů. Utvrzují je v tom
někteří publicisté, kteří označují občany, kteří si dovolili nevolit,
za nevzdělané, staré venkovské balíky. To, že jejich hlas má stejnou
váhu jako u bohatých obyvatel, je prý vada politického systému.

Pravdou zůstává, že za posledních osmadvacet let politici málokdy
respektovali při sestavování vlády výsledek voleb. „Více rozhodovalo
povolební vyjednávání o případných koalicích, při němž
nejsilnějším argumentem se stávalo označení některých politických
subjektů za nedemokratické a za Šmudly, například komunisté, sládkovci,
okamurovci,“ řekl Bašta.

Vyřešit neřešitelnou situaci přišel Miroslav Kalousek. Podle jeho názoru
je třeba vydržet ještě dva měsíce bez fungujícího parlamentu. „Stačí
nezvolit jeho předsedu,“ míní Kalousek. Tím pádem nebude prý možné
odvolat starou vládu a s její pomocí se snad podaří ovlivnit volbu nového
prezidenta, který bude mít pro trpaslíky více pochopení než Miloš Zeman.

Za těchto předpokladů by se koalice, nesoucí se v duchu všichni proti
Babišovi, mohla stát docela reálnou. Případný nový prezident by jistě
odmítl jmenovat premiérem osobu potenciálně trestně stíhanou a snad by pak
odvrátil hrozbu předčasných voleb. „Připouštím, že to, co jsem právě
popsal, zní jako námět na politický horor,“ uzavřel Bašta a dodal, že
pokud vše dopadne jinak, těší se na demonstranty s transparenty s nápisy,
kdo není jejich prezident a premiér.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sněmovna bude potvrzovat předsedy výborů

Sněmovna dnes bude potvrzovat předsedy odborných výborů. Měla by také
obsadit členy stálých komisí, které založila v úterý. Patří k nim
také komise, které dohlížejí například na činnost zpravodajských
služeb.

Předsednické místo zůstává zatím volné u jediného z 18 výborů, které
Sněmovna pro nynější volební období ustavila. Jedná se o zahraniční
výbor, který by měl vést po skončení vládního angažmá ministr
zahraničí v demisi Lubomír Zaorálek (ČSSD).

Sněmovna by tak měla potvrzovat předsedy 15 výborů. Rozepře vzbudila jen
nominace a volba Radka Kotena (SPD) do čela bezpečnostního výboru, a to
kvůli obsahu jeho facebookového profilu. Už dříve poslanci stvrdili
Stanislava Grospiče (KSČM), který vede mandátový a imunitní výbor. V
čele organizačního výboru stojí Radek Vondráček (ANO) z titulu funkce
předsedy Sněmovny.

Vznik kontrolních komisí provázela debata o způsobu jejich obsazení. Hnutí
ANO, SPD a KSČM prosadilo poměrné zastoupení. Ostatní strany neúspěšně
požadovaly, aby v komisích měly strany po jednom zástupci.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Ruské ministerstvo zahraničních věcí uvedlo, v čem spočívá cíl
amerických sankcí

Americké sankce proti RF mají za cíl destabilizaci situace v Rusku,
prohlásil náměstek ministra zahraničí Sergej Rjabkov v komentáři k
poslednímu rozšíření protiruských sankcí, které byly přijaty ve
Washingtonu.

„Ve skutečnosti mají za cíl (zákon CAATSA) nejen zásah do našich
vnitřních záležitostí, ale také hlubokou destabilizaci situace v zemi. Za
tímto účelem, o kterém se oficiálně mluví zejména ve vysvětlivkách
tohoto zákona, využívají Američané příslušné nevládní a nekomerční
organizace…," prohlásil Rjabkov na zasedání prozatímní komise Rady
federace pro ochranu státní suverenity a odvrácení zásahu do vnitřních
záležitostí RF.

Prezident USA Donald Trump podepsal 2. srpna 2017 zákon o odporu protivníků
Ameriky prostřednictvím sankcí (CAATSA) proti Rusku, Íránu a KLDR. Na
podzim 2017 zveřejnila americká vláda seznam osob a organizací z obranné a
výzvědné sféry RF, za „významné" transakce s kterými mohou být
vyhlášeny sankce. Zákon vstoupil v platnost 29. ledna 2018. MZV USA oznámilo,
že jde o zadržující faktor pro podniky a fyzické osoby, kteří by chtěli
uzavřít obchod se společnostmi z Ruska, a že již způsobil miliardové
ztráty ruskému obrannému sektoru.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
V irácké provincii Babil byl spáchán teroristický čin, zahynulo 35 lidí

Obětí výbuchu v jedné z oblastí irácké provincie Babil se stalo
přinejmenším 35 lidí, dalších víc než 30 bylo zraněno, informovala v
neděli televizní stanice Alsumaria s odvoláním na zdroj na policii.

„Počet obětí výbuchu zaminovaného nákladního vozu na severu provincie
Babil dosáhl pětatřiceti, dalších 34 osob bylo zraněno, údaje jsou
předběžné", prohlásil zdroj.

Podle údajů iráckých médií byl u volantu nákladního vozu sebevražedný
atentátník.

K výbuchu došlo nedaleko kontrolního stanoviště. Teroristický čin byl
spáchán nedaleko města Hilla, asi tak 100 kilometrů jižně od Bagdádu.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Stát na EET nic nevydělá, právě naopak. Zde je prognóza od Vlastimila
Tlustého

Díky elektronické evidenci tržeb (EET) stát nevybere v konečném důsledku
více peněz na daních, než je tomu v současnosti, tvrdí na svém
facebookovém profilu bývalý ministr financí za ODS Vlastimil Tlustý.

Na sociální síti se podrobně zabýval možnými reakcemi různých
živnostníků na EET a podrobným rozpisem toho, jaký budou mít dopad na
státní pokladnu. Nakonec dospěl k tomu, že stát na EET nic nevydělá.

Napříkad mnoho živnostníků, kteří kvůli EET ukončí živnost, se stanou
příjemci sociálních dávek, čímž výdaje státu naopak vzrostou. „Vsadil
bych se s prosazovatelem, že se zvýšených příjmů státu nedočká,“
prohlásil Tlustý jednoznačně a na vysvětlenou dodal: „My Češi a
Moravané nemáme ve tvořivosti a vynalézavosti na světě konkurenci.“

Pokud s tím vším příznivci EET počítají, tak podle něj jde ve
skutečnosti jen o to, aby někteří znali detailně podnikání svých
konkurentů a aby někteří inkasovali peníze za nákup a za provoz EET a za
to, že stát nakoupí pro EET informační systém.

