Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
La setmana Barcelona Poesia 2019 acollirà del 8 al 16 de maig més d'una quarantena d'actes i un centenar de participants entre poetes, editors, músics i actors.
El Museu Frederic Marès serà un any més l'epicentre del certamen que aquest any té "com a obsessió" la diversitat de gènere, lingüística i d'estil.
"Celebrem un dels festivals més importants d'una ciutat que se sent tan híbrida i plural com ho és la poesia actual", ha dit aquest dimarts una de les directores del festival, Àngels Gregori, en la presentació de la programació.
Aquesta "força i riquesa" l'han volgut posar sobre la taula amb una trentena de poetes provinents d'arreu del món, a més d'artistes catalans com Perejaume.
L'acte central al Palau de la Música el protagonitzaran Rita Dove, Lebogang Mashille, Luis García Montero, Antònia Vicens i Burhan Sönmez.
Aquest any també hi haurà homenatges i festes per celebrar la vigència d'autors com Joan Brossa, Víctor català, Pere Quart i la colla de Sabadell, Màrius Torres, Mary Oliver i la vessant poètica de Pepe Rubianes.
Sílvia Pérez Cruz o Lluís Homar participaran de l'espectacle que reivindicarà els 'Poemas africanos' de l'humorista.
Recitals, però també obres de teatre, performances, monòlegs, conferències, debats, concerts, tallers o una batalla poètica a dalt d'un ring s'allargaran durant nous dies a espais diversos de la ciutat, com la plaça de Sant Felip Neri, biblioteques, el Saló de Cent o el mateix Palau de la Música.
Com a novetat, se suma aquest any el Palau Güell per acollir l'espectacle de Perejaume, 'Xilema', que combinarà música, ball, i el recital de l'artista.
La diversitat de la qual el certamen "vol fer bandera" se centra també en la pluralitat de gèneres i estils, així com l'origen dels poetes.
Un any més hi haurà diàlegs entre poetes protagonitzats per Antoni Clapés i Denise Desautels; Gemma Gorga i Sjata Bhatt; Manuel Forcano i Esther Zarraluki; Andrea Montoya i Mary Jo Bang; i Izaskun Arretxe i Rita Dove.
Poetes, doncs, provinents de països com el Canadà, l'Índia o els Estats Units.
També viatjaran a Barcelona poetes de l'Argentina, de Palestina, del Congo o del Regne Unit.
Per potenciar les sinergies, hi haurà col·laboracions amb altres festivals de la ciutat, com el Festival Alcools, que té lloc a la Sala Beckett i on la poeta palestina rafeef Ziadah farà un recital amb l'integrant dels Mishima Dani Vega.
També amb el festival Sonhoras o el Vociferio Festival de Poesa Oral i Escènica de València.
Música i poesia
Gregori ha assegurat que Poesia Barcelona 2019 ha volgut "reforçar" el binomi poesia i música amb propostes com 'Intocables', en el qual Gerard quintana fa un recorregut per cançons censurades de la història, des de Lennon a Bowie.
Refree i Niño de Elche faran un espectacle a través de poetes tan diversos com Thomas Merton o San Juan de la Cruz, a 'Ectasis', i l'espectacle 'Mushaira intercultural: Àsia a Barcelona' reunirà poetes i músics amb versos en urdú.
Un dels actes destacats és 'Breaking Ground Barcelona: l'ascendència conscient", amb poetes com Agnès Agboton i Jay Bernard que reflexionaran sobre l'entrecreuament entre el cos, l'origen cultural o el gènere.
Da'ltra banda, dues de les protagonistes de l'acte final al palau de la Música, Rita Dove i Lebogang Mashile, s'endinsaran en la defensa dels drets humans, el feminisme o la lluita del racisme a través de la poesia.
Acte central al Palau de la Música
El punt i final de la setmana, l'acte conegut com a Festival Internacional de Poesia de Barcelona que quest any arriba a la seva 35a edició, té com a fil conductor autors "fortament compromesos amb la llibertat, el seu país, amb el moment que els ha tocat viure i amb la lliure circulació de les idees", ha assegurat Gregori.
Així, el Palau de la Música rebrà Rita Dove, una de les poetes més reconegudes als Estats Units, premi Pulitzer de Poesia l'any 1987.
"És un referent en la lluita pel feminisme i els drets humans", ha assegurat la directora.
La poeta, actriu i activista Lebogang Mashille, guanyadora d'un dels premis més importants de la literatura africana, el NOMA, portarà la força dels seus recitals en els quals combina música amb poesia per parlar de gènere i sexualitat amb una perspectiva crítica.
Luis García Montero, director de l'Instituto Cervantes, Antònia Vicens, creu de Sant Jordi i Burhan Sönmez completaran la nit que compta amb la direcció artística de la companyia Baró d'Evel i amb el quartet establert a Suïssa Lassus Quartett.

Response: Del 8 al 16 de maig, la setmana Barcelona Poesia 2019 acollirà una quarantena d’actes amb la participació d’un centenar d’artistes, entre els quals hi haurà una trentena de poetes internacionals i catalans. El festival se centrarà en la diversitat de gènere i lingüística i tindrà lloc en espais diversos de Barcelona, amb el Museu Frederic Marès com a epicentre.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El Departament de Cultura engega el proper dimarts, 2 de maig, la campanya 'Fas 6 anys.
Tria un llibre', que vol estimular els hàbits de lectura dels infants de 6 anys.
Mitjançant la campanya, l'infant que fa o hagi fet 6 anys durant aquest 2017 rebrà a casa un targeta que el convidarà a anar a la llibreria més propera.
Allà podrà bescanviar la targeta pel llibre que més li agradi, per un import de fins a 13 euros.
Si l'import és superior, caldrà abonar la diferència.
També hi haurà la opció de poder fer la compra en línia a través del portal www.libelista.cat.
En aquesta segona edició, la campanya arribarà a 80.941 nens de tot Catalunya, que podran anar a més de 200 llibreries d'arreu del país.
Com a novetat, aquest any s'ha arribat a un acord amb l'ONCE per tal d'adaptar la targeta al sistema de lectura i escriptura tàctil, el Braille.
D'aquesta manera, els infants amb discapacitat visual podran participar en la campanya des de l'inici.
De fet, el Departament de Cultura intentarà adaptar, en la mesura del possible, tots aquells materials de difusió necessaris perquè la campanya arribi a tots els col·lectius amb discapacitat i, més concretament, als infants amb discapacitat visual.
D'altra banda, també es donarà cobertura als infants residents a l'estranger gràcies a l'acord del Govern amb la Secretaria d'Afers Exteriors de la Unió Europea, que, exercint les seves competències de relacions amb les comunitats catalanes a l'exterior, oferirà la possibilitat de beneficiar-se d'aquesta campanya dins la seva cartera de serveis.
Els infants inscrits al Registre de catalans a l'exterior podran bescanviar la targeta amb el codi de barres personalitzat a la plataforma en línia Libelista.cat i escollir el seu llibre, que se'ls enviarà al seu domicili.
'Fas 6 anys.
Tria un llibre' és una iniciativa del Gremi de Llibreters, amb el suport del Departament de Cultura i la col·laboració del Gremi d'Editors de Catalunya i la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA); del Departament d'Afers i Relacions Institucionals i Exteriors i Transparència; del Departament d'Ensenyament; d'IDESCAT, i de l'ONCE.
La campanya també té com a objectius que els nens descobreixin les llibreries amb un adult; que comencin a crear la seva pròpia biblioteca; donar valor al llibre i reforçar les vendes de llibres infantils.
31.914 nens, el 38,3% del total, participen en la primera edició
L'any 2016, en la primera edició, 31.914 nens van bescanviar la seva targeta per un llibre, per la qual cosa van participar en la campanya el 38,3% dels infants catalans que complien 6 anys el passat 2016.
Les enquestes fetes pel Gremi de Llibreters de Catalunya van avalar l'impacte positiu de la campanya, ja que el 83% dels llibreters van detectar públic nou als seus establiments, que, en un 33% dels casos, eren usuaris que anaven per primer cop a una llibreria, deixant de banda la compra de llibres de text.
Tanmateix, el 57% dels llibreters va assenyalar que es va generar compra creuada, és a dir, que els participants a la campanya van adquirir més d'un llibre en la mateixa compra.
Els nens del Solsonès i del Pla de l'Estany, els més participatius
Les comarques de la Catalunya Central van ser les que van obtenir una taxa de participació més gran, amb el 40,6%, seguides de les de l'àrea de Barcelona (39,5%), Ponent (38,6%), Camp de Tarragona (36,6%), Girona (33%), Terres de l'Ebre (31,3%) i Alt Pirineu i Aran (27,2%).
Per comarques,, les cinc de més alt nivell de participació van ser el Solsonès (61,6%), el Pla de l'Estany (57,9%), el Pallars Jussà (55,5%), el Pla d'Urgell (49,2%) i el Vallès Oriental (46,2%).
Pel que fa a les llibreries participants, adherides al Gremi de Llibreters de Catalunya, les independents van acumular el 53% de les vendes, mentre que les cadenes de llibreries van sumar el 47% restant, sent els dissabtes el dia de la setmana que es va registrar la quantitat més alta de bescanvis de vals.
En total, es van vendre més de 5.800 títols diferents de 470 editorials, el 62,2% dels quals en català.

Response: El Departament de Cultura ha engegat la segona edició de "Fas 6 anys. Tria un llibre", una iniciativa del Gremi de Llibreters dirigida a 80.941 nens i amb la qual es vol fomentar, mitjançant una targeta regal, la lectura en els infants que facin els 6 anys durant el 2017. Enguany s'ha intentat adaptar la campanya als infants amb discapacitat.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El Centre del Carme Cultura Contemporània (CCCC) torna a oferir al públic una proposta contemporània vinculada a les falles, a través de l’univers immersiu creat per l’artista d’Ontinyent Dulk, amb la qual Antonio Segura torna a sumar forces a la lluita contra l’emergència climàtica a través de dues instal·lacions que donen continuïtat a la reivindicació de la Falla Municipal, sota el títol ‘Dulk.
Procés natural’.
El monument faller de la plaça de l’Ajuntament de València, ‘Protegeix allò que estimes’, prendrà forma per a visibilitzar la degradació dels ecosistemes i l’afecció a les espècies: un ecosistema fragmentat ha provocat la separació d’una família d’óssos polars i la mare, eix de la Falla Municipal, sosté el llegat de la natura sobre el seu llom, mentre els cadells, desorientats pel desglaç, deambulen pels carrers de València fins a arribar al Claustre Renaixentista del Centre del Carme.
“La història que ens proposa Dulk no és puntual: l’emergència climàtica requereix una actuació urgent.
‘Procés natural’ ens ajuda a comprendre aquesta realitat, però també a conéixer més de prop un artista que ens mostra el poder de la creació artística per a reivindicar-nos com a agents actius, fonamentals per al canvi”, ha assenyalat el director del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana (CMCV) i del CCCC, José Luis Pérez Pont.
“Sens dubte, aquestes dues instal·lacions tornen a posar de manifest el nostre compromís per a vincular les falles amb la creació contemporània i la renovació dels llenguatges visuals d’una festa que, després de ser declarada patrimoni immaterial de la humanitat, no sols ha de vetlar per la seua història, sinó continuar obrint camins que la connecten amb la cultura del present i del futur”, ha indicat el director.
Pérez Pont ha presentat la mostra amb l’artista i la comissària, Isabel Puig, qui ha manifestat que es tracta de la seua primera mostra com a comissària “i per a mi ha estat tot un regal treballar de la mà de Dulk, un artista que destaca per la netedat, però sobretot per la capacitat de transmetre’ns tots aquests problemes mediambientals de la mà de la pintura i instal·lacions”.
‘Dulk.
Procés natural’ consta de dues instal·lacions que ofereixen narratives diferents, però entrellaçades pel treball de creació de Segura; d’una banda, la Sala Zero obrirà al públic la instal·lació ‘site-specific’, que permet de conéixer l’artista a través del seu procés creatiu, que dóna nom al projecte i, per un altre, els cadells d’ós continuaran la història de la Falla Municipal, quan ja serà plantada, al Claustre Renaixentista, amb ‘Óssos’.
L’exposició brinda l’oportunitat única de conéixer Dulk, un artista de projecció internacional, no sols a través del projecte específic de la falla, sinó també a través del seu treball més conegut com a muralista.
Així, mostrarà com pensa i entén la pintura Antonio Segura, quin és el seu llenguatge artístic i les inquietuds que el mouen, les múltiples facetes i el procés creatiu que defineix qui és Dulk.
Al llarg del recorregut, s’hi anirà dibuixant el camí cap als seus acolorits universos plens de càrrega reivindicativa, advocant sempre pel proteccionisme de la naturalesa i amb una especial sensibilitat envers les espècies en perill d’extinció, que desgraciadament, en són cada dia més.
El cor o nucli és una composició de gran format amb esbossos originals fets per l’artista al llarg de la seua carrera, que es mostren per primera vegada, i entre els quals es troben els dibuixos originals de ‘Rondalla del fang’ del CCCC en 2021, i dibuixos preparatoris de murals, entre més.
Amb l’objectiu de conscienciar sobre els canvis que pateix el nostre planeta, Isabel Puig i Antonio Segura proposen una instal·lació específica per al Claustre Renaixentista del CCCC, ‘Óssos’, que posa en relleu una dramàtica realitat que afecta centenars d’espècies que veuen com els seus entorns i hàbitats naturals s’esvaeixen.
La nova proposta de Dulk, en col·laboració amb l’Ajuntament de València, obrirà les portes al públic divendres que ve a les 19.00 a la Sala Zero.

