== Text to translate: historic coffehouses == 
 
 „Most kávé kellene. 

 Pillés és enyhe kávé...” 

 A falusias utcácskákban immár emeletes házak épültek, s a környék vendéglátóhelyeinek száma a századfordulóra mai szemmel hihetetlen mértékben megnõtt. Hirdetéseik szerint kb. 1890 és 1910 között, vagyis a Philadelphia születésének és felfutásának idején csak a legszûkebb városközpontban a következõ (nemegyszer már akkor is patinásnak számító) vendéglõk, „czukrászatok” és kávéházak várták a nagyérdemût: 

 Alagút u. 1. Az Alagút kávéház 1893-ban nyílik; 1898 után Alagút vendéglõ, tulajdonosa Wellisch Zsigmond, akinek a Várban, a Tárnok utcában is van egy kávéháza; 1900-tól Zimmermann Fülöp vendéglõje A Fekete Bakhoz, 1906-tól mellette vagy a helyén Neumäyer Vilmosné tej- és kávécsarnoka, gyümölcs- és csemege-kereskedése A Krisztinavárosi Alagúthoz. Ma itt hentes- és csemegebolt van. 

 Alagút u. 3. 1867-ben Az Ország Nádorához, Wastl Lambert; esetleges késõbbi tulajdonosai neve ismeretlen; 1898-tól Philadelphia. A tulajdonosváltozásokat lejjebb részletesen tárgyaljuk. A régi házat az ostromkor bombatalálat érte, teljesen elpusztult. 

 Alagút u. 5. 1895. május 30-án nyitja meg Bittner Alajos és Follner Jakab a Krisztinavárosi Színkör Kávéházat; 1900. november 1-jén átveszi Horváth János. 1901-ben Horváth tönkremegy, 1902-ben a tulajdonos Kürschner József lesz, a további tulajdonosváltozások nem követhetõk nyomon. Szabó Samu, a Philadelphia kávésa késõbb megvette az egész épületet, és a Budai Újság híradása szerint a hajdani Színkört 1917-ben „büffévé” szándékozta alakítani. Hogy aztán ez valóban megtörtént-e, nem tudni; mindeközben 1918 májusában a Magyar Vendéglõs és Kávésipar a 70 esztendõs Schabenböck József, „a budai Színkör kávéház tulajdonosa” halálhírét közli. 1935-ben Szabó bérbeadta a helyiséget Spolarichéknak, akik vendéglõt alakítottak ki benne. A ház a háborúban elpusztult, a helyén a környék léptékét üdítõen tiszteletben tartó új épület áll, benne Meinl csemegeüzlet, átnyúlva a volt Polgári Casino földszintjébe. 

 Alagút u. 2. 1900-ig Vendéglõ a Zöld Kerítéshez, ennek tulajdonosa, Zimmermann veszi át Wellisch szemközti üzletét Fekete Bak néven. Helyén ma „Az utca legjobb kocsmája” – igaz, az egyetlen is –, az Alagút bisztró. 

 Krisztina tér 1. Casino Sörcsarnok/vendéglõ, 1893-ban, az ekkor épült Budai Polgári Casino földszintjén nyitja Kleinhackel János, az alagút túloldalán lévõ Söröskocsi tulajdonosa; tõle átveszi Bittner Alajos, 1899-ben pedig Ehmann János, majd 1905-tõl Kolbay István; rövid ideig Auguszt cukrászata is mûködik itt. Ma csemegeüzlet a szocialista pártszékházban. 

 Krisztina tér 3./Roham u. 1. Fischer Antal cukrászatát 1897-ben Hochäcker József veszi át, majd „Fischer B. czukrászata”, végül Auguszt, aki 1870 és 1907 között hat különbözõ üzleten vándorolt végig az Attila úton; 1907-tõl 1915-ig a Casino földszintjén bérelt helyiséget, 1915-ben került a Roham u. 1.-be. Ma Déryné. 

 Krisztina tér 7. Zöldfa vendéglõ, 1772 óta bizonyítottan létezett, 1775 óta ezen a néven; 1893-ban Bittner Alajos eladta Fukáts Jánosnak; 1900-ban Beranek Elek, utána Szívós Zsigmond vette át. A Zöldfa a telekre épített ocsmány betonkolosszus súlya alatt kimúlt. Élt kétszázhúsz évet. Remélem, gyilkosai álmát néha befonják vén gyökerei. 

 Krisztina körút ? Strasshoffer János vendéglõje (említik 1899-ben). 

 Krisztina körút 69. Nagy József Gourmand vendéglõje, említik 1899-ben. 

 Krisztina körút 75. Bittner Alajos; 1907-ig Kölber Elemér majd Kürti Mihály vendéglõje. 

 Krisztina körút 81. Frisch Antal kávéháza, 1903-ban Budai Otthon néven átveszi Kiss István. 

 Krisztina körút 91. Krisztina Grand-kávéház, 1896-ban nyitja Bayer Ferencz, két év múlva átveszi Störi A. J., 1901-ben pedig Follner „a volt Színkörbõl”. 

 Pauler u. 3. özv. Wittreich Jánosné = Seifert Dezsõné vendéglõje. 1905-ben már létezett. 1906-ban átveszi Posch József, majd 1907-ben A Kedélyességhez néven Nagy Lajosné. 

 Pauler u. 7. 1902 novemberében – szemlátomást a Fila nyomdokain – California kávéházat nyit Boross; soha többé nem említik. 

 Roham u.–Attila u. sarok A Három Almához, Fukáts János nyitja 1900-ban; 1906 és 1908 között négy tulajdonos szerencsétlenkedik vele. 

 Roham u. Prager Irma polgári étkezdéje. 

 Gellérthegy u. 3. 1892-ben özv. Stossmann Lõrinczné „régi, jóhírû vendéglõjeként” említik; 1904-ben megveszi „Jurák Miska, a Casino-sörház volt fõpinczére”. 

 Gellérthegy u. 5. Három Huszár; 1905-ben, nagyapja és apja után veszi át nagy büszkén Huber János, de fél év után tovább is adja Burger Lipótnénak. (A kisvendéglõ neve onnan eredt, hogy az öreg Hubernek egyszerre három fia szolgált a huszároknál.) 

 Koronaõr u. 6. (= Kosciuszko Tádé u.) a hírneves Der Politischer Grajzler,