Celé znění příspěvku Vlastimila Tlustého na jeho facebookovém profilu:

Ztráty a nálezy EET

Naslouchám reakcím na EET a pokusím se Vám je vyjmenovat :

1. Zrušení živnosti

1.1. Ukončení aktivity (Z1 - ztráta státu na dani z příjmu a
pojištěních)

1.2. Aktivita na černo (Z2 – ztráta státu na dani z příjmu a
pojištěních)

2. Pokračování živnosti

2.1. Zakoupení (N1 – cena) a provoz (N2 – náklady na provoz) pokladny EET
(N1 a N2 mohou být důvodem pro reakci 1.1.)

2.1.1. Vzorným živnostníkem (zvýšení příjmu státu P není žádné,
protože řádně platí i bez EET)

2.1.2. Průměrným živnostníkem (P rovněž není žádné, protože tak jako
dosud „něco zaplatí a něco zapře“)

2.1.3. Ano živnostníkem

2.1.3.1. Který se udrží na trhu i se zvýšenými náklady (státu zaplatí o
P více)

2.1.3.2. Který se neudrží na trhu, viz. 1.1.

Velká část živnostníků, kteří ukončí živnost (1.1., 1.2., 2.1.3.2.)
se stanou příjemci sociálních dávek (výdaje státu N3). Stát musí
zakoupit informační systém pro EET (N4) a platit jeho provoz (N5).
Podporovatelé EET spoléhají na to, že suma P bude větší, než součet sum
Z1 + Z2 + Z3 s připočtením ročního dílu N4 a celého N5.

Vsadil bych se s prosazovatelem, že se zvýšených příjmů státu nedočká.

My Češi a Moravané nemáme v tvořivosti a vynalézavosti na světě
konkurenci.

Na závěr bych se chtěl příznivců EET zeptat, zda s tím vším počítají.
Pokud ne, brzy se vše dozví. Pokud to vědí, jde ve skutečnosti jen o to,
aby někteří znali detailně podnikání svých konkurentů a aby někteří
inkasovali sumy N1 a N2 a „sumy“ N4 a N5 (to jsou jisté miliardy).

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Politici jsou škodná. Všechno zničili a překážejí. Musíme si pomoct
sami, říká aktivista ze zbídačené části Česka a předkládá cestu

Politici by si měli uvědomit, že překážejí. Vyloučeným lokalitám
nepomáhají a neplatí to jen o Varnsdorfu na Šluknovsku. Aktivista a
organizátor Festivalu lokální ekonomiky Martin Zíka věří, že invaze
obchodních řetězců znemožňuje pokusy o vznik místních firem. Úředníci
přesto obyvatele bez práce, finančních prostředků a za nevhodných
podmínek nutí navštěvovat podnikatelské kurzy. Autoři podobných nápadů
na ministerstvu jsou mimo realitu, tvrdí Zíka.

Jaké problémy v regionu považujete za nejzásadnější? Je to dostupnost
služeb, nezaměstnanost, nebo komunikace?

Nejzásadnější problém je masivní invaze nadnárodních obchodních
řetězců, která znemožňuje fungování normálních ekonomických vazeb a
vztahů. Problémy, které zmiňujete vy, jsou logickým produktem vytunelované
lokální ekonomiky. Tam, kde chybějí peníze, přirozeně nemohou fungovat
služby ani vznikat pracovní příležitosti. Podíl pologramotných lidí,
kteří žijí v prostoru mezi sociálním úřadem a supermarketem, a kteří
tudíž nepotřebují nijak výrazně komunikovat, se neustále zvyšuje. A
zvyšuje se tím také bezohlednost a agresivita ve společnosti.

Lepší se situace s dostupností sociálních služeb?

Sociální služby jsou pouze podpůrnou funkcí pro lidi, kteří se z
nějakých důvodů ocitli na hraně a nemohou normálně fungovat. Nikdy ale
nemohou situaci jako takovou zlepšit. Už proto ne, že pro určité druhy
sociálního podnikání platí, že čím hůře, tím lépe. Takovou firmou je
například ČSSD. Na druhou stranu čest vzácným výjimkám z oblasti
sociálního podnikání nebo služeb pro nemocné či osoby s postižením.

Věnujete se místní oblasti z pohledu ekonomie a pořádáte Festival
lokální ekonomiky. Co si pod tím představit?

Tuto akci pořádáme již tři roky a snažíme se jejím prostřednictvím
teoreticky i prakticky vysvětlovat lidem, jak by se měli spotřebitelsky
chovat, aby se jejich ekonomická situace mohla zlepšit. Informace o tom je
možné najít na www.lokalni-ekonomika.cz.

Máte za sebou již nějaký úspěch v tomto ohledu, pokud ano, jaký?

Za úspěch lze snad považovat to, že díky vynaloženému úsilí pomalu
přibývá těch, kteří chápou, v jak politováníhodné situaci jsme se
ocitli. V jaké absurdní společnosti žijeme. Tito pak například nakupují u
místních firem, preferují regionální potravinářské produkty, dávají
zakázky místním řemeslníkům. A ti nejodvážnější třeba i zkoušejí
podnikat, ale v našem regionu to opravdu nemají jednoduché. Už hodně těch,
kteří to zkusili, skončilo neslavně. Je absurdní, aby vás úřady práce
nabádaly v situaci, kdy jste bez práce, bez prostředků a ve zbídačeném
regionu, k tomu, abyste podnikali a tlačí vás do všelijakých kurzů pro
začínající podnikatele. Tady je vidět, jak jsou znalosti ministerských
úředníků, kteří to vymýšlejí, zcela mimo realitu.

Existuje nějaká podpora místních prodejců, živnostníků či řemeslníků?
Mají se kde prezentovat?

Pokud myslíte podporu ze strany státu či Evropské unie formou dotací,
ukázalo se, že smysl takové podpory je velmi diskutabilní, protože generuje
trvale neudržitelné projekty. Opravdu důležitá podpora spočívá ve
změně priorit spotřebitelské veřejnosti. Kdyby státu opravdu záleželo na
zlepšení situace, investoval by do masivní spotřebitelské osvěty. Ale to
se, jak známo, neděje. Těch, kteří by se měli prezentovat, ubývá. Je
spousta možností, jak a kde se prezentovat, ale nemá se kdo prezentovat. To
se bavíme nejen o Šluknovsku.

Dáváte za příklad německé sousedy v Lužických horách, kteří se
snaží rozhýbat zdejší cestovní ruch. Jak to dělají a co z jejich kroků
by se dalo použít u nás?

Předně, Němci mají už cestovní ruch rozhýbaný, a to velmi dobře. A
nijak se netají tím, že jim docela vyhovuje, že Češi podnikat v tomto
oboru neumějí a mnohdy ani nechtějí. Takže zisky ze služeb cestovnímu
ruchu zůstávají na druhé straně. A nejen to. Češi jezdí do Německa
nakupovat, rekreovat se, tráví tam volný čas a přitom utrácejí své
peníze, které jim pak chybějí. Já na to upozorňuji a snažím se
poukazovat na to, že pečení holubi nám na talíři sami od sebe nepřistanou.
Příklady dobré německé praxe lze samozřejmě teoreticky použít i u nás.
Problém je česká mentalita.

Zmiňujete také přeshraniční spolupráci v cestovním ruchu. Proč turisté
do těchto oblastí nemíří? Chybí zázemí, či vhodné aktivity?

Turisté přicházejí a jsou jich v každé sezóně desetitisíce. Ale pokud
jim nejsme schopni nabídnout kvalitní služby, tak se pochopitelně nemůžeme
ani ucházet o jejich peníze. Takže je to promrhaný potenciál. Velmi se
podivuji nad tím, že to lidem nedošlo ani čtvrt století po změně režimu.

Co by místní ekonomice prospělo nejvíce?