Response: El Centre del Carme Cultura Contemporània presenta "Procés Natural", una exposició de l'artista d'Ontinyent Dulk que consta de dues instal·lacions que fan reflexionar sobre la degradació dels ecosistemes. D'una banda, la Sala Zero acollirà una instal·lació sobre el procés creatiu de l'artista, i per una altra, al Claustre Renaixentista s'instal·larà el monument faller "Protegeix allò que estimes".


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La cap de llista del PSC per Barcelona, Meritxell Batet, ha assegurat que la voluntat dels socialistes és poder governar en solitari amb "majories parlamentàries més o menys estables".
En entrevistes a Catalunya Ràdio i Rac 1, Batet s'ha dirigit a ERC per demanar-li que els seus 15 diputats siguin útils i no serveixin per "bloquejar" polítiques.
Per la seva banda, en una entrevista a Catalunya Ràdio, Rufián ha dit que Pedro Sánchez ha de decidir si "respecta o traeix" els votants del PSOE, en referència a un pacte entre socialistes i PSOE.
El número 2 d'ERC ha reiterat que els republicans demanen una taula de negociació per parlar del referèndum i d'iniciatives per aixecar les causes judicials contra líders independentistes.
Preguntada directament per si el PSOE descarta un pacte amb Cs, Batet ha respost que ella no és qui per descartar o no descartar res i ha dit que es Sánchez "qui ha de marcar el rumb".
Però ha subratllat que haver guanyat 40 diputats més respecte a les últimes eleccions del 2016 fa que el govern de Sánchez "surti molt reforçat".
La cap de llista per Barcelona s'ha dirigit a ERC per advertir-los que quan es treuen bons responsabilitats "la responsabilitat es duplica".
"Ara més que mai han de pensar per què van a Madrid i què ofereixen els 15 diputats d'ERC", ha afegit.
Pel que fa a la majoria absoluta del PSOE al Senat i preguntada per si aquesta circumstància descarta una nova aplicació del 155 a Catalunya, Batet ha respost que "si no hi ha trencament del marc constitucional, aplicar el 155 seria inconstitucional".
A primera hora del matí, Rufián ha dit que encara no havia parlat amb Pedro Sánchez però ha donat per fet que ho faran en els propers dies i ha apostat per la "discreció" en els contactes postelectorals.
Preguntat si ERC donarà suport a la investidura de Sánchez, Rufián ha respost que la pregunta "crucial" no és tant què farà ERC sinó què farà el PSOE amb Catalunya.
I, en aquest sentit, ha reiterat que la demanda del seu grup és que hi hagi una negociació amb totes les sensibilitats per parlar d'un referèndum i d'iniciatives per "aixecar les causes judicials".
Tal com ERC ha anat dient durant la campanya, Rufián assegura que no seran "mai" els responsables de l'entrada de l'extrema dreta a la Moncloa i, per tant, descarta provocar amb els seus vots una repetició de les eleccions ja que, segona Rufián, "seria posar el perill sobre la taula una altra vegada".
La número 2 de JxCat per Barcelona, Laura Borràs, també ha interpel·lat Sánchez i ha dit que la posició del seu grip dependrà de com vulgui governar.
"Hem de saber la cara que vol adoptar Sánchez, si és el rostre del 155 o té alguna altra sensibilitat que de moment no li hem sabut veure", ha afegit.
De fet, ha considerat que "la possibilitat que hi hagi un referèndum sobre la taula amb el PSOE és força difícil".
Pel que fa als resultats de JxCat, que ha perdut un escó situant-se en 7, Borràs ha parlat de "fer autocrítica" i assumir les responsabilitats que calgui si no s'han complert les expectatives així com analitzar què vol Catalunya en aquest moment.
Asens exigeix "alçada de mires" davant una "segona oportunitat"
Per la seva banda, el cap de llista dels comuns, Jaume Asens, ha reclamat a Sánchez que escolti el mandat de les urnes i els seus militants a l'hora de fer acords postelectorals, tot defensant que els ciutadans volen un govern de coalició que "permeti avançar i no retrocedir".
Pel que fa a la demanda d'ERC d'una negociació sobre el referèndum i per acabar amb la judicialització de la política, Asens considera que és assumible però que cal veure ara com es concreta aquesta demanda perquè, segons ha dit, "hi ha coses que depenen del poder judicial i no de l'executiu".
Segons Asens, ara hi ha una "segona oportunitat" per seure a la taula i ha exigit "alçada de mires" per part de tothom.

Response: En declaracions a RAC1, Meritxell Batet, del PSC, ha expressat la seva preferència per un govern espanyol del PSOE en solitari amb majories parlamentàries estables. També ha demanat a ERC que no utilitzi els seus 15 diputats per a obstruir. Gabriel Rufián, d’ERC, ha exigit al PSOE un referèndum d’autodeterminació i ha assegurat que el partit no facilitarà una repetició d’eleccions.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El supercomputador MareNostrum 5 que acollirà Barcelona inclourà una plataforma experimental per crear processadors europeus i allunyar-se així de la dependència del mercat nord-americà i asiàtic.
Així ho ha explicat el director del Barcelona Super Computing (BSC), Mateo Valero, en la presentació oficial de l'elecció de Barcelona com una de les seus dels nous supercomputadors.
Valero ha detallat que l'objectiu és desenvolupar una tecnologia europea "per tal que el MareNostrum6 pugui fer servir només processadors europeus".
El director general de Xarxes de Comunicació, Contingut i Tecnologies de la Comissió Europea (CE), Roberto Viola, ha dit que s'estan posant els fonaments i que preveuen una inversió de 3.000 milions per al proper pressupost per assolir màquines "entre cinc i set vegades més poderoses".
El Barcelona Super Computing Center ha acollit aquest dilluns al matí la presentació oficial de Barcelona com a una de les tres noves seus dels nous supercomputadors que la Comissió Europea (CE) va decidir el passat divendres.
L'acte ha comptat amb la participació de representants de totes les institucions participants: catalanes, europees, estatals, portugueses i turques.
Des del BSC, Valero ha posat en valor la importància que Barcelona aculli una infraestructura com aquesta, que ha afirmat que és necessària per al futur de la societat amb àrees tan important com la medicina personalitzada i la intel·ligència artificial.
"Volem ser el Messi de la supercomputació", ha ironitzat.
El director ha reivindicat que Europa "necessita desenvolupar tecnologia" i és per això que el projecte de Barcelona incloïa la creació d'una plataforma experimental per tirar endavant aquesta tecnologia.
"Europa necessita desenvolupar hardware si volem ser sobirans i independents", ha declarat.
En aquest sentit, ha explicat que l'objectiu és poder crear processadors europeus per tal que el MareNostrum6, que podria arribar el 2025, pogués funcionar "íntegrament" amb tecnologia europea i no hagués de dependre de comprar-ne d'estrangera.
Per fer-ho possible seria necessària una inversió de 200 MEUR.
A més, ha dit que el MareNostrum5 i aquest projecte és "una oportunitat única perquè Barcelona creï empreses" i atraure talent i inversions.
"Hem d'aprofitar per fer empreses que puguin liderar el desenvolupament d'aquests processadors i el software associat", ha declarat.
De la seva banda, Viola ha posat en valor el treball "conjunt" de totes les institucions per assolir aquest projecte, que ha destacat que ara per ara és "el més gran" que hi ha. Ha reconegut però que no es poden conformar perquè Amèrica o Xina intentaran superar els supercomputadors europeus i per això ha instat a continuar treballant en la mateixa línia.
Ha reconegut que la inversió actual, de 840 MEUR al conjunt d'Europa, "no és suficient" però és el punt de partida de la "cursa" en supercomputació.
Ha explicat que després d'avaluar els projectes es van decantar per Barcelona perquè va obtenir una puntuació "excel·lent", destacant el "treball conjunt" dels governs.
De la seva banda, la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha posat en valor la feina feta per tots per aconseguir el nou supercomputador i ha coincidit en la necessitat d'apostar per la tecnologia pròpia en un marc de "polarització" entre els Estats Units i Àsia.
"Una infraestructura com aquesta ens dona competitivitat territorial però també empresarial", ha afirmat.
La secretària d'Estat d'Universitats, Investigació, Desenvolupament i Innovació, Ángeles Heras, ha incidit en la "importància de la col·laboració entre les diferents administracions i països" i ha afirmat que Europa té el capital humà, el coneixements i els centres per assolir tecnologia pròpia.
Tecnologia heterogènia
El futur MareNostrum 5 tindrà una potència pic de 200 Petaflops, el qeu vol dir 200 mil bilions d'operacions per segons i serà un superordinador heterogeni per donar resposta a problemes amb necessitats computacionals diferents.
Així, oferirà una arquitectura heterogènia, probablement amb dos grans clústers amb característiques diferents, per optimitzar el temps de resposta i el consum energètic en els diferents treballs que haurà de computar.
La previsió és que el nou supercomputador de Barcelona estigui en producció l'últim trimestre del 2020 i completament operatiu l'1 de gener del 2021.
Ara es posarà en marxa un concurs públic a nivell europeu per a la seva construcció.
El MareNostrum5 tindrà un cost de 223 MEUR, pressupost previst per a la seva adquisició, instal·lació i per mantenir-lo operatiu durant cinc anys.
La meitat del pressupost estarà finançat per la Unió Europea (UE) i l'altra meitat pels estats que formen part del consorci.
En l'elaboració de la candidatura, el BSC va comptar amb el suport polític i financer dels governs espanyol, portuguès, turc i croat.
Irlanda està estudiant incorporar-se, segons el BSC.

