Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
En les últimes dècades hem viscut un fort ressorgiment de l’antisemitisme i el racisme als països occidentals, impulsat, entre altres coses, per l’arribada d’un gran nombre de refugiats i uns altres migrants no europeus a Europa.
L’ultranacionalisme, el racisme i l’homofòbia prevalents en l’extrema dreta recorden la ideologia nazi (i altres ideologies feixistes).
No obstant això, el creixent antisemitisme, a vegades redactat en termes d’antisionisme i prevalent en les organitzacions esquerranes, també planteja interrogants sobre els seus orígens ideològics.
Sis anys després, Max