Jednoznačně masivní spotřebitelská osvěta směrem k principům lokální
ekonomiky. V podstatě následování švýcarského modelu. To znamená
zavádění lokálních měn, preferování místních služeb a lokální
produkce, zavádění úsporných energetických řešení, využívání
alternativních energetických zdrojů a mnoho dalšího. Zredukování úniku
místního ekonomického potenciálu. Těch možností je skutečně bezpočet a
inspirovat se můžeme kdekoli v západní Evropě.

Údajně se má do regionu vracet průmysl. Je to pravda a je to to pravé, co
je zde potřeba?

Někteří lidé například z Okresní hospodářské komory v Děčíně o tom
sní svůj utopický sen. Přáli by si nějaké průmyslové zóny, ale nemají
pro ně investory. Samozřejmě, že hospodářské oživení by si přáli
všichni, ale je nutné pochopit, že nová průmyslová výroba díky
robotizaci, automatizaci a vyspělým technologiím nepřinese efekt v podobě
vzniku pracovních míst. Levná pracovní síla je v současnosti irelevantní
hodnotou. Průmyslové provozy se začínají přesouvat ke zdrojům surovin a
energií, ne za levnou pracovní silou, jak tomu bylo v minulosti. Proto
zdůrazňuji, že cestovní ruch je pro nás nejperspektivnější průmyslové
odvětví, jaké se nám nabízí, a pro které máme též i zdroje v podobě
zajímavého regionu, zachovalé přírody a bohaté historické tradice.

Jaký zákon by přispěl ke zlepšení místní ekonomiky? Co by si politici
měli uvědomit, aby podobným oblastem skutečně pomohli?

Nalejme si čistého vína. Politici, vyjma těch komunálních, jsou škodná v
revíru, která už dokázala zničit ekonomiku, školství, zdravotnictví a
mnoho dalších resortů. A hlavně zanechala strašlivý morální šrám na
duši celého národa. Lidé, pokud si chtějí pomoci, musejí pochopit, že
pozitivní změna může přijít jedině zdola. Vytvářením co nejméně
závislých lokálně ekonomických systémů. Bylo by požehnáním, kdyby si
politici uvědomili, že překážejí. Tím by pomohli nejvíce.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sněmovní mandátový a imunitní výbor bude mít nakonec 19 členů

Sněmovní mandátový a imunitní výbor bude mít nakonec 19 členů.
Zastoupení tak v něm budou mít všechny sněmovní kluby. Rozhodla o tom dnes
sněmovna na návrh KSČM po téměř dvouhodinovém sporu o počet členů
výboru. Situaci se povedlo vyřešit až po přestávce na jednání klubů, po
níž sociální demokraté a komunisté své původní návrhy na ustavení
výboru bez účasti TOP 09 a STAN stáhly.

ANO bude mít v devatenáctičlenném mandátovém a imunitním výboru osm
členů, Piráti a SPD po dvou, KSČM a ČSSD po jednom. Na Demokratický blok,
který kvůli výběru sněmovních představitelů a orgánů vytvořily ODS,
KDU-ČSL, TOP 09 a STAN, připadlo pět míst, oznámil předseda sněmovní
volební komise Martin Kolovratník (ANO).

ČSSD původně požadovala, aby měl výbor 15 členů. Předseda jejích
poslanců Jan Chvojka ale po pauze podpořil návrh STAN na 18 členů výboru,
díky němuž by v něm byly zastoupeny všechny sněmovní frakce. KSČM poté
ústy předsedy svých poslanců Pavla Kováčika změnila svůj požadavek na
13 členů mandátového a imunitního výboru na 19 členů. Podpořil to i
předseda poslanců ANO Jaroslav Faltýnek. Předseda poslanců STAN Jan Farský
stáhl návrh na 18 členů výboru ve prospěch modifikovaného návrhu KSČM
na 19 členů. Piráti ovšem trvali na 18 členech výboru, neboť podle
předsedy jejich poslanců Jakuba Michálka nikdo nevysvětlil, proč by ANO
mělo mít ve výboru o jednoho člena navíc. Pirátský návrh na 18 členů
výboru ovšem při následném hlasování získal podporu jen 56 ze 199
přítomných poslanců. Devatenáctičlenný výbor pak při dalším
hlasování nepodpořili jen Piráti. „Je to první konkrétní indikátor v
hlasování na půdě Poslanecké sněmovny o úzké spolupráci mezi ANO, SPD a
KSČM. A to je spolupráce, se kterou nechceme mít nic společného,“
vysvětlil novinářům postoj své strany Michálek. V devatenáctičlenném
výboru budou mít většinu ANO a SPD, při 18 členech by tato hnutí
disponovala jen polovinou hlasů ve výboru. Kandidát ANO na šéfa sněmovny
Radek Vondráček interpretaci Pirátů odmítl. „Nevím, kam chodí Piráti
na tyto informace. Ano, pro nás je výhodnější 19 než 18, máme tam o
jednoho víc. Proč bychom to neudělali?“ řekl novinářům. Vyšším
počtem členů výboru podle něj ANO vyšlo vstříc ostatním, aby byli
zastoupeni, i když mandátový výbor by spíš měl být malý a akceschopný.
Výbor by mohl mimo jiné rozhodovat o doporučení, zda by měla sněmovna
opětovně vydat předsedu ANO Andreje Babiše a místopředsedu ANO Jaroslava
Faltýnka k trestnímu stíhání v kauze Čapí hnízdo. : Psali jsme: : : : :
Michálek (Piráti): Všechny kluby by měly mít svého zástupce v
mandátovém a imunitním výboru : : : : Ne. Ústavní soud zamítil stížnost
fyzika Ošťádala v profesorské kauze : : : : Němcová (ODS): Když se
dívám na ty vaše nesmyslné vlajčičky... : : : : Jiří Vyvadil: Krach
jednání o německé vládě je šancí pro jinou Evropu

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sněmovní výbor pro rozpočet zvolil předsedkyni. Má jej vést komunistka
Vostrá

Předsedkyní sněmovního rozpočtového výboru se stala poslankyně KSČM
Miloslava Vostrá. Do funkce ji dnes v tajné volbě zvolili členové výboru
na jeho první schůzi, volbu musí ještě stvrdit plénum sněmovny. Vostrou
navrhl její stranický kolega Jiří Dolejš, jiný kandidát nebyl. Komunisté
tak mají předsedu druhého výboru, minulý týden se jejich poslanec
Stanislav Grospič stal předsedou mandátového a imunitního výboru.

Vostrá zasedá v rozpočtovém výboru od roku 2006, byla i jeho
místopředsedkyní. V minulém volebním období výboru předsedal sociální
demokrat Václav Votava, který ale svůj mandát neobhájil. V letech 2010 až
2013 výboru předsedal občanský demokrat Pavel Suchánek a v období 2006 až
2010 dosavadní premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD).

Rozpočtový výbor má na starosti hlavně projednávání státního rozpočtu
i státního závěrečného účtu. Projednává návrhy zákonů týkající
se hlavně daní, ale i bankovnictví, pojišťovnictví, kapitálového trhu a
rozpočtových pravidel. Podle zákona schvaluje návrhy rozpočtů Hradu,
sněmovny, senátu, Nejvyššího kontrolního úřadu, ombudsmana a Ústavního
soudu. Schvaluje také některé přesuny peněz uvnitř schváleného
státního rozpočtu.