Response: El Barcelona Super Computing Center ha celebrat aquest dilluns al matí la presentació del MareNostrum 5, un dels tres supercomputadors assignats per la Comissió Europea divendres passat. El MareNostrum 5, que costarà 223 milions d’euros i podrà realitzar 200 mil bilions d'operacions per segon, servirà per a dissenyar processadors que permetin superar la dependència europea del mercat nord-americà i asiàtic.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L’Enquesta d’usos lingüístics de la població (EULP) a la ciutat de Barcelona ha publicat uns resultats que han generat molt debat perquè observant les diferents dades que aporta, es poden extreure més d’una conclusió.
La principal dada que destaca l’estudi és que la majoria de la població de 15 anys i més de la ciutat de Barcelona declara entendre, saber parlar, llegir i escriure el català, en unes proporcions ‘lleument superiors’ al conjunt de l’àmbit metropolità, però menors que a la mitja de Catalunya.
En nombres absoluts, a la ciutat de Barcelona, 1.313.700 persones de 15 anys i més entenen el català, 1.107.400 el saben parlar, 1.199.300 el saben llegir i 852.000 persones el saben escriure.
Si bé Barcelona ciutat se situa per sota la mitjana catalana, se situa per sobre de la mitjana de l’àmbit metropolità, malgrat que és el lloc amb més moviments residencials i més pressió demogràfica.
La directora general de Política Lingüística, Ester Franquesa, ha destacat que per primer cop, l’enquesta analitza les zones més poblades de Catalunya amb la desagregació de l’àmbit metropolità, on viu el 63,8 % de població catalana.
Ha recordat que l’enquesta ‘ofereix una fotografia amb el focus als coneixements, usos i actituds lingüístiques dels ciutadans’ de totes les poblacions de l’àrea metropolitana, on els darrers anys hi ha hagut un ‘configuració demogràfica’ arran de la immigració.
Pel que fa a la tendència en l’ús del català, Franquesa ha afirmat que ‘progressivament el català suma parlants amb persones que tenen el català com a llengua d’adopció, moltes són nascudes fora de Catalunya’.
Dels 7.600.065 habitants de Catalunya, del 2003 fins a 2018 s’ha registrat un creixement de 491.332 persones de la població nadiua; un decreixement de 352.186 de persones nascudes a la resta de l’estat, i un creixement de 756.773 de persones procedents de la resta del món.
Aquesta evolució és ‘molt significativa’ a l’àmbit metropolità, ja que la població nascuda a l’estranger ha passat del 9,5% al 18,4%, mentre que el pes de la població nascuda a la resta de l’estat ha caigut del 27,4 % al 18,9%.
A la ciutat de Barcelona el 2003 la població nascuda a l’estranger ha crescut del 12,5% al 24,2 %, mentre que la població nascuda a la resta de l’Estat ha passat del 24,1% al 17,1%.
Tenint en compte això, en l’evolució dels coneixements de català en el període de 1986 a 2018 s’observa un increment en l’habilitat de llegir i escriure, tant en les dades per a tota la població (1981-2011) que provenen del cens de població, com per a la població adulta de 15 anys i més, amb dades provinents de l’EULP 2013 i 2018.
L’habilitat de parlar i entendre pateixen una disminució a partir de l’any 2001 que és quan es produeix el canvi demogràfic més important a Barcelona.
Entre les dades negatives s’observa que al llarg d’un dia qualsevol, el 74% de la població adulta de la ciutat de Barcelona usa el català.
El castellà, en canvi, l’utilitza el 97,9% de la població adulta.
El 23% de la població fa ús d’alguna altra llengua.
Aquests percentatges són similars als del conjunt de l’àmbit metropolità en el cas de l’ús del català (72,6%) i del castellà (97,4%).
A Barcelona el percentatge de població que usa altres llengües és més alt que el de l’àmbit metropolità (18,4 %).
A banda, un 44,1% de la població adulta de Barcelona (620.811 persones) usa el català al llarg del dia tot i que no és la seva llengua inicial.
Les dades de coneixements de català també mostren que hi ha camí per recórrer.
Quan es pregunta a la població adulta si “vol aprendre o millorar els seus coneixements de català”, un 35,6 % de la població de Barcelona respon afirmativament.
En nombre absoluts 500.900 persones tenen interès a aprendre català o millorar-ne els seus coneixements al 2018.
D’aquestes, 218.700 (60%) són nascudes a l’estranger.

Response: L’Enquesta d’usos lingüístics de la població ha revelat que l’estat del català a Barcelona, tot i ser el lloc amb més moviments residencials i pressió demogràfica, és lleugerament superior al de l’àrea metropolitana. No obstant això, l’habilitat de parlar, entendre i escriure el català dels majors de 15 anys a Barcelona és inferior al de la resta de Catalunya.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La proposta, novedosa en format i objectius, s’ha articulat en base a dos vessants diferents: per un costat, una sèrie d’activitats dirigides als col·lectius de la cultura popular i al món científic i de l’antropologia, per tal que puguin interactuar i aprendre els uns dels altres.
Per altra banda, la proposta ha ofert un seguit d’activitats obertes al públic general, fent especial atenció als infants i a les famílies.
Després d’un divendres centrat principalment en les trobades adreçades als professionals i als tallers per a les escoles de Sant Andreu, dissabte es va intensificar notablement el nombre de visites a la Mostra, en bona part gràcies a les actuacions, totes elles de caràcter gratuït.
D’entre el més seguit destaquem, a la tarda i a Can Fabra, l’audició de la Cobla Sant Jordi – Ciutat de Barcelona, el Ball de Rams de Sant Andreu del Palomar a càrrec de l’Esbart Maragall o la demostració de les Festes de l’Ós que van portar directament des de l’Alt Vallespir una representació dels artífexs d’aquesta festa que se celebra durant el mes de febrer a les poblacions d’Arles, Prats de Molló i Sant Llorenç de Cerdans.
També a Can Fabra va tenir molt seguiment l’actuació dels Versots infernals – Diables del Clot i el taller de ball de bot de Mallorca i ballada popular a càrrec de Ballugall.
Pel que fa a les presentacions i debats, una de les grans apostes de Som Cultura Popular, han estat especialment seguits els celebrats al Casal de Barri – Ateneu L’Harmonia, d’entre els quals destaquem els dos de temàtica castellera: el primer sobre el concurs de Tarragona vist per colles que no aspiren a guanyar-lo i un segon sobre mitjans i informadors castellers digitals.
Dissabte al matí, però, el debat sobre cultura popular, infància i carrer a càrrec de l’Observatori d’Antropologia del Conflicte Urbà va posar sobre la taula aspectes d’interès no únicament per als practicants habituals.
A la tarda, ja amb l’estudiós Manuel Delgado com a ponent, el mateix Observatori va fer un salt en el temps apel·lant a l’època en què els carrers i places ‘eren de la canalla’ així com ‘les fogueres i altres formes d’apropiació insolent de l’espai públic’, rubricant el programa de tarda amb la xerrada ‘Sant Joan com a festa ingovernable’.
Tot i que no van faltar les opinions contraposades, el debat va ser respectuós i intens.
De fet, les conclusions de l’àmbit de presentacions i debats estaran consultables aviat al canal de Youtube de la Mostra del Patrimoni Immaterial.
També els geganters van tenir el seu protagonisme a la Mostra: va ser dissabte a la tarda, amb la presentació del catàleg de gegants centenaris de Catalunya, editat pel Departament de Cultura de la Generalitat.
La presentació es va fer a la mateixa Fàbrica de Creació, amb les 43 exposicions que configuren el Museu Nòmada com al millor dels marcs.
Igualment va ser molt seguida la presentació del cens de mitjans d’informació sardanistes, celebrat a l’espai Josep Bota, una eina imprescindible per al sector.
Per la seva banda, les entitats de Barcelona van posar sobre la taula en el marc de la presentació que versava sobre l’ús de l’espai públic en actes de cultura popular, la problemàtica amb què es troben per desenvolupar al carrer la seva activitat.
En aquest sentit, poder comptar en breu amb un recull de les conclusions de la Mostra serà útil per extreure’n propostes d’actuació concretes.
Aquest diumenge les activitats continuen amb un flux intens de visitants, principalment públic familiar.
Destaquem el debat sobre gènere titulat ‘¿Por qué la igualdad no goza de popularidad en la cultura popular?
El caso de los Alardes de Irún y Hondarribia’, amb una representació vinguda des del País Basc per tal d’explicar la problemàtica d’algunes festes tradicionals que denuncien la manca de presència femenina en les seves manifestacions.
Abans, però, en el marc de la taula de coordinadores de ciutat de Barcelona, s’ha anunciat la creació d’una taula estable de coordinació entre les diferents coordinadores i federacions de Barcelona Ciutat.
Els màxims responsables de cultura popular de l’Ajuntament i la Generalitat han posat de relleu la importància de la Mostra i el seu èxit de convocatòria.
Un cop valorats els resultats de les enquestes de satisfacció que han realitzat els assistents, així com el resum de les conferències, debats i presentacions, faran una proposta de continuïtat consensuada amb el sector.

Response: La Mostra del Patrimoni Immaterial a Barcelona, celebrada al barri de Sant Andreu, ha tancat l'edició d'enguany amb més de 13.000 assistents. La proposta, que ha tingut lloc durant el cap de setmana, ha ofert conferències i debats dirigits als col·lectius de la cultura popular, la ciència i l'antropologia, a més d'activitats gratuïtes orientades a les famílies i als infants.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El supercomputador MareNostrum 5 que acollirà Barcelona inclourà una plataforma experimental per crear processadors europeus i allunyar-se així de la dependència del mercat nord-americà i asiàtic.
Així ho ha explicat el director del Barcelona Super Computing (BSC), Mateo Valero, en la presentació oficial de l’elecció de Barcelona com una de les seus dels nous supercomputadors.
Valero ha detallat que l’objectiu és desenvolupar una tecnologia europea ‘per tal que el MareNostrum6 pugui fer servir només processadors europeus’.
El director general de Xarxes de Comunicació, Contingut i Tecnologies de la Comissió Europea (CE), Roberto Viola, ha dit que s’estan posant els fonaments i que preveuen una inversió de 3.000 milions per al proper pressupost per assolir màquines ‘entre cinc i set vegades més poderoses’.
El Barcelona Super Computing Center ha acollit aquest matí la presentació oficial de Barcelona com a una de les tres noves seus dels nous supercomputadors que la Comissió Europea (CE) va decidir el passat divendres.
L’acte ha comptat amb la participació de representants de totes les institucions participants: catalanes, europees, estatals, portugueses i turques.
Des del BSC, Valero ha remarcat la importància que Barcelona aculli una infraestructura com aquesta, que ha afirmat que és necessària per al futur de la societat amb àrees tan important com la medicina personalitzada i la intel·ligència artificial.
‘Volem ser el Messi de la supercomputació’, ha ironitzat.
El director ha reivindicat que Europa ‘necessita desenvolupar tecnologia’ i és per això que el projecte de Barcelona incloïa la creació d’una plataforma experimental per tirar endavant aquesta tecnologia.
‘Europa necessita desenvolupar hardware si volem ser sobirans i independents’, ha declarat.
En aquest sentit, ha explicat que l’objectiu és poder crear processadors europeus per tal que el MareNostrum6, que podria arribar el 2025, pogués funcionar ‘íntegrament’ amb tecnologia europea i no hagués de dependre de comprar-ne d’estrangera.
Per fer-ho possible seria necessària una inversió de 200 milions d’euros.
A més, ha dit que el MareNostrum5 i aquest projecte és ‘una oportunitat única perquè Barcelona creï empreses’ i atraure talent i inversions.
‘Hem d’aprofitar per fer empreses que puguin liderar el desenvolupament d’aquests processadors i el software associat’, ha declarat.
Per la seva banda, Viola ha reivindicat el treball ‘conjunt’ de totes les institucions per assolir aquest projecte, que ha destacat que ara per ara és ‘el més gran’ que hi ha. Ha reconegut però que no es poden conformar perquè Amèrica o la Xina intentaran superar els supercomputadors europeus i per això ha instat a continuar treballant en la mateixa línia.
Ha reconegut que la inversió actual, de 840 milions d’euros al conjunt d’Europa, ‘no és suficient’ però és el punt de partida de la ‘cursa’ en supercomputació.
Ha explicat que després d’avaluar els projectes es van decantar per Barcelona perquè va obtenir una puntuació ‘excel·lent’, destacant el ‘treball conjunt’ dels governs.
Per la seva banda, la consellera d’Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha remarcat la feina feta per tots per aconseguir el nou supercomputador i ha coincidit en la necessitat d’apostar per la tecnologia pròpia en un marc de ‘polarització’ entre els Estats Units i Àsia.
‘Una infraestructura com aquesta ens dóna competitivitat territorial però també empresarial’, ha afirmat.
La secretària d’Estat d’Universitats, Investigació, Desenvolupament i Innovació, Ángeles Heras, ha incidit en la ‘importància de la col·laboració entre les diferents administracions i països’ i ha afirmat que Europa té el capital humà, el coneixement i els centres per assolir tecnologia pròpia.
El futur MareNostrum 5 tindrà una potència pic de 200 Petaflops, el que vol dir 200 mil bilions d’operacions per segons i serà un superordinador heterogeni per donar resposta a problemes amb necessitats computacionals diferents.
Així, oferirà una arquitectura heterogènia, probablement amb dos grans clústers amb característiques diferents, per optimitzar el temps de resposta i el consum energètic en els diferents treballs que haurà de computar.
La previsió és que el nou supercomputador de Barcelona estigui en producció l’últim trimestre del 2020 i completament operatiu l’1 de gener del 2021.
Ara es posarà en marxa un concurs públic a escala europea per a la seva construcció.
El MareNostrum5 tindrà un cost de 223 milions d’euros, pressupost previst per a la seva adquisició, instal·lació i per mantenir-lo operatiu durant cinc anys.
La meitat del pressupost serà finançat per la Unió Europea (UE) i l’altra meitat pels estats que formen part del consorci.
En l’elaboració de la candidatura, el BSC va comptar amb el suport polític i financer dels governs espanyol, portuguès, turc i croat.
Irlanda està estudiant incorporar-se, segons el BSC.