Sněmovna bude mít v tomto volebním období 18 výborů. Výbory budou mít od
17 do 24 členů. Jejich počty vycházejí z dohody všech poslaneckých klubů.
Nejpočetnější budou rozpočtový, hospodářský, sociální, zdravotnický
a školský výbor a výbor pro veřejnou správu. Zasedne v nich po 24
poslancích. V ústavně-právním výboru bude 22 poslanců. V osmi výborech
bude po 18 poslancích. Jde o organizační, volební, evropský, zahraniční,
zemědělský, bezpečnostní a branný výbor a o výbor pro životní
prostředí. Nejmenšími výbory budou kontrolní a petiční, zasedne v nich
po 17 poslancích. Mandátový a imunitní výbor je 19členný.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
V Německu navrhli, aby se státní hymna stala genderově neutrální

Změnu textu státní hymny Německa tak, aby byl generově neutrální, navrhla
komisařka pro rovnost žen a mužů Ministerstva pro rodinné záležitosti
Kristin Rose- Möhringová.

Tento návrh předložila ve své zprávě k příležitosti mezinárodního dne
žen, píše Bild.

Podle jejího názoru část „bratrsky se srdcem a rukou" je třeba vyměnit
na „svěže se srdcem a rukou" a místo slova „vlast" (otčina) použít
slovo „vlast"(domov).

Rose-Möhringová připomněla, že v roce 2012 v Rakousku začali zpívat „vlast
velkých dcer a synů," i když do té doby v hymně znělo pouze „synové".

Na začátku února byl v Kanadě schválen zákon, podle něhož se státní
hymna v angličtině stala generově neutrální. Část národní hymny „Vlastenectví
je údělem tvých synů" (angl. True patriot love in all thy sons command) byl
zaměněn na "Vlastenectví je údělem všech nás" (angl. True patriot love in
all of us command).

Verše, na kterých je založena hymna Německa, byly složeny básníkem
Heinrichem Hoffmannem von Fallerslebenen v roce 1841. Od roku 1991 se používá
jenom třetí strofa z veršů.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jaceňuk dal Porošenkovi ultimátum: buď ho podporovat nebo odvolat

Premiér Ukrajiny Arsenij Jaceňuk v rozhovoru pro Financial Times odsoudil
útoky na vládu ze strany parlamentní koalice, do níž spadá i frakce Blok
Petra Porošenka.

Podle slov Jaceňuka Rada nedokázala přijmout 60 % vládních návrhů
zákonů. „Pokud si prezident nepřeje se mnou pracovat a jeho frakce
vystupuje kategoricky proti současné vládě a premiérovi, prosím ho, aby na
sebe vzal odpovědnost za zformování vlády, představil ukrajinskému národu
program nové vlády a vytvořil novou koalici," řekl ukrajinský premiér.

„Buďto mě podporujte nebo mě odvolejte," dodal Jaceňuk.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Tento katolický kněz asi nepotěší Halíka: Otevřeně promlouvá o imigraci,
islámu, multikulturalismu a médiích

ROZHOVOR Katolický kněz Josef Ptáček říká, že je potřeba uprchlíkům
pomoci, ale ne tak, abychom napomohli zhroucení vlastní civilizace. „Každý,
kdo navštívil v poslední době Francii či Británii nebo řadu jiných zemí,
ví, že již nyní se zde vyskytují veliké problémy s integrací některých
skupin obyvatel. Často se jedná o lidi, kteří mají kořeny v takzvaných
muslimských zemích,“ říká kněz.

Co říkáte těm komentářům a komentátorům či zahraničím politikům,
kteří Čechy kvůli jejich odmítavému postoji k masové imigraci označují
za xenofoby, čecháčky, nehumánní...

Myslím, že situace je mnohem složitější. Mám zkušenost, že jsme velmi
štědří a umíme otevřít svá srdce, domovy i peněženky, pokud jsme
přesvědčeni o smysluplnosti takového konání. Velmi pěkně je to vidět na
různých veřejných sbírkách, při povodních a podobně. Ve farnosti se
setkávám se ochotou pomoci křesťanským uprchlíkům, mnoho dobrého v tom
dělá Arcidiecézní charita Praha, Nadační fond Generace 21 a tak dále.

Ve věci migrace lidé tuší, že situace je výrazně komplikovanější, než
to vypadá ze sdělovacích prostředků. Nezdá se, že by všichni politici
měli jasnou a především dlouhodobou vizi, která by budila důvěru. Lidé v
České republice mají obavy o sebe a své rodiny. Řada z nich má dojem, že
se rozhoduje o nich, ale bez nich. Současně je ale třeba znovu přemýšlet o
tom, co znamenají křesťanské hodnoty a evropská kultura. I my máme „máslo
na hlavě“.

V jakém smyslu máme „máslo na hlavě“?

Vezměme si například, že jenom v České republice je každoročně zabito
zhruba 22 tisíc nenarozených dětí, a zabíjení těchto dětí považujeme
dokonce za lékařský zákrok. Údajné právo dospělého člověka je zde
nadřazeno právu bezbranného nenarozeného dítěte. Nemůžeme se potom divit,
že taková neúcta k lidskému životu (a nejen ta) vzbuzuje pochybnosti o
naší – v mnoha ohledech skvělé – civilizaci.

Hovoří se o dělení imigrantů na „uprchlíky“ a „ekonomické migranty“.
Pokud ale uprchlík cestuje z první bezpečné země „za lepším“, za
lepším komfortem a sociálními dávkami, nestává se z něj ekonomický
imigrant? Neměl by zůstat v první zemi, kde mu nehrozí nebezpečí?

Chápeme touhu člověka po lepším životě a zajištění vlastní rodiny.
Určitě je však na místě rozlišovat, jakou formu pomoci poskytnout dle
naléhavosti a priorit. Zase zde chybí ucelená a dlouhodobě udržitelná vize,
kterou nemůže být přesídlení celého problematického regionu do Evropy.
Problém je, že my vlastně nevíme, jací lidé k nám směřují, řada z
nich nemá doklady. Vnější hranice EU je neuvěřitelně děravá.

Syrský chargé d’affaires v Praze Bašár Akbik řekl, že prostředky,
které poskytují evropské státy na jednoho uprchlíka, pokryjí potřeby
minimálně šesti až sedmi uprchlíků v jejich vlasti – Sýrii. Kdyby jim
adresně státy pomohly, mohli by zůstat ve své kultuře, ve své vlasti a
nemuseli by do Evropy. Co si o tom myslíte? Není tedy lepší pomáhat jim u
nich doma?

To je pochopitelně logický názor, který zastává i řada představitelů
syrské církve. Otázkou je, zda je v některých oblastech život vůbec
možný. Válčí proti sobě různé frakce, není srozumitelné, kdo koho
podporuje, kdo vyzbrojuje, jaké jsou přítomné úmysly a cíle. Obyčejné
rodiny s dětmi jsou obětí krvavých her.