Response: El Barcelona Super Computing Center ha celebrat aquest matí la presentació del MareNostrum 5, un dels tres supercomputadors assignats per la Comissió Europea divendres passat. El MareNostrum 5, que costarà 223 milions d’euros i podrà realitzar 200 mil bilions d'operacions per segon, servirà per a dissenyar processadors que permetin superar la dependència europea del mercat nord-americà i asiàtic.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Josep Anglada, envoltat dels seus regidors al ple de Vic.
Foto: Adrià Costa
L’Ajuntament de Vic celebrarà un ple extraordinari aquest dijous o divendres per tal de donar compte de la decisió del grup municipal de Plataforma per Catalunya (PxC) d’expulsar l’actual portaveu Josep Anglada i la regidora Marta Riera del partit per no obeir les decisions de la direcció nacional de la formació.
Així ho han demanat els altres tres regidors del grup municipal de PxC –Joan Carles Fuentes, Maria Pilar Catalan i Cristina Gayoso-, que conformen la majoria necessària per fer una petició d’aquest tipus, i l’alcalde, Josep M. Vila d’Abadal, ha acceptat.
La convocatòria del ple es va decidir ahir el vespre en una reunió informativa urgent dels portaveus de tots els partits del consistori (menys PxC, ja que l’alcalde així ho va considerar per tal de poder parlar amb més llibertat).
Un cop oficialitzada la decisió, Riera i Anglada esdevindran regidors no adscrits i hauran de deixar els despatxos municipals destinats a PxC.
Es dóna la circumstància que només ells dos tenen les claus d’aquestes dependències i els altres tres regidors no poden accedir en aquests moments ni als ordinadors ni a la documentació del partit.
Aquesta és una de les raons de la urgència de la celebració del ple.
“Quan entrem, però, ja ho trobarem tot tipus Bàrcenas”, ironitza Joan Carles Fuentes, en declaracions en aquest diari.
El ple culminarà una polèmica, que encara està per veure si tindrà continuïtat.
El passat dissabte, per sorpresa, el consell executiu de PxC va destituir Josep Anglada del càrrec de president del partit.
En les següents hores, s’han succeït un munt de declaracions creuades entre el mateix Anglada i la direcció del partit que apuntava que el conflicte s’hauria de resoldre als tribunals.
PxC, segons ha pogut saber Osona.com, ja ha iniciat els tràmits per expulsar Anglada del partit.
Ara, amb el posicionament de la majoria de regidors del consistori vigatà, que sempre s’havien mostrat fidels al seu líder, el tema dóna un tomb.
Anglada s’ha quedat sol i sense partit.
La gran incògnita de tot plegat són els “problemes derivats de la gestió del partit” que han provocat la destitució d’Anglada.
“No estic autoritzat a parlar d’aquest assumpte però són coses molt greus”, ha assegurat Fuentes.
“Però el que està clar és que si en una trobada del consell executiu els 15 presents decideixen la destitució per unanimitat, sense cap veu dissident, això dóna peu a pensar”, argumenta el regidor i futur portaveu del partit a l’Ajuntament, un cop s’hagi celebrat el ple extraordinari.
Des de fonts properes a PxC s’ha apuntat la compra d’un cotxe Mercedes de gamma alta per part d’Anglada com el detonant de la polèmica.
Fuentes ni ho ha desmentit ni ho ha confirmat.
Una nit molt llarga
Els fets es van precipitar ahir a la tarda.
L'oficina de premsa de PxC va emetre un comunicat on anunciava que la majoria dels regidors (tres de cinc) havien pres la decisió d’expulsar Anglada del grup municipal per “la seva negativa a sotmetre's a la disciplina del partit, desafiar públicament les decisions del consell executiu i arrogar-se el càrrec de president un cop rellevat de la presidència".
El primer en conèixer la decisió dels regidors de PxC va ser el mateix alcalde.
Davant la gravetat dels fets, que com ja hem dit no han transcendit, va organitzar una reunió urgent amb la resta de portaveus dels grups municipals i va decidir convocar un ple “el més aviat possible”, segons Fuentes.
Vila d’Abadal estava disposat a celebrar la sessió aquest mateix dimarts, però la malaltia de la secretària titular l’ha obligat a posposar-la fins a finals de setmana.
Està per veure si l’alcalde decidirà aprofitar el ple per afegir-hi algun punt més a l’ordre del dia.
En tot cas, si no ho fa, la sessió podria durar menys d’un minut, ja que només es donaria comptes de la decisió de PxC.
L’alcalde, si ho considera oportú podria donar veu als regidors, però no té cap obligació.
Un cop celebrada la sessió, Anglada i Riera ja no formaran part del grup municipal de PxC i Fuentes passarà a ser el portaveu de la formació.
“A partir d’ara, comencem una nova etapa, amb una organització diferent i més llibertat”, diu Fuentes.
D'altra banda, segons ha pogut saber Osona.com, els advocats de Josep Anglada i de PxC estarien portant a terme una negociació per resoldre l'enfrontament produït des de dissabte passat a la cúpula del partit.
Notícies publicades
Josep Anglada.
Foto: Adrià Costa

Response: Aquest dijous o divendres, l’Ajuntament de Vic celebrarà un ple extraordinari per a donar comptes de l’expulsió de Plataforma per Catalunya del portaveu Josep Anglada i la regidora Marta Riera. El motiu de l’expulsió hauria estat la desobediència de les decisions de la direcció nacional de la formació i també la compra d’un Mercedes de gamma alta per part d’Anglada.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Ja hi ha més d'un centenar d'autobusos confirmats arreu de Catalunya per portar ciutadans fins a Barcelona per participar en la concentració del 13-N en defensa de les institucions.
Les entitats organitzadores (AMI, Òmnium Cultura i ANC) fan una crida a la participació i demanen a la societat civil que faci palès el seu suport a les institucions.
Actualment, hi ha més de 400 causes obertes a municipis catalans contra regidors i alcaldes independentistes.
"Ha arribat el moment de dir prou", ha declarat el president de l'ANC, Jordi Sànchez.
A la concentració de diumenge està confirmada l'assistència de diversos representants polítics investigats com l'expresident Artur Mas i els exconsellers Rigau, Ortega i Homs i també la presidenta del Parlament, Carme Forcadell.
Quin no assistirà serà el president del Govern, Carles Puigdemont, que donarà suport a l'acte des d'Amer (Selva), el seu poble natal que el nomena fill predilecte.
Aquest dimarts, el president de l'ANC, Jordi Sànchez, l'alcaldessa de Girona i membre de l'AMI, Marta Madrenas, i el president d'Òmnium Gironès, Sergi Font, han fet una crida a la participació del diumenge a les fonts de Montjuic.
Segons defensen, la societat civil va ser la impulsora del moviment independentista (amb manifestacions massives com la de l'Estatut, el juliol de 2010) i ara ha de demostrar "la seva força" novament al carrer.
El motiu de la convocatòria és fer costat a les institucions públiques catalanes i als representants electes que estan investigats per diferents causes, sempre per donar suport al dret d'autodeterminació.
A l'acte està previst que hi assisteixi la presidenta del Parlament, Carme Forcadell; l'alcaldessa de Berga, Montse Venturós, o el regidor de Vic Joan Coma.
També hi seran l'expresident Artur Mas i les exconselleres Irene Rigau, Joana Ortega i Francesc Homs (ara diputat al Congrés), tot ells imputats per organitzar el 9-N.
Així com membres de la societat civil també encausats, com el president de Catalunya Acció, Santiago Espot.
Puigdemont no hi serà, però donarà suport des d'Amer
Qui no hi serà present és el president del Govern, Carles Puigdemont, que diumenge és nomenat fill predilecte a Amer, el seu poble natal.
Segons el president de l'ANC, Jordi Sàchez, és "normal" que el president de Catalunya no estigui permanentment a totes les mobilitzacions.
"La normalitat i la fortalesa del país fa que el 13 de novembre coincideix amb un altre acte d'un marcat caràcter reivindicatiu com és que l'escullin fill predilecte del seu poble", ha valorat.
De moment, tampoc està confirmada l'assistència d'altres membres de l'executiu català.
Mobilització des de tots els racons de Catalunya
El president de l'ANC ha anunciat que ja hi ha confirmats més d'un centenar d'autobusos que portaran ciutadans d'arreu del país (una vintena sortiran des de diferents punts de les comarques gironines) i ha demanat als ciutadans que siguin diumenge a Barcelona per mostrar una imatge d'unitat entre la societat civil i les institucions.
"No acceptem de manera passiva que l'Estat es negui a asseure's a parlar de com i quant hem de fer el referèndum i que només es dediqui a traslladar l'assumpte al món judicial", ha valorat.
Segons Sànchez, ha arribat el moment "de dir prou" perquè, segons alerta, el que està en joc són els fonaments d'un sistema democràtic.
El president de l'ANC recorda que, actualment, hi ha més de 400 causes oberts a diferents municipis i institucions del país per haver aprovat mesures i facilitat acords en favor del procés.
Per la seva banda, l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha assegurat que Catalunya és "víctima d'una ofensiva judicial intensa" i ha demanat als ciutadans que es mobilitzin diumenge massivament.
"Hem de donar una imatge d'unitat per demostrar que no tenim por", ha reclamat.
El president d'Òmnium Gironès, Sergi Font, ha afegit que diumenge és el moment "de donar la cara" i posar-se al costat de les institucions que treballen per aconseguir la república catalana.