Charita ČR pomáhá přímo v Sýrii od jara roku 2012, kdy vyhlásila
finanční sbírku na pomoc obětem občanské války. Z prostředků
získaných ve veřejné sbírce zajistila a nadále podporuje dodávky jídla a
materiální pomoc jak obyvatelům v Damašku a na severu země, tak i
uprchlíkům nuceným ze země odejít. Vedle poskytování humanitární pomoci
v Sýrii se Charita ČR zaměřuje také na Jordánsko, kam utíká velký
počet uprchlíků.

Hovoří se o tom, že muslimové budou mít většinu v zemích jako Francie
či Británie do 40 let. Při nynějším masovém přílivu možná ještě
dříve. Považujete to za hrozbu?

Asi každý, kdo navštívil v poslední době Francii či Británii nebo řadu
jiných zemí, ví, že již nyní se zde vyskytují veliké problémy s
integrací některých skupin obyvatel. Často se jedná o lidi, kteří mají
kořeny v takzvaných muslimských zemích. Imigranti přicházejí do zemí, ve
kterých proběhl odlišný historický vývoj než v jejich domovině, a mnoha
věcem – i při nejlepší vůli – nemohou porozumět. Podobně jako my
nerozumíme těmto lidem a jejich prostředí.

Pokud si otevřeme encyklopedii islámu, kterou napsali Jiří Fleissig a Charif
Bahbouh, u hesla „islám“ si můžeme přečíst, že „islám nikdy nebyl
pouhým náboženstvím, je to společenský režim, soubor morálních,
společenských a dalších norem. Islám si činí nárok na řízení
každého detailu denního života.“ Podstatné je, zda se jedná o islám v
interpretaci některých moderních islámských učenců, nebo spíše o
nebezpečnou islamistickou ideologii, která nemusí mít s „islámem učenců“
mnoho společného. Obávám se, že dnes se často setkáváme s islamistickou
ideologií, která je ve výsledku nebezpečná pro všechny – i pro muslimy
samotné. Velká část bombových útoků směřuje na muslimy odlišné
náboženské tradice.

Pro mě je záhadou, jak si samotný islám představuje dokonalou muslimskou
společnost a společné soužití s odlišnou kulturou i vírou v praxi.
Právě tento problém může být předmětem vzájemného dialogu.

Ohledně imigrantů se píše o rizikách týkajících se kriminality, nemocí,
zatížení sociálního systému, asociálního chování...

Nejde již pouze o rizika, ale o realitu. A pokud už nyní máme v Evropě v
řadě zemí takzvané „no-go“ zóny, se kterými si neumíme poradit, je
logické, že se tento problém bude prohlubovat – pokud neuděláme něco
mimořádného. Udivuje mě, s jakou lehkostí to mnozí přehlížejí.
Obrovským problémem jsou dnes některá média, která situaci v rámci „politické
korektnosti“ bagatelizují a vlastně tím nahrávají různým konspiračním
teoriím, nesmyslům a lidem, kteří uprchlickou krizi využívají ke svým
politickým cílům a zájmům. Paradoxně každým zlehčováním skutečnosti
se společnost ještě více radikalizuje – v člověku roste agrese, když
cítí, že se s ním nejedná fér.

Je podle vás povinností křesťana přijímat uprchlíky, když tím ohrožuje
bezpečnost (znásilňování, kriminalita, vraždy, krádeže) a spásu svých
bližních (islamizace a případný zákaz šíření křesťanství v
islamizované Evropě a nadvláda falešného náboženství – islámu)?

Na tuto otázku není jednoduchá odpověď. Křesťan má být moudrým
člověkem – můžeme mít na různé věci různé názory, ale některé
základní principy je třeba vzít vážně. Především je to postoj našeho
srdce – postoj lásky i k případným nepřátelům. To je naše osobní
odpovědnost a v Bibli najdeme řadu skvělých příkladů pro takové
jednání. Současně ale musíme být v kontaktu s realitou. Nás postoj
nemůže být naivní.

Používám někdy příměr. Rodina, která je na tom dobře, může přijmout
postupně opuštěné děti, které potřebují pomoc. Jedno, dvě, možná tři…
Znám několik skvělých pěstounských rodin, které to dělají. Ale pokud by
dětí bylo ještě více, zlikvidovalo by to všechny, nikomu by se nepomohlo a
zhroutila by se i původní rodina.

Ze velmi zrádné považuji některé typy takzvaných multikulturních
ideologií, které zastává a také podle nich jedná část „neziskových“
organizací. Tato propaganda tvrdí, že všechny kultury jsou si rovny a je
třeba ke všem přistupovat úplně stejně. Zcela se opomíjí rozsáhlé
zkušenosti z Velké Británie, Francie, Švédska a dalších zemí. Výsledkem
jsou besedy, kde není připuštěn alternativní názor či panuje údiv nad
tím, proč preferovat uprchlíky, kteří nám jsou svou kulturou bližší a
snáze se do společnosti začlení.

Jistě, existují všeobecná lidská práva a každý člověk má před Bohem
své výjimečné místo. Současně je však každý člověk zasazen do
určitého životního rámce, který ho nějak formuje, vychovává. Je jasné,
že různé kultury vyrůstají z různých hodnot. A taková různost v sobě
nese možnost obohacení, ale i rizika. Některá jsou ospravedlnitelná,
některá již ne.

Německá veřejnoprávní televize ZDF nedávno odvysílala dokument o
integraci muslimů do německé společnosti. Ukázalo se, že integrace je
tématem spíše pro západní společnost, zatímco muslimové o integraci v
našem slova smyslu převážně zájem nemají, což je i logické. Podobné
zkušenosti mají ve Velké Britániii, nedávno o tom zajímavě promluvil
bývalý šéf Rady pro rovnost a lidská práva Trevor Phillips. Prohlásil,
že muslimská komunita se neintegruje a je projevem neúcty k nim očekávat,
že se to změní. Oni vidí svět odlišně.

Jak se stavíte k postoji církevních představitelů k uprchlické krizi?
Dominik Duka řekl, že je třeba „přijmout a ošetřit bezradné uprchlíky,
ale připravit je k urychlenému návratu do jejich zemí, aby je budovali,
obdělávali, a mohli tam žít ve svých domovech a svým navyklým způsobem.
Rovněž tak je třeba vyzvat mladé utečence, muže, aby bránili své domovy
a země. Jedině tak se stanou platnými spolupracovníky na obnově a
budoucnosti světa. Příkladem jim mohou být naši mladí muži, kteří
opouštěli země okupované nacisty, aby se připojili k zahraničním
armádám a osvobodili naši vlast.“ Co o tom soudíte?

Určitě to je významný hlas české církve. Ale situace je velmi
nepřehledná a řada těchto uprchlíků patří mezi oběti mnohem širších
politických aktivit. Nedá se to srovnávat s nacistickou okupací ani s
žádným jiným válečným stavem, kdy byly jasně dané strany a člověk
věděl, kdo je spojenec a kdo nepřítel. Tito lidé se snaží zachránit
život vlastní i své rodiny proti všeobecné agresi, která nemá jasně
dané kontury.

Maďarský biskup Laszló Kiss-Rigó o uprchlících ve své zemi řekl: „Jeho
Svatost se plete. Přicházejí sem a křičí Alláhu Akbar“, a dodal: „Chtějí
nás obsadit.“

Nevidím důvod, proč bych měl pochybovat o zkušenosti pana biskupa v
Maďarsku. Podnětem k zamyšlení může být také nabídka Saúdské Arábie
postavit v Německu 200 mešit, jako formu pomoci uprchlíkům. Původně jsem
jí považoval za nevhodný humor. Oni to zřejmě mysleli vážně. Přitom
zrovna Saudská Arábie je zemí, kde se nesmějí stavět křesťanské kostely
ani slavit křesťanské bohoslužby a za přestup na křesťanskou víru tam
hrozí trest smrti.

Z Maďarska mám ale i opačné svědectví. Moje kamarádka, která v Maďarsku
žije s celou rodinou a na začátku krize pomáhala v Budapešti na nádraží,
mi vyprávěla o nešťastných rodinách, které do Maďarska utekly s dětmi
před válkou. V takovém množství lidí se pro obě zkušenosti najde řada
podkladů. Tím více je vidět, jak ten problém je komplikovaný, a že je
třeba se vyvarovat jednoznačných pohledů.

Právě v těchto dnech německá agentura DPA vydala zprávu, že policie
zajistila mezi běženci Basáma, který byl obávaným velitelem Islámského
státu a je odpovědný za smrt desítek lidí. Jasně vidíme, že rizika jsou
reálná a jsou i blízko našich hranic. Na druhou stranu víme, že nežijeme
v ideálním světě, a takový případ by nám neměl zabránit pomáhat těm,
kteří to opravdu potřebují – například právě křesťanským
uprchlíkům. Musíme je však nejdříve umět rozlišit a identifikovat.
Ideálně na hranicích.

Věří podle vás křesťané a muslimové ve stejného Boha? Neptám se, zda
mají, protože stejného Boha mají všichni lidé – i nevěřící…

Nedávno jsem položil podobnou otázku muslimskému sousedovi v letadle, který
letěl z Íránu. Říkal, že ano…

Také jsem ale byl na Chrámové hoře v Jeruzalémě. Nezaujatý člověk by
řekl, že se jedná o ideální místo pro mezináboženský dialog. Máme zde
pozůstatky židovského Chrámu, dvě významné muslimské stavby,
připomínáme si zde oběť Abraháma, kořeny křesťanství, sunnitští
muslimové považují Chrámovou horu za třetí nejsvětější místo islámu.
Šéf muslimské organizace Waqf, která Chrámovou horu spravuje, však jasně
prohlásil, že Chrámová hora patří muslimům a nikdo jiný než muslim
nemá právo se tam modlit. Sám jsem při návštěvě Chrámové hory zažil
dost ponižující osobní prohlídku, kdy nás příslušník muslimské
organizace Waqf prohledával, zda u sebe nemáme Bibli či někde napsaný verš
z Bible. Modlit se ke „křesťanskému a židovskému“ Bohu či číst z
Bible na Chrámové hoře totiž tato muslimská organizace zakazuje. Myslím,
že taková zkušenost vydá za mnoho slov.

Pověstné jsou také tresty za konverzi ke křesťanství či nemožnost slavit
křesťanské bohoslužby, stavět kostely v zemích, kde vládne islamistická
ideologie. Organizace Open Doors v roce 2015 zaznamenala 7000 zabití
křesťanů pro víru, což je téměř o 3000 více než v roce předchozím. O
tom se u nás takřka mlčí. Vypadá to, že cílem islamistických extremistů
je vyvolat konflikt mezi západní civilizací a islámem. Islám však dnes
vyznává 1,6 miliardy lidí a jedná se o mnoho různých směrů, důrazů,
interpretací a spiritualit – zdaleka ne všechny jsou zajedno v odporu vůči
křesťanství.

Zajímavé však je, že zatím kříže ze škol neodstraňují a křesťanské
betlémy či písničky nezakazují muslimové, ale paradoxně ti, kteří „nechtějí
nikoho urazit“. Všimněme si, jak v posledních letech ubývá tradičních
vánočních přání „Merry Christmas“ a přibývá nic neříkajících
„Season's greetings“ od hyper-korektních přátel a firem. Před časem
rozvířil mediální scénu případ z lázní v severních Čechách. Tyto
lázně odmítly nemocnou paní na vozíku v hlavní sezóně. Měla
asistenčního psa, kterého považují někteří návštěvníci lázní z
odlišného kulturního prostředí za nečisté zvíře. Vedení lázní zákaz
potvrdilo s odvoláním na smlouvu se zástupcem arabské strany s tím, že „v
létě lázně pro Araby vytvoří podmínky respektující jejich kulturní a
náboženské zvyklosti“. Tohle nejsou dobré signály pro naší společnost.

Profesor Ctirad Václav Pospíšil, který přednáší dogmatiku na
teologických fakultách, říká, že mezi chápáním Boha v islámu a v
křesťanství je rozdíl, který vede k odlišnému chápání člověka a
spirituality. Zajímavé je, že pokud muslim přijme učení Ježíše Krista,
mluví o prožitku setkání s milujícím Bohem. O podobnou zkušenost se
nedávno v Praze podělil Tajsir Abú Saada – odstřelovač organizace Fatah a
řidič Jásira Arafata. Podle svých slov zakusil nejenom veliké
milosrdenství, ale popisuje to jako „nové nadechnutí“. Nazývá Ježíše
Krista světlem pro svůj život.

Profesor Piťha řekl ve své promluvě: „Co je Evropa? Evropa není
geografický pojem, ale pojem civilizační a kulturní. Je definována jako
oblast, kde je uctíván křesťanský Bůh. Evropané si to uvědomili, když
byli konfrontováni s jinou civilizací, která vyznává jiného boha. Je to
zásadním způsobem jiná civilizace, protože mezi milosrdným, nesmírně
lidským a odpouštějícím Bohem, ochráncem a zachráncem, a Alláhem,
nelítostně tvrdým bohem muslimů, je veliký rozdíl. Křesťanství je
náboženství, které už od Starého zákona, který Kristus naplnil, dovršil,
ale nezrušil, považuje člověka za svobodného. Dává mu právo se
rozhodovat a žádá jeho odpovědnost. Alláh, vyžadující naprostou
poslušnost člověka, činí z něho otroka. Křesťanství hlásající pokoj
je zjevně náboženstvím života, islám vyhlašující džihád je naopak
náboženstvím smrti. Řekl jsem, že Evropa je územím. Území se musí
hájit. Od první chvíle byl vztah mezi křesťanstvím a islámem
charakterizován válkou o hranice dvou náboženství. Od počátku jde o
džihád, boj na život a na smrt. Zapomněli jsme na to a najednou si nevíme
rady.“ Co si o tom myslíte?

Jistě to jsou slova moudrého člověka. Na světě je však veliké množství
zbožných muslimů, kteří se snaží poctivě žít svou víru, respektují
jiné duchovní tradice a do žádného střetu s křesťany jít nechtějí.
Víra je pro každého člověka důležitá, ale je to také velmi citlivá
oblast života, která se dá snadno zneužít k různým nekalým cílům.
Ostatně i v našich dějinách najdeme dost příkladů zneužití
náboženských otázek. Měli bychom si stále připomínat, že skutečný
zápas nevedeme proti člověku, ale proti duchovním mocnostem zla (viz Ef 6,
12).