Response: L’AMI, Òmnium Cultura i ANC han organitzat una concentració a Barcelona el 13-N en defensa de les institucions catalanes i per a protestar contra les 400 causes obertes a municipis catalans contra regidors i alcaldes independentistes. Més d’un centenar d’autobusos portaran ciutadans d’arreu de Catalunya i també hi assistiran l’expresident Mas i els ex consellers Rigau, Ortega i Homs.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Ràdio Banyoles, emissora municipal del Pla de l'Estany, celebrarà el proper 11 de març el seu 25è aniversari.
Per commemorar l'efemèride, l'emissora ha organitzat tres rutes radiofòniques que permetran una revisió històrica dels darrers 25 anys a la ciutat i a la comarca.
Els itineraris es faran els dies 11, 12 i 13 de març.
Les activitats són gratuïtes, amb invitació, i els participants hauran de portar una emissora de ràdio per a poder-les seguir.
Segons la regidora de Comunicació de Banyoles, Clàudia Massó, és transmetre una "radiografia sonora i història" de tots aquests anys alhora que reivindica el paper de l'emissora en els moments més importants.
En cadascun dels itineraris, es recorrerà l'arxiu sonor de Ràdio Banyoles per explicar, per exemple, la relació de l'Estany amb la ciutat, inclòs a l'itinerari amb la barca La Tirona, o per fer un recorregut històric per esdeveniments que han marcat la història de Banyoles com la polèmica pel boiximà del Museu Darder o el robatori, recuperació i restauració de l'Arqueta de Sant Martirià del Monestir de Sant Esteve o l'Operació Estany.
Caminant pel Barri Vell es podran escoltar notícies i fragments de veu recollits pels serveis informatius de l'emissora i es podran recuperar entrevistes, retransmissions i programes especials.
La ruta en Tren Pinxo es dedicarà especialment a les persones que en aquests 25 anys han col·laborat a l'emissora de manera voluntària per a participar en programes o esdeveniments especials.
"Ràdio Banyoles no seria el que és sense els seus col·laboradors, que són la peça indispensable de l'emissora i que han aportat punts de vista molt diversos a la programació de l'emissora", ha explicat Esteve Codony, coordinador de l'emissora.
Actualment, col·laboren a Ràdio Banyoles més d'una cinquantena de persones que participen setmanalment en la programació.
Les activitats del 25è aniversari de Ràdio Banyoles es tancaran el diumenge amb l'itinerari a peu amb un vermut musical al Claustre del Monestir de Sant Esteve on actuarà la formació Comanecci, formada expressament per l'ocasió per Ramon Prats, Dani Comas i Albert Cirera, que oferirà la seva particular revisió musical, en clau de jazz, a aquest darrer quart de segle de la ciutat.
A més, els participants podran veure l'Arqueta de Sant Martirià que es custodia al Monestir de Sant Esteve.
Imprescindible portar una ràdio amb auriculars
Els tres itineraris són gratuïts però per poder-hi participar serà indispensable una invitació que es pot recollir ja a l'Oficina de Turisme de l'Estany, a l'Oficina d'Atenció al Ciutadà de l'Ajuntament de Banyoles i a la mateixa ràdio.
Es lliuraran dues entrades per persona i activitat.
A més de la invitació, els participants hauran de portar també un aparell de ràdio amb auriculars que els permeti seguir l'activitat, que es retransmetrà des dels estudis de l'emissora.
Anna Noguer ha explicat que "la ràdio és un punt indispensable de la història d'aquest últim quart de segle a Banyoles i, per tant, també serà necessària per a seguir l'activitat".
Les rutes radiofòniques es faran el divendres 11 de març -just el dia del 25è aniversari de l'emissora- i continuaran també el dissabte 12 i el diumenge 13.
Cada itinerari es farà en un mitjà de transport diferent: la barca La Tirona, el Tren Pinxo i a peu pel Barri Vell.
Com va començar el projecte
Ràdio Banyoles, emissora municipal del Pla de l'Estany, va iniciar les seves emissions regulars l'11 de març de 1991.
Amb l'emissora es donava resposta a les demandes d'un moviment de persones que durant els anys vuitanta i, fins i tot abans, van demostrar el seu amor pel món radiofònic amb diverses experiències de ràdio a la ciutat.
Des d'aquells inicis i fins a l'actualitat, Ràdio Banyoles s'ha consolidat com a un mitjà de comunicació local de referència a tota la comarca, com a espai de participació ciutadana i com a 'escola de ràdio', complint els tres objectius fundacionals de l'emissora i que encara en són el pilar de la programació.
Al llarg d'aquest quart de segle, Ràdio Banyoles ha estat present i ha informat dels grans esdeveniments que ha viscut el Pla de l'Estany des d'inicis dels anys 90.
Ha realitzat programes especials en motiu de les eleccions municipals, les eleccions al Parlament i les Generals; els Jocs Olímpics de 1992, el Campionat del Món de Rem de 2004, o La Sardana al Voltant de l'Estany del 1998, entre molts altres.
A més de fer un seguiment informatiu de la polèmica del boiximà del Museu Darder o del naufragi de la barca de l'Oca i d'emetre anualment programes especials per Sant Jordi o per a retransmetre el Pregó de la Festa Major de Sant Martirià.

Response: El pròxim 11 de març, Ràdio Banyoles celebrarà el seu 25è aniversari. Per aquest motiu, els dies 11, 12 i 13 s’oferiran tres rutes radiofòniques que permetran recordar la història de la ciutat i la comarca a partir de l’arxiu sonor de l’emissora. Les activitats seran gratuïtes amb invitació, i els participants necessitaran una ràdio per a poder seguir els recorreguts.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El MNAC afegeix tres noves sales a les dues que hi havia dedicades a l’art durant la guerra del 1936-1939, a la col·lecció permanent d’art modern.
A partir del primer de juliol es mostraran cent vuit peces entre pintures, dibuixos, gravats, fotografies, escultures i paper moneda; obres de quaranta-tres artistes, alguns dels quals mai s’havien exposat a les sales del museu, ha explicat Eduard Vallès, conservador del museu, en declaracions a l’ACN.
Cinquanta-set obres de les reserves s’exposen per primera vegada a les sales de la col·lecció permanent.
També es mostraran per primera vegada obres procedents de dipòsits particulars, així com alguna adquisició recent.
Destaca un nou espai dedicat al Pavelló de la República Espanyola a l’Exposició Internacional de París de 1937.
El director del museu, Pepe Serra, ha manifestat que es posa de relleu que el MNAC, que és conegut per les col·leccions de l’art romànic, el gòtic i modernista, té un gran col·lecció de la guerra del 1936-1939, “potser la més important de l’estat, Guernica a banda”.
Ha remarcat que es passa de dues a cinc sales dedicades a aquell període i es renova el contingut.
“Són sales amb molt pes històric”, ha afegit.
Eduard Vallès ha dit que les sales se centren en la guerra del 1936-1939 a partir de registre iconogràfics molt diversos amb imatges de bombardeigs, grans massacres i la figura dels herois i de les heroïnes, els soldats i exèrcits.
Entre les principals novetats que ara es presenten destaca un nou espai dedicat al Pavelló de la República Espanyola a l’Exposició Internacional de París de 1937, on es va exposar el Guernica de Pablo Picasso, ‘La Montserrat’ de Juli González o el ‘Pagès català en rebel·’lia, de Joan Miró, entre d’altres.
Moltes de les obres que van participar en aquell pavelló es van considerar perdudes durant molts anys, malgrat que, un cop desmuntat el pavelló el 1938, havien retornat a l’estat espanyol.
A mitjan dels anys vuitanta es va donar a conèixer que s’havien conservat ocultes al Palau Nacional, en un fons que constava de prop de dues-centes setanta obres entre pintures, escultures, dibuixos i gravats pertanyents bàsicament al període 1937-1938.
En aquest conjunt d’obres de temàtica de guerra hi havia, entre d’altres, les obres procedents del Pavelló de la República.
Una selecció important d’aquest fons trobat al Palau Nacional va ser exposat a Barcelona i Madrid el 1986 i el 1987, al Palau de la Virreina i al Museu Reina Sofia, respectivament.
Ara s’ha incorporat a la col·lecció permanent un nombre important de peces d’aquest fons procedent de les reserves, i es dedica un espai específic al Pavelló de la República, que incorpora la projecció de fotografies de l’interior on es poden veure algunes de les obres exposades, en un exercici de contextualització.
El museu exposa una de les escultures que es van exhibir a l’exterior del Pavelló de la República, concretament ‘La banyista’, de Francisco Pérez Mateo.
Entre les novetats que es podran veure destaca també l’oli ‘Al·legoria de la mort de Federico García Lorca’, de Fernando Briones, una obra en clau simbòlica que evoca l’afusellament del poeta, l’agost de 1936, i que suposa un magnífic exemple de l’art realitzat durant el conflicte, a mig camí entre l’homenatge i la denúncia.
Sobre això, Elena Llorens, conservadora del museu, ha destacat aquesta obra de Fernando Briones que representa “la mort del poeta, que porta les mans darrera perquè està lligat i una bèstia feixista l’està empenyent cap a l’eternitat”.
Les noves sales compten també amb un important nombre d’obres que representen els efectes de la guerra.
Destaquen les que representen víctimes civils, especialment pels efectes dels bombardejos indiscriminats.
De gran importància simbòlica, segons ha remarcat Vallès, és l’oli de grans dimensions ‘Afusellaments de la plaça de toros de Badajoz’, de Martí Bas.
Entre les escenes de bombardeigs aeris, morts, evacuacions i terror, emergeixen les figures de combatents que són glorificats a través de pintures, escultures o cartells.
Entre les peces més emblemàtiques hi ha l’escultura de gran format del milicià ‘El Madriles’, de Josep Viladomat, o el retrat de la miliciana Lina Ódena.
Com han remarcat els conservadors i el mateix Serra ressalta la presència de les dones com a protagonistes en nombroses obres, ja sigui en el paper d’heroïnes o víctimes.
La propaganda i el fotoperiodisme són també dos eixos temàtics que aborda la nova presentació.
D’una banda, l’apartat dedicat al cartell, amb imatges emblemàtiques que han transcendit el moment històric en què van ser creades.
De l’altra, l’apartat dedicat al fotoperiodisme amb treballs de fotògrafs com Agustí Centelles, Antoni Campañà i Josep Compte, i l’icònic fotomuntatge de Pere Català Pic Aixafem el feixisme.
També es renova l’espai dedicat al cinema amb l’exhibició de noves pel·lícules, en col·laboració amb la Filmoteca de Catalunya.

Response: El MNAC ha afegit tres noves sales sobre l'art durant la Guerra Civil Espanyola. Les noves sales, que s'inclouen dins de la col·lecció d'art modern, se sumen a les dues que ja hi havia dedicades a la mateixa temàtica. Una de les addicions més destacades és l'espai dedicat al pavelló de la República Espanyola a l'Exposició Internacional de 1937.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Castelló presentarà en la Fira Internacional de Turisme (Fitur), que acollirà Madrid del 19 al 23 de gener, una oferta turística sota el lema “Castelló.
Tenim molt per compartir,” que posa en valor els atractius que té la ciutat.
“Una oferta turística durant tot l’any i per a tots els públics que reforça a Castelló com a destí segur, sostenible i de qualitat després de dos anys en què hem aconseguit adaptar amb èxit la nostra programació turística a la situació epidemiològica”, segons ha destacat l’alcaldessa, Amparo Marco, durant la presentació sobre Fitur que ha realitzat hui juntament amb la regidora de Turisme de l’Ajuntament de Castelló, Pilar Escuder.
“Gastronomia, patrimoni, naturalesa, experiències, benestar, festes i esports coparan les nostres propostes, encapçalades per la presentació de la V edició d’Escala a Castelló, un esdeveniment mariner ancorat a Castelló de la mà de Sète que ens ha fet referents en l’àmbit internacional”, ha detallat Marco.
Respecte a la pròxima edició d’Escala que es presentarà en Fitur, tindrà lloc del 21 al 25 d’abril, i si la situació epidemiològica ho permet, comptarà amb un major nombre de vaixells participants i més activitats que en anys anteriors.
Així, es preveu recuperar el mercat mariner, el mercat gastronòmic, actuacions musicals, recreacions històriques, activitats en el club nàutic, espectacles pirotècnics i una gran desfilada, a més de les justes de Sète.
La pròxima edició, com ha recordat l’alcaldessa, serà la segona que compta amb el patrocini de la Unesco.
“Un suport que reforça la projecció a nivell internacional”, ha ressaltat.
Castelló també portarà a Fitur el SOM Festival, que tindrà lloc en el Varadero del Club Nàutic de Castelló del 4 al 21 d’agost amb artistes de renom en el panorama nacional i internacional.
Un cicle de concerts que contribueix any rere any a posicionar a Castelló dins del mapa de les grans ciutats musicals i que destinarà una jornada a bandes locals consolidades i emergents; a més d’organitzar activitats que potencien la gastronomia i el comerç de l’entorn, perquè siga un revulsiu econòmic per a la ciutat.
La Ruta de la Ceràmica també tindrà el seu espai en la Fira de Turisme Internacional.
Dissenyada després de l’adhesió de Castelló en la Ruta Europea de la Ceràmica, posa en valor la riquesa del patrimoni ceràmic de la ciutat, amb un itinerari per la ciutat amb 15 punts que visitar (parc Ribalta, Casa de les Cigonyes, edifici de Correus, Casa de les Quatre Cantonades al carrer Enmig, Església de la Puríssima Sang, decoració del ficus de Mª Agustina, Casa dels Caragols, carreró del Ecce-Homo, plaça Na Violant, Fàbrica Diago, al·legoria de la ceràmica i del treball del carrer Asensi, el Palau de la Festa, parades del Tram, l’àgora de l’UJI i el joc de l’Oca de la plaça Hort dels Corders
Després de dos anys sense poder celebrar-les, i sempre estant pendents de l’evolució de la situació epidemiològica, Castelló recuperarà aquest 2022 les festes de la Magdalena, que tornaran a ocupar un espai en l’oferta turística que porta Castelló a Fitur.
Unes festes fundacionals, declarades d’interés turístic internacional, que se celebraran del 19 al 27 de març, i s’estan remenant diferents escenaris en la programació, per a adaptar-les a la situació epidemiològica i a les mesures de prevenció davant la covid.
Durant la fira, es faran showcooking de la gastronomia local, en concret del Arrocito de Castelló.
Una recepta ideada amb l’objectiu de potenciar a la capital de la Plana com a referent del turisme gastronòmic.
També es donaran a conéixer les rutes gastronòmiques i altres activitats relacionades amb el producte local i de proximitat.
Castelló tornarà a posar en valor en Fitur el patrimoni natural, com els més de 4 quilòmetres de costa, amb les platges de la Pineda, el Gurugú i el Serradal; així com les rutes senderistes que es poden realitzar pel terme municipal.
La regidora de Turisme, per part seua, ha explicat la imatge que engloba l’oferta turística que porta Castelló a Fitur, amb el lema Castelló.
Tenim molt per compartir, i el text que li acompanya Quan tens molta gastronomia, molta cultura, molta muntanya i molta mar, el normal, és voler compartir-lo.
“Una oferta que proposa plans amb encant, diversió i experiències a través d’una imatge en la qual es pot veure una mà que ofereix de manera pròxima i amable tota una oferta variada de sol, mar i muntanya, esports, ceràmica i naturalesa”, ha detallat Escuder.
“Castelló té una oferta turística per a tota mena de públic, variada i desestacionalitzada que volem compartir com a destí segur”, ha apuntat la mateixa regidora.