Myslím, že tohle je i výzva pro každého z nás, abychom přemýšleli, na
jakých hodnotách stojí náš osobní život. Společnost se skládá z
jednotlivých lidí. Jak se prezentujeme navenek, a jak vypadá náš osobní
život? U něj je třeba začít. Pokud si budeme žít krásným a naplněným
životem, nejenže nás nepřemůže žádná ideologie, ale takový život bude
přímo zvát k následování.

Celá situace také ukazuje na něco, co nás zřejmě dost překvapuje – na
význam duchovní složky člověka. Během posledních staletí se lidstvo
pokoušelo vybudovat země bez náboženství, náboženství zaměnit za
různé ideologie o člověku, majetku, přírodě či za různé pohanské
bůžky. Je čas, abychom si uvědomili, že skutečná cesta obnovy
společnosti vede skrze návrat k Bohu skrze Ježíše Krista, který je Cestou,
Pravdou a Životem (Jan 14, 6) a na kterého nám ukazuje i tolik významných
postav z českých dějin.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Politik KSČM v televizní show nemluvil hezky o straně, napsali Grebeníčkovi.
A on...

Z PROFILŮ Bývalý předseda KSČM odpovídal na otázky čtenářů na serveru
ParlamentníListy.cz. Mimo jiné také zareagoval na dotaz jednoho z pisatelů,
který se pozastavil nad vystoupením komunistického člena v pořadu Ano,
šéfe!.

„Ze záznamu jsem si pustil po upozornění pořad Ano, šéfe!, kam se
přihlásil politik za KSČM. Ten na otázku moderátora, zda ještě KSČM
existuje, odpověděl "bohužel ano". To vám nevadí, že si hřejete hada na
prsou? Nebo podniknete nějaké kroky?“ zeptal se čtenář.

„Přece byste po mně nechtěl, abych seděl u televize a místo nějaké
užitečné práce sledoval ty nekonečné televizní pořady, co se dneska na
všemožných kanálech vysílají,“ rozohnil se Grebeníček.

„Pokud jde o důvěryhodnost toho, co ty televize povětšinou vysílají, pak
to zpravidla nepřekračuje rámec nezávazné zábavy a naivních
ideologických školení o potřebnosti budování rozvinutého kapitalismu.
Mám k řešení skutečně řadu důležitějších problémů,“ dodal.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sobotka chce ještě pracovat. Jeho vláda se sejde i v den, kdy bude jmenován
Babiš

Končící vláda premiéra Bohuslava Sobotky (ČSSD) se po dnešním
schválení demise sejde do jmenování nového kabinetu ještě jednou, a to
příští středu 6. prosince. ČTK o tom informoval mluvčí vlády Martin
Ayrer. Ve stejný den se chystá prezident Miloš Zeman jmenovat premiérem
předsedu hnutí ANO Andreje Babiše. Jeho kabinet chce hlava státu jmenovat o
týden později.

Sobotkova vláda v závěru dnešního jednání schválí usnesení o své
demisi, což je reakce na páteční zakončení ustavující schůze nové
Poslanecké sněmovny. Po podání demise k rukám prezidenta hlava státu
pověřuje dosavadní kabinet vykonáváním funkce do okamžiku, kdy bude
jmenována nová vláda.

Kabinet se původně plánoval kromě dnešního zasedání do konce roku sejít
už jen 11. prosince. Před dnešním jednáním ministři mluvili o tom, že by
se mohli ještě jednou sejít už 6. prosince. Ayrer později na dotaz ČTK
potvrdil, že zasedání v tomto termínu se skutečně bude konat. Mgr.
Bohuslav Sobotka ČSSD poslanec Sympatizovat Profil Položit dotaz Odpovědi
Hodnotit Štítky

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Sobotka dostal od vlády mandát na sociální summit EU

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) bude příští pátek v Göteborgu v rámci
„sociálního summitu“ Evropské unie představovat výsledky své vlády v
rámci panelu o přístupu na trh práce. Vláda na dnešním zasedání
schválila Sobotkův mandát, píše ČTK.

Kabinet se také zabýval přípravou české pozice pro summit Východního
partnerství, který je na programu 24. listopadu v Bruselu, informoval Úřad
vlády.

Mimořádný neformální summit v Göteborgu se má věnovat problematice
sociální politiky. „Premiér bude ve Švédsku bilancovat výsledky své
vlády v rámci panelu Přístup na trh práce, což je pro ČR velmi
úspěšná oblast,“ uvedl Úřad vlády v tiskové zprávě. Na okraj summitu
se uskuteční další kolo vyjednávání o budoucnosti EU, které povede
předseda Evropské rady Donald Tusk. Lídři EU se zaměří na vzdělávání
a kulturu.

Vláda se dnes zabývala také stanoviskem pro summit Východního partnerství,
který se bude konat 24. listopadu v Bruselu. „V pořadí pátý summit by
měl potvrdit angažovanost EU ve východní Evropě a stanovit výhled do
budoucna s cílem posílit stabilitu a odolnost partnerských zemí,“ uvedl
úřad. Česko stálo v roce 2009 u vzniku iniciativy a spolupráce v rámci
Východního partnerství pro něj je zásadní prioritou zahraniční politiky,
dodal.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Překvapen Ruskem: proč si Tyson myslí, že tato země je pro jeho démony „příliš
ideální“?

Nejhorší člověk ve světě našel v Rusku to, co je pro jeho spoluobčany
těžko pochopitelné – laskavost a citlivost. Předtím však Mike Tyson
tvrdil, že v jeho vlasti „je všechno pouze o sexu a o moci“, píše
portál Russia Beyond. Tady je 5 věcí, které v Rusku překvapily boxerského
„enfant terrible“.

Jak píše portál, Mike Tyson byl v Rusku naposled koncem února. Tento zájezd
byl organizován místním průmyslovým podnikem. Bývalý boxer navštívil
Uralský kraj. Měl velice naplněný a občas i překvapivý program,
navštívil mateřskou školu, kde maloval spolu s dětmi, zúčastnil se
ceremonie zahájení stavby nového sportovního střediska, vyzkoušel
virtuální realitu na ringu a uspořádal master class pro mládež.

Během veškeré této činnosti sděloval svůj názor na Rusko a Rusy a
hovořil o tom, jak je vnímají ve Spojených státech. „V Americe nemají
Rusové pověst citlivých osob. Ale poté, kdy jsem absolvoval cestu po celém
Rusku, pochopil jsem, že Rusové jsou velice milí a citliví lidé. Většina
Američanů s tím však nemá zkušenosti", řekl Tyson.

Jeho oblíbenec — Ivan Hrozný

Bývalý boxer má rád ruské dějiny. V Jekatěrinburgu navštívil muzeum „Rusko
— naše historie" s osobní prohlídkou. Jak uvádějí místní média, ptal
se na postavu Stalina, kterého považuje za „špatného člověka", a na
ruskou revoluci. Později se na tiskové konferenci přiznal, že má rád
postavu Grigorije Rasputina, mystika a „blízkého přítele carské rodiny".

Chválil i prvního ruského cara Ivana Hrozného, významného reformátora.
Poznamenal ovšem, že ten byl velice brutální a ukrutný. „Vzpomínám na
to, že v tehdejší době na Rusko tlačili ze všech stran, ale jenom díky
Ivanu Hroznému byli agresoři vytlačeni".

Železný Mike také oceňuje ruskou literaturu, zejména má rád Lva Tolstého,
který je „hustým kámošem" a všichni by ho měli číst v ruštině. Tyson
četl spisy Tolstého během třech let ve vězení v devadesátých létech.
Když přijel do Moskvy, chtěl navštívit dům Lva Tolstého. Jeho průvodce
byl překvapen tím, že si boxer pamatoval všechna jména spisovatelových
dětí.

V roce 2005 Tyson popsal Moskvu jako „New York na steroidech" a celé Rusko
jako zemi, v níž se dá dělat cokoliv bez trestu. Upozornil ovšem na to, že
holky v Rusku jsou mnohem inteligentnější a vzdělanější než ve
Spojených státech. „Mohly by řídit společnost Fortune 500", uvedl boxer.

Setkával se také s úředníky a mafiemi a dospěl k závěru, že Rusko je
pro něho příliš ideální. „V ruštině nemají ani slovo pro rovnováhu.
Rovnováha tady není, jenom extrémy. Hodím se tam dobře. Tohle místo je pro
mě a pro moje démony příliš perfektní. Jsem tady rád."

Během zájezdu do Ruska Tyson navštívil i Čečensko na pozvání
čečenského prezidenta Ramzana Kadyrova. Ukázalo se ovšem, že tato
návštěva měla duchovní charakter.

Tyson přijal islám a vzal si jméno Malik Abdul Aziz, což znamená "Král a
služebník Všemohoucího." "Byl jsem v Čečensku jako muslimský hrdina.
Muslimský hrdina,[…] přestože jsem dříve byl velice závislý na drogách,
"poznamenal později Tyson. Přesto zůstával v kontaktu s čečenským vůdcem
a později znovu navštívil tuto republiku.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Jakub Janda zajel na Ukrajinu a vyprávěl o českých kremlofilních
vlastizrádcích. Bude o nich prý celý dokument

Zástupce think-tanku Evropské hodnoty Jakub Janda se ve svém komentáři na
facebookovém profilu vyjádřil k předlistopadovému veliteli tankové divize
československé armády a polistopadovému podnikateli Zdeňku Zbytkovi.

Janda se totiž v minulém týdnu sešel v Kyjevě s ukrajinskou novinářkou
Olgou Malchevskou, která je autorkou dokumentu Czech Friends of Kremlin. „Popsala
na něm okolí Miloše Zemana včetně toho, jak na něm bývalý plukovník
komunistické armády Zdeněk Zbytek pracoval,“ zmiňuje Janda. Následně
také sděluje, o čem mu Olga vyprávěla. „Jak na vlastní pěst jezdila za
Zbytkem na jih Čech nebo se sama potkávala se skupinami lidí, kteří
působili jako bývalí bolševičtí estébáci z tvrdého jádra,“ uvádí
Janda.

Následně Malchevské skládá poklonu. „Fascinuje mě osobní odvaha
některých žen, které sice působí strašně křehce, ale přesto jdou do
přímého nebezpečí čelem těmhle vlastizrádcům,“ uvádí Janda s tím,
že na konci se jim podaří získat cenná svědectví. „Ať už jsou to
detaily o tom, jak Zdeněk Zbytek přivedl Zemana za představitelem KGB
Jakuninem nebo investigace finské novinářky Jessikky Aro o ruských troll
fabrikách či detailní reporty Jeleny Milič o ruské infiltraci srbské
politiky. Smekám před statečnými ženami,“ uzavřel. Celý příspěvek
Jakuba Jandy: Minulý týden jsem v Kyjevě seděl s ukrajinskou novinářkou
OlgaMalchevskou (dnes editorkou BBC Ukraine), která udělala ten hezký
dokument Czech Friends of Kremlin. Popsala na něm okolí Miloše Zemana,
včetně toho, jak na něm bývalý plukovník komunistické armády Zdeněk
Zbytek pracoval. Olga mi vyprávěla, jak na vlastní pěst jezdila za Zbytkem
na jih Čech, nebo se sama potkávala se skupinami lidí, kteří působili
bývalí bolševičtí estébáci z tvrdého jádra. Fascinuje mě osobní
odvaha některých žen, které sice působí strašně křehce, ale přesto
jdou do přímého nebezpečí čelem těmhle vlastizrádcům. A na konci se jim
podaří získat cenná svědectví - ať už jsou to detaily o tom, jak Zdeněk
Zbytek přivedl Zemana za KGB Jakuninem, nebo investigace finské novinářky
Jessikky Aro o ruských troll fabrikách, nebo detailní reporty Jeleny Milič o
ruské infiltraci srbské politiky. Smekám před statečnými ženami.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace


Question:
Turecko se vykašle na Evropu a přikloní se k Rusku a Číně. Zde jsou
náznaky, že se tak skutečně stane

Turecký prezident se zřejmě nakonec přikloní k alternativnímu bloku, jako
je například SCO (Šanghajská organizace pro spolupráci), jež je vedená
Ruskem a Čínou. Píše se to v komentáři, který vyšel na webu
Securitymagazin.cz.

Jednání EU a Turecka o možném vstupu země do evropského společenství v
podstatě kvůli Erdoganovi uvízla na mrtvém bodě, píše se v komentáři.
Nelze si totiž dost dobře představit, že by se Turecko, v němž postupně
vítězí autoritativní politický islamismus v čele se samovládcem Erdoganem,
mohlo stát plnohodnotným členem EU.

Celý text je ZDE

Podle názoru autora komentáře hledá turecký prezident nejvhodnější
záminku, jak zpřetrhat jednání o členství Turecka v EU. Ta se například
nabízí právě v podpoře „kurdských teroristů“ Bruselem či v konci
březnové dohody Turecka a EU o uprchlících, když za její plnění žádá
Erdogan bezvýhradně bezvízový styk tureckých občanů, což EU logicky
odmítá kvůli bezpečnostním rizikům. Pokud by vypověděl Erdogan tuto
smlouvu, mohl by však v mžiku zaplavit Evropu nelegálními migranty. Evropa
by tak musela řešit další velký problém.

Anebo prostě Erdogan obviní, jako už tolikrát předtím, EU z neplnění
slibů, které v jeden okamžik bude definitivní a Turecko přeruší veškeré
přístupové rozhovory, myslí si autor komentáře.

„Můžeme tak již nyní říct, že Erdogan se bude v dlouhodobějším
časovém horizontu s největší pravděpodobností poohlížet po
alternativním bloku, než je právě EU, kde jeho drzé požadavky budou padat
na úrodnou půdu. Tím blokem může být právě zmíněné SCO, v němž by
Turecko svou přítomností zároveň posílilo geopolitické ambice Ruska a
Číny, jež by mimo jiné mířily proti EU,“ dodává autor komentáře na
webu Securitymagazin.cz.

Choices:
- energetika
- zahraniční politika
- konflikt na Ukrajině
- konflikt v Sýrii
- jiné
- sociální politika
- kultura
- domácí politika
- migrační krize
- zbrojní politika
- společenská situace
- ekonomika
- konspirace