Response: Del 19 al 23 de gener, Castelló portarà a la Fira Internacional de Turisme de Madrid la seva proposta turística. Sota el lema “Castelló. Tenim molt per compartir”, la ciutat es reivindicarà com una destinació segura, sostenible, de qualitat i per a tots els públics. També hi portarà el SOM Festival i les festes de la Magdalena, declarades d’interès internacional.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Els partits independentistes catalans fa dies que reclamen que les mesures del pla de xoc econòmic presentat pel govern espanyol per fer front a la crisi és insuficient.
Aquest dimecres, al Congrés dels Diputats, això ha quedat palès per veu dels diputats d'ERC i la CUP, Gabriel Rufián i Mireia Vehí.
Les dues formacions han coincidit a demanar més exigència fiscal a les grans fortunes i empreses, a reclamar la suspensió del pagament dels lloguers mentre duri la crisi i a prohibir els acomiadaments durant aquesta etapa.
Tot i les crítiques, els republicans votaran a favor de les mesures del govern espanyol, mentre que els cupaires ja han anunciat que hi votaran en contra.
Rufián ha presentat una bateria de tretze propostes per fer front al coronavirus i ha demanat deixar al marge les picabaralles polítiques.
"Ha de prevaldre la millor política que doni resposta a la misèria que vindrà després", ha advertit el diputat d'ERC.
coronavirus
El govern espanyol defensa que el pla de xoc econòmic serveix per frenar acomiadaments estructurals
La vicepresidenta Nadia Calviño demana a les empreses que "mirin de mantenir" els llocs de treball i reclama la col·laboració dels bancs
Rufián ha dit també que les propostes tenen per objectiu ajudar els autònoms i que cap treballador perdi la feina.
"Fa dotze anys no es va dubtar per rescatar els bancs per valor de 60.000 milions d'euros.
Ara demanem que no es dubti en rescatar la gent", ha insistit el diputat d'ERC.
Mireia Vehí, portaveu de la CUP, també ha lamentat que les mesures proposades pel govern espanyol són insuficients i que la sortida de la crisi no pot dependre "de la bona voluntat dels espanyols i els empresaris".
La diputada també ha dit que amb el rascat bancari es van mobilitzar més recursos públics que amb l'actual crisi i ha reclamat que siguin els bancs, les grans fortunes i les grans empreses qui "es responsabilitzin" de la situació a través d'un increment de les mesures de recaptació.
L'augment de la recaptació derivada d'aquestes propostes, ha dit Vehí, s'hauria de posar al servei de la sanitat pública.
En aquest sentit, ha recordat que les retallades en sanitat "maten" i ha instat la ministra de Sanitat a nacionalitzar empreses i "reorientar la producció nacional de les fàbriques".
Unes mesures per evitar perdre llocs de treball
Obtenir l'aval del Congrés tant a la pròrroga de l'estat d'alarma fins a l'11 d'abril com al pla de xoc per fer front a les conseqüències que la crisi sanitària en l'àmbit social i econòmic.
Aquests són els dos objectius amb els quals el govern espanyol afronta la sessió extraordinària al Congrés d'aquest dimecres.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
Set bones notícies sobre el coronavirus
Des de la força de la tecnologia fins als primers fruits del confinament: la cara més positiva de la pandèmia aquestes últimes hores
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies
Els fogons de la Mercè (1)
Cuinar en temps de confinament...
Arriba «Del rebost al plat: la recepta de la Mercè»
Mercè Brunés, de la Masia el Folló, ensenyarà els lectors de NacióDigital a preparar diversos plats ideals per fer durant la crisi del coronavirus

Response: Gabriel Rufián (ERC) i Mireia Vehí (CUP) han exigit al govern espanyol un pla de xoc econòmic més contundent contra la crisi del coronavirus. Tot i que ERC hi votarà a favor i la CUP en contra, ambdós partits han demanat més pressió fiscal per a les grans empreses i fortunes, prohibir els acomiadaments i suspendre el pagament dels lloguers.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
En 1844 es va publicar al Regne Unit un llibre sorprenent.
Aprofitant el gran cabal de coneixements que la ciència moderna començava a generar, en aquell tractat escrit amb una narrativa accessible als no experts s’oferia una visió bastant coherent sobre la manera com la matèria s’havia organitzat i havia produït, al llarg de vastos períodes de temps, els estels, els planetes, la vida en la Terra, l’evolució de les diferents espècies animals i vegetals i l’activitat mental.
Es titulava Vestiges of the natural history of creation i el seu autor va romandre anònim durant quaranta anys.
Calgué esperar fins que Robert Chambers morira perquè els lectors d’una obra que va ser tot un best-seller de l’època conegueren quina ment havia teixit aquesta història.
Chambers no era un científic –la seua dedicació principal era l’edició de llibres i d’un periòdic–, i és molt probable que el seu atreviment es deguera en part a aquest amateurisme que l’alliberava de la rigidesa i els compartiments estancs que s’havien anat creant en la ciència, dividida en disciplines cada vegada més especialitzades.
El llibre tenia, per descomptat, alguns errors i, a falta de dades científiques, tractava alguns temes amb certa lleugeresa, la qual cosa va generar crítiques feroces per part de l’acadèmia, incloent-hi Thomas H. Huxley, que no desaprofitava cap ocasió per a esmolar les seues agudes urpes.
No obstant això, al públic li va agradar, i molt.
I també a alguns científics i naturalistes, entre els quals Alfred Russel Wallace, que veia l’obra com un interessant compendi que podia servir com a esperó per a l’exploració científica.
Llegits en l’actualitat, els Vestiges sorprenen per algunes brillants espurnes de clarividència i per l’habilitat amb què Chambers va filant la història de l’univers.
S’explica l’evolució còsmica a partir de formes simples de la matèria, que s’organitzen guiades per les lleis de la física; la formació del sistema solar a causa de l’agregació de la matèria entorn d’un estel; la situació de la Terra en el cosmos («There is nothing at all singular or special in the astronomical situation of the earth»); l’agitada vida geològica del nostre planeta; l’evolució biològica –sense arribar a destriar el concepte de selecció natural, encara que hi va caminar a prop– i la idea que l’ésser humà és una espècie nouvinguda a aquest món; la relació de la ment amb l’encèfal i el fet que els fenòmens mentals són producte de l’encèfal i que, per tant, s’han d’estudiar com qualsevol altre fenomen orgànic («The human constitution is merely a complicated but regular process in electro-chemistry»).
«Llegits en l’actualitat, els Vestiges sorprenen per l’habilitat amb què Chambers va filant la història de l’univers»
Un any després de la publicació dels Vestiges, Alexander von Humboldt començava la publicació de la seua obra magna Cosmos.
L’enfocament –i la magnitud– que Humboldt va donar a la seua obra és diferent del de Chambers, però la idea de fons és la mateixa: oferir una història universal teixida pel coneixement científic.
Fins que a la fi dels anys vuitanta del segle passat David Christian, un historiador de la Universitat Macquarie de Sydney, va decidir armar un curs universitari sobre el que ell va denominar big history.
No tots els anys sorgeix una nova disciplina acadèmica.
En aquest cas el terreny estava ben adobat i a partir d’ací han florit cursos sobre gran història en un grapat d’universitats del planeta.
L’objectiu no pot ser més fascinant: transitar des del Big Bang fins a la ment de Beethoven sense abandonar mai la cadena de coneixement.
A Espanya hi ha un grup pioner en la Universitat d’Oviedo, impulsat per Olga García Moreno.
Ja sabeu, pròximament en les millors universitats: la gran història.
Llig més articles al web de Mètode
Xurxo Mariño.
Neurofisiòleg i comunicador científic.
Departament de Medicina de la Universitat de la Corunya.
Què és Mètode?

Response: L'any 1844 es va publicar al Regne Unit "Vestiges of the natural history of creation", un tractat escrit accessible que donava una visió general de la història de l'Univers. El seu autor era Robert Chambers, que no era científic, sinó editor de llibres. Tot i els errors i la falta de dades científiques, l'obra sorprèn per la clarividència de Chambers.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'expresident de la Generalitat, Artur Mas, ha defensat aquest dimarts que "Espanya necessita econòmicament més a Catalunya, que no pas Catalunya a Espanya", si és té en compte que l'economia catalana aporta el 25% de les exportacions, el 25% de la producció industrial estatal, el 22% de tots els ingressos tributaris, a més dels 15.000 milions d'euros nets, que corresponen al dèficit fiscal català.
Així ha volgut respondre a les paraules del president espanyol, Mariano Rajoy, i del ministre d'Economia i Competitivitat, Luis de Guindos, als quals ha acusat "d'intoxicar" i "desinformar" durant les darreres Jornades del Cercle d'Economia celebrades a Sitges, en assegurar que una Catalunya independent perdria entre el 25 i el 30% del seu PIB.
Mas els ha recordat que "perquè Catalunya surti de la Unió Europea, Espanya l'hauria de reconèixer com a estat independent" ja que "a efectes europeus seguiríem formant part de l'estat espanyol".
Però en el cas d'acabar-la reconeixent, l'expresident ha sostingut que "el tema queda resolt".
Davant les "amenaces" pronunciades per Mariano Rajoy i Luis de Guindos en durant les Jornades del Cercle d'Economia, l'expresident Artur Mas els ha recordat que la "realitat" és que "Catalunya no pot sortir de la UE si l'estat espanyol no la reconeix com a estat independent" perquè "a efectes europeus seguiríem formant part de l'estat espanyol".
Però en el cas que finalment Espanya acabés reconeixent una Catalunya independent, Mas ha dit que "el tema queda resolt".
A més, s'ha mostrat convençut que "hi ha tants interessos econòmics que tothom buscarà les millors solucions per protegir millor les seves economies".
En aquest sentit, ha remarcat que "a qui menys interessa una frontera o una duana és a Espanya perquè necessita ha de passar un munt de coses per Catalunya".
En resposta a les afirmacions dels dirigents espanyols que una Catalunya independent perdria entre un 25 i un 30% del seu PIB, l'expresident català ha assegurat que darrera aquestes paraules "s'amaga una altra realitat", tenint en compte la tendència i inèrcia d'aquests darrers anys.
"Nosaltres estem cada vegada més internacionalitzats i cada vegada depenem més de fora i menys d'Espanya", ha sentenciat Mas, tot preguntant-se si "no serà que Espanya necessita més a Catalunya, que no pas Catalunya a Espanya?"
Així, ha recordat que l'economia catalana aporta el 25% de la producció industrial del conjunt de l'Estat, el 25% de l'exportació, el 27-28% de la importació, el 26% de tots els ingressos del turisme estranger, el 22% de tots els ingressos tributaris, a més de 15.000 MEUR nets cada any, que corresponen al dèficit fiscal català.
Artur Mas ha assenyalat que darrere les paraules de Rajoy i de Guindos a Sitges "d'intoxicació, deformació de la realitat i la campanya de la por perquè la gent no vagi a votar o voti que no, tot i que ells preferirien que no anéssim a votar".
En aquest sentit, ha advertit que "un futur en el qual no fem res, està amenaçat a hores d'ara".
Davant un centenar d'empresaris lleidatans, Mas ha recordat el "dèficit històric" en inversions en infraestructures de l'Estat a Catalunya, tot destacant que els diferents governs espanyols han invertit "menys del que tocava" en aquest àmbit a Catalunya.
L'expresident de la Generalitat ha fet aquestes afirmacions durant la cloenda de la segona conferència del cicle 'Els empresaris volem saber' que ha organitzat el Fòrum Empresarial Creiem en Catalunya aquest dimarts a la Llotja de Lleida.
Aquest cicle de conferències que va començar a Girona el 4 de maig i que continuarà a Tarragona i Barcelona, proposa un diàleg entre representants d'organitzacions empresarials i experts professionals de diferents àmbits per analitzar els reptes i les oportunitats de futur de l'economia i empresa catalanes.
L'acte ha comptat amb les intervencions dels economistes Francesc Reguant, Josep M. Vázquez Zacarías i Joan Tristany; i de l'enginyer i president de la fundació ICIL, Ignasi Sayol.
Així mateix, també hi ha intervingut els presidents de sis organitzacions empresarials de les comarques lleidatanes: Joan Horaci Simó, president de la Cambra de Comerç de Lleida; Delfí Robinat, president de la Cambra de Comerç de Tàrrega; Jaume Saltó, president de PIMEC-Lleida; Maria Rosa Eritja, presidenta de la FECOM; Pere Roqué, president d'AEALL-ASAJA; i Josep Maria Gardeñes, president de la COELL.

Response: Aquest dimarts, Artur Mas ha participat en el cicle "Els empresaris volem saber" a la Llotja de Lleida. L'ex president de la Generalitat ha assegurat que Espanya depèn econòmicament més de Catalunya que no pas a l'inrevés, ja que Catalunya aporta el 25% de les exportacions, el 25% de la producció industrial estatal i el 22% de tots els ingressos tributaris.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Tres intents de robatori a entitats bancàries de Llagostera (Gironès) en tres dies consecutius.
La Policia Local ha tornat a detenir aquesta matinada el lladre que durant les darreres tres nits s'ha dedicat a rebentar caixers automàtics i a forçar l'accés a les oficines trencant vidres a cops de martell i escarpa.
En aquesta ocasió, l'objectiu ha estat la sucursal del BBVA-Caixa Catalunya situada al número 3 de la plaça Catalunya.
L'alarma de l'entitat ha saltat pocs minuts abans de les dues de la matinada i, a través de les càmeres de seguretat, han vist que a dins l'oficina hi havia un home amb un martell.
La Policia Local s'ha traslladat fins al lloc i l'han detingut.
Es tracta del mateix delinqüent arrestat dimecres i dijous per dos intents de robatori més.
Ara, el jutjat de guàrdia haurà de decidir si l'envia a presó o, per contra, torna a quedar en llibertat.
La Policia Local de Llagostera ha tornat a detenir, per tercera nit consecutiva, el lladre que es dedica a fer destrosses per intentar robar a entitats bancàries de la localitat.
Després de provar-ho en dues ocasions a l'oficina del Banc Popular, aquesta passada matinada ha accedit a l'interior de l'oficina del BBVA- Caixa Catalunya, que està situada també a la plaça Catalunya.
L'home ha rebentat el vidre que comunica la zona del caixer automàtic amb les oficines però no hi ha entrat.
Els cops i la fressa han despertat els veïns que, novament, han trucat a la Policia Local.
També ha sonat l'alarma del banc.
La policia creu que pateix algun trastorn
El cap de la Policia Local de Llagostera, el sergent Joan Linde, ha explicat que l'home fa poc que resideix al municipi, on hi té familiars.
Per tant, no tenia antecedents ni estava fitxat per la policia.
Després de la segona detenció, la policia es va posar en contacte amb l'alcalde, Fermí Santamaria, i també amb els Serveis Socials del municipi perquè sospita que l'home podria patir algun tipus de trastorn mental.
"Pensem que pot haver-hi algun problema psicològic de fons i per això ho vam comunicar als Serveis Socials però la nostra sorpresa és que aquesta matinada hi ha tornat", ha relatat Linde.
En tots els casos, la Policia Local el deté per un delicte de robatori amb força en grau de temptativa i el posa a disposició dels Mossos d'Esquadra, que fan el trasllat al jutjat.
En les dues ocasions anteriors, després de declarar ha sortit en llibertat.
El cap de la Policia Local de Llagostera creu que si surt lliure tornarà a actuar.
Linde ha explicat que l'home, un ciutadà d'origen gambià de 43 anys, no s'ha resistit en cap moment a la detenció.
En les tres ocasions, els agents l'han enxampat encara a l'entitat mentre causava destrosses.
"En el moment de la detenció no explica res que ens doni informació sobre què li passa", afegeix.
El cap de la Policia Local reconeix que, després de la primera detenció, hi havia "certa inquietud" entre els veïns però que ara, després de tres cops consecutius i vist el modus operandi que fa servir, tothom coincideix en pensar que "té algun problema".
Conseqüències de les destrosses
Les destrosses que ha causat a les dues entitats encara són visibles.
A la primera sucursal, la del Banc Popular, la primera nit el lladre va destrossar el caixer automàtic i la segona va trencar els vidres de dins de l'entitat.
Des de llavors, l'oficina compta amb seguretat privada les 24 hores.
De fet, aquesta nit el vigilant ha observat com l'home s'acostava a l'oficina però en veure que hi havia llum i que hi havia seguretat ha girat cua.
Aquest matí, a l'oficina treballaven encara per reparar el caixer automàtic, que està inutilitzat des del dimecres.
En el cas de l'oficina del BBVA-CX, situada a l'altre costat de la plaça Catalunya, el lladre ha trencat a cops de martell el vidre interior que dona accés a les oficines.
Els responsables de l'entitat estan fent els tràmits aquest matí per denunciar els fets i en les properes hores es tornarà a reposar el vidre.
També hi ha vigilància privada per evitar nous successos.

Response: Aquesta matinada, la Policia Local de Llagostera (Gironès) ha detingut per tercera nit consecutiva un home que intentava rebentar el caixer automàtic d’una sucursal bancària. La policia sospita que l’home, de 43 anys, i que no ha presentat resistència a la seva detenció, podria patir algun tipus de trastorn psicològic, i ja s’ha posat en contacte amb els Serveis Socials.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El sindicat Unió de Pagesos (UP) ha protestat, aquest divendres, a Gandesa per les retallades del Departament d'Agricultura als ajuts agroambientals de la producció integrada, l'agricultura eclògica i l'apicultura, però sobretot per la reducció de les indemnitzacions compensatòries (IC) de les zones amb limitacions naturals.
Una marxa lenta de tractors, acompanyats per una cinquantena de pagesos, ha tallat durant una hora la principal avinguda de la capital de la Terra Alta.
Representants d'UP han acabat la protesta entregant un document demanat una rectificació a l'Oficina comarcal d'Agricultura, a Gandesa.
La pagesia de la Terra Alta pot perdre uns 507.000 euros d'ajuts que afecten entre 537 i 574 beneficiaris.
El coordinador comarcal d'UP a la Terra Alta, Miquel Bosch, ha reclamat que es reestructuri el pressupost del Programa de Desenvolupament Rural complint amb els compromisos assolits pel Departament.
Carles Vicente, responsable d'Estructures i Desenvolupament Rural d'UP, ha defensat que les protestes arreu del país és fan per quantificar "l'efecte econòmic" que tenen les retallades però "sobretot perquè a la conselleria li arribi l'emprenyament que hi ha al territori".
"És indigne i injustificat i ens costa acceptar una cosa no justificada", ha dit Vicente.
Per al membre d ela permanent nacional del sindicat agrari els arguments del Departament són "excuses de mal pagador".
Vincente ha defensat que ni hi ha més perceptors per als ajuts agroambientals ni "falten diners". ·Tenim garantida la mesura pressupostària per a tot el període.
Òbviament fora desitjable que n'hi hagués més però si els que tenim els prioritzem i els gestionem correctament anirem a les prioritats marcades", ha apuntat.
Vicente ha recordat que han començat a treballar "el tràmit legislatiu" perquè es reconegui el deute en les propers pressupostos i es retorni els diners retallats a la pagesia.
"Volem que sigui així perquè les resolucions serveixen per parlar-ne i posar els problemes sobre la taula però no són vinculats.
Aquí ens hi juguem molt econòmicament però sobretot ens juguem no fer un pas enrere", ha defensat.
El coordinar comarcal d'UP de la Terra Alta, Miquel Bosch, ha advertit que si les retallades s'allarguen en tot el període del Pla de Desenvolupament Rural, fins al 2020, els pagesos de la comarca perdran "molts diners".
D'entrada, les retallades de 2014 i 2015 poden suposar una reducció dels ajuts de més de mig milió d'euros a la comarca.
"És una tocada molt forta a la butxaca dels agricultors.
Ells posen unes condicions que hem de complir i, si no, tenim sancions, i llavors ells amb el seu pressupost no compleixen allò que els pertoca.
Demanem que reestructurin els diners que hi ha, no que en posin més", ha apuntat Bosch.
"Que compleixin el que han promès.
Anirem parlant amb tots els parlamentaris i polítics perquè compleixin", ha afegit.
Les retallades impliquen que les 33 explotacions beneficiàries de l'ajut del 2015 de producció integrada de la Terra Alta deixaran de percebre 22.558 euros, la meitat dels quals haurien provingut dels fons comunitaris i estatals.
Pel que fa a l'agricultura ecològica, la pèrdua és de 18.358 euros per a 21 explotacions.
La reducció dels ajuts agroambientals en apicultura afecten dues explotacions amb pèrdues de 1.674 euros.
Pel que fa a la retallada del 48% de l'ajut d'indemnització compensatòria (IC) de 2014, a la Terra Alta suposa una pèrdua de 323.210 euros per a 574 beneficiaris.
Aquesta situació s'agreuja més per la sorprenent retallada de l'ajut de les IC del 2015 anunciada per la direcció general de Desenvolupament Rural, que suposaria pèrdues de 141.240 euros per a 537 beneficiaris.
Els productors de fruita seca també han patit una davallada molt important de les ajudes directes amb la darrera reforma de la Política Agrària Comuna (PAC) i amb la pèrdua de l'ajuda de l'Estat.
La reducció ha estat de 115 euros per hectàrea permanent en l'avellaner professional (un 30% menys), de 82 euros per hectàrea en l'avellaner no professional (un 23% menys), de 105 euros per hectàrea en l'ametller professional (un 37% menys), i de 72 euros per hectàrea en l'ametller no professional.

Response: Aquest divendres, Unió de Pagesos (UP) ha tallat durant una hora la principal avinguda de Gandesa amb una marxa lenta de tractors. El sindicat denuncia la retallada del Departament d’Agricultura de 507.000 euros dels ajuts agroambientals de la producció integrada, l'agricultura eclògica i l'apicultura i també protesta contra la reducció de les indemnitzacions compensatòries de les zones amb limitacions naturals.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El director general de Fira de Barcelona, Constantí Serrallonga, ha anunciat que la capital catalana acollirà el mes de maig un nou saló especialitzat en el finançament de les inversions per lluitar contra el canvi climàtic.
En una conferència aquest dimarts organitzada pel Fòrum Europa, Serrallonga ha avançat que el certamen s'anomenarà Innovate for Climate i serà un punt de trobada internacional d'inversors privats i agents públics, per tal que les administracions puguin trobar el finançament per complir amb els Acords de París sobre el canvi climàtic.
El certamen, que es farà en col·laboració amb el Banc Mundial, se celebrarà al recinte de Montjuïc de Fira de Barcelona entre el 22 i el 26 de maig i s'espera la participació d'un miler d'assistents.
L'Innovate for Climate comptarà amb ponents de la indústria, el sector financer, les consultories i comptarà amb una part congressual i una altra d'exposicions.
S'espera la participació d'empreses especialitzades en la lluita contra el canvi climàtic (com puguin ser companyies de rehabilitació d'edificis o de foment de l'eficiència energètica), que oferiran les seves solucions al sector públic.
A l'esdeveniment hi haurà representació del sector financer com fons d'inversió, que oferiran finançament als governs per afrontar les inversions exigides pels acords de París en matèria de canvi climàtic.
A banda d'aquest certament, el dirigent de Fira de Barcelona ha recordat que els recintes de Montjuïc i Gran Via acullen altres congressos de primer nivell mundial com el de l'European Society of Cardiology, el IOT Solutions, el Saló de l'Automòbil, el Smart City Expo, el Saló Alimentaria o el Mobile World Congress.
Sobre el MWC, Serrallonga ha assenyalat que es tracta "d'un gran esdeveniment, que exigeix molt a la Fira i que ens ajuda a situar-nos en el 'top ten' del recintes europeus.
Serrallonga ha comentat que "cal mantenir-se aquí.
És extraordinari el que el MWC genera per a la Fira.
És un projecte de país, que ha convertit Barcelona en un pol d'atracció d'empreses del sector".
"Benvingut el problema de dependre del MWC.
Sense aquesta congrés, la Fira no estaria en la seva bona situació econòmica actual.
Dit això, cal seguir treballant per créixer i que el pes d'aquest esdeveniment representi un percentatge inferior en l'activitat anual de Fira de Barcelona", ha sentenciat Serrallonga.
Per mantenir aquest esdeveniment, el director de l'entitat firal ha promès que es "treballarà dur" per "no donar excuses als expositors" per tenir queixes.
En aquest sentit, s'ha mostrat esperançat que enguany no hi haurà problemes amb el transport públic de la ciutat.
Un impacte de 2.600 milions d'euros
Durant la conferència, Serrallonga ha citat un estudi d'Esade que xifra l'impacte econòmic de la Fira de Barcelona en 2.600 milions d'euros, repartits en 1.000 milions en despesa directa, 1.400 milions en el valor de l'activitat que generen els salons i la resta en l'impacte positiu en la promoció de la marca Barcelona i en la generació de valor en coneixement, tecnologia, mobilitat o connectivitat, entre d'altres.
Serrallonga ha destacat el paper "accelerador" que la Fira té per l'economia catalana en un moment de canvi a nivell global.
El director de l'entitat firal ha assenyalat que els bons resultats econòmics es basen en "la col·laboració públic-privada, en un gran equip de professionals, en el treball amb les associacions empresarials, i en l'estreta vinculació amb les administracions".
"Tots som conscients de la importància estratègica que té la Fira per a Barcelona i per a Catalunya", ha sentenciat.
El director de l'entitat ha afirmat que "les fires del món són palanques de creixement econòmic i Barcelona no pot quedar al marge d'aquest fenomen.
Barcelona és un element essencial de l'èxit de la Fira i la Fira és un element de promoció de la ciutat al món".
Serrallonga ha citat que els tres vectors estratègics de la Fira de Barcelona són la "màxima competitivitat com a pol d'atracció dels principals esdeveniments globals, la màxima exigència en l'elaboració del producte propi i el treballar per exportar l'activitat pròpia de Fira a l'exterior".

Response: El director general de Fira de Barcelona, Constantí Serrallonga, ha anunciat que aquest maig el recinte de Montjuïc acollirà l’Innovate for Climate, un saló especialitzat en el finançament de les inversions per a lluitar contra el canvi climàtic. El saló comptarà amb una part de congressos i una altra d'exposicions, amb la participació d'empreses especialitzades i del sector financer.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Vist per a sentència el judici contra l'acusat d'intentar violar una noia al replà d'un bloc de pisos abandonat del carrer Peralada de Figueres i amenaçar-la amb tallar-li el coll amb un tros de vidre.
El cas, que es va començar a jutjar a l'Audiència de Girona el 19 de desembre, es remunta a la matinada de l'11 de març del 2017.
La víctima ha detallat que va conèixer l'agressor aquella mateixa nit en un bar perquè tenien amics en comú.
Van continuar la festa junts al pis abandonat i va ser allà on, relata, l'acusat la va intentar violar.
La noia va aconseguir fugir fins al replà, on una veïna va sentir els seus crits d'auxili i va avisar la policia.
El processat nega els fets.
Assegura que no la va intentar forçar i que la noia es va posar "histèrica" quan es va acabar la droga i es va posar a cridar sense motiu.
La fiscalia manté la petició de 8 anys de presó i multa de 1.350 euros per delictes d'agressió sexual i lesions.
Aquest dilluns, durant la segona jornada del judici que va començar el 19 de desembre, han declarat la víctima i l'acusat.
La noia ha detallat que la nit del 10 de març va anar a un bar de Figueres, on es va trobar una parella d'amics.
L'ara processat anava amb ells.
Per això, van estar prenent unes copes plegats i, també, consumint cocaïna.
Després d'estar un parell d'hores tots quatre junts al bar, van decidir marxar i van anar a casa de l'altra parella.
Segons ha declarat la denunciant, allà van continuar prenent alcohol i drogues fins que "es van acabar".
Aleshores, ja de matinada, l'acusat i la víctima van deixar els amics comuns i van decidir anar a buscar més cocaïna.
L'home la va portar fins a un bloc de pisos abandonat del carrer Peralada de Figueres.
La noia ha explicat que van estar fent-se alguna ratlla més quan el processat li va començar a fer tocaments.
"Jo no volia i vam començar a forcejar", ha exposat i ha afegit que l'acusat va aconseguir trencar-li botó i bragueta dels pantalons.
La víctima va poder treure's de sobre l'acusat i fugir fins al replà però, segons ha relatat, el processat havia tancat la porta amb clau i no podia sortir.
Pocs segons després, el processat va arribar on era ella.
"Duia un tros de mirall trencat, amb una mà em subjectava el coll i a l'altra hi tenia el vidre apuntant cap a mi", ha explicat.
La noia recorda que va "cridar molt" i gràcies a això una veïna la va sentir i van poder avisar la Guàrdia Urbana.
La fiscalia sosté que quan els agents van arribar, van haver de trencar la porta amb una pota de cabra per alliberar la dona.
L'home, en veure's sorprès, va fugir escales amunt i es va trencar el peu saltant pel teulat.
Els agents el van detenir poc després.
L'acusat ha negat l'agressió sexual i les lesions.
Segons ha assegurat al judici, al pis ocupat hi van anar amb la parella d'amics però, quan es va acabar la droga, ells van marxar a buscar-ne més.
"Trigaven molt i els vam estar trucant perquè no venien", ha dit.
L'home sosté que la víctima es va posar "histèrica" perquè no tenien més cocaïna i es va posar a cridar sense motiu.
L'acusat afirma que va fugir quan va veure arribar la Guàrdia Urbana per la "paranoia" provocada per les drogues.
"Pensava que ens venien a detenir perquè havien arrestat els nostres amics amb les drogues", ha afegit.
El processat no ha sabut explicar per què la Guàrdia Urbana el va veure subjectant un tros de vidre trencat.
"Jo no en vaig agafar cap", ha dit i, per demostrar-ho, ha dit que no tenia cap lesió ni tall a les mans.
"Només em vaig fer mal al peu", ha conclòs.
La fiscalia ha mantingut la petició de 8 anys de presó per agressió sexual i multa de 1.350 euros per lesions lleus.

Response: La fiscalia manté la petició de 8 anys de presó i 1.350 euros per l’acusat d’intentar violar una noia a Figueres l'11 de març del 2017. La víctima assegura que el detingut li va fer tocaments mentre consumien cocaïna i que quan va intentar fugir l’home la va amenaçar amb un tros de vidre, fets que ell nega.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
— Mossos.
Generalitat (@mossoscat) 29 de marzo de 2016
Els Mossos d’Esquadra han desarticulat un grup criminal d'entre 19 i 36 anys, que estava especialitzat en assaltar amb gran violència dones d'edat avançada als seus domicilis, i operava a l'Hospitalet de Llobregat i a Barcelona.
Els detinguts, que ja han ingressat a presó, van agredir una dona de 84 anys el desembre del 2015, que va acabar morint tres setmanes més tard a l'hospital, a conseqüència de les ferides.
El pis estava regirat, amb la porta d'accés tancada de cop i les claus per dins.
En conseqüència, els Mossos van iniciar la investigació.
Els membres del grup es feien passar per captaires que demanaven almoina a les esglésies per així seleccionar les dones que duien posades joies o d'altres objectes de valor que cridessin l'atenció.
Hi parlaven per guanyar-se la seva confiança i saber el seu grau de vulnerabilitat, (si vivien soles, si tenien alguna malaltia, etc.), i les seguien discretament fins al seu domicili.
Allà, les assaltaven amb agressivitat, les feien entrar al pis i sostreien tots els objectes de valor, preferentment joies.
Hematomes i pèrdua de pròtesi dental
En un altre dels casos, que va tenir lloc el passat 5 de gener també a l’Hospitalet, una dona de 81 anys estava dormint al seu dormitori i es va adonar que algú li estava obrint el calaix de la tauleta de nit.
Davant la situació inesperada va fer un crit i el lladre li va donar diversos cops de puny a la cara.
L'individu va utilitzar un alt grau de violència cap a la víctima.
Com a resultat de l'agressió la dona va perdre la seva pròtesi dental i presentava diversos hematomes a tota la cara.
En aquest punt de la investigació els agents van aconseguir identificar com a possibles autors dels dos assalts un grup de persones d'origen romanès veïns de l'Hospitalet.
Paral·lelament, la investigació va confluir amb una altra que estaven duent a terme agents de la unitat de robatoris violents de Barcelona que indagaven un grup de persones per diversos assalts de característiques similars a Barcelona ciutat.
Es dóna la circumstància que tant en els assalts d'Hospitalet com en els de Barcelona, les víctimes sempre eren dones d'edat avançada i amb mobilitat reduïda.
Els quatre fets que investigava la unitat de robatoris violents de Barcelona s'havien produït entre el 29 de juliol del 2015 i el 21 de gener del 2016.
Tots els robatoris seguien un mateix patró: la víctima era una dona d'entre 83 i 87 anys, que vivia sola en un domicili del barri de Sants i que tenia un alt grau de vulnerabilitat derivat de la mobilitat reduïda o d'altres circumstàncies com la deficiència visual.
A partir de la informació recopilada pels investigadors en el decurs de les indagacions van poder determinar la presumpta autoria dels fets.
La inspecció ocular realitzada en els domicilis de les víctimes per part dels agents de la policia científica va proporcionar nous elements per a la investigació.
En aquest sentit, un dels factors clau va ser la verificació del positiu de les restes d'ADN d'un dels investigats trobades al pis de la víctima que va acabar morint.
Grup de quatre membres i escorcoll d'un pis
La investigació va arribar a un punt en què els membres del grup volien marxar del país i volien obtenir una gran quantitat de joies amb noves víctimes.
Davant dels indicis que els situaven fent un seguiment a un home i dues dones amb les mateixes característiques de vulnerabilitat, els agents van decidir finalitzar la investigació i posar en marxa l'operatiu per poder detenir els autors dels robatoris.
El dia 22 de març es va realitzar una entrada i registre al pis dels investigats i van arrestar un home i una dona.
Els altres dos implicats en els robatoris ja estaven a presó per impagaments de multes penals.
Durant l'escorcoll els agents hi van trobar un abric de bisó i prop de 50 joies entre les quals hi havia anells, polseres, arracades o rellotges.

Response: Els Mossos d’Esquadra han detingut un grup criminal de quatre membres que operava a l’Hospitalet de Llobregat i a Barcelona i que es dedicava a assaltar amb violència dones d’edat avançada als seus domicilis. Els detinguts, que van provocar la mort d’una dona de 84 anys, es feien passar per captaires per guanyar-se la confiança de les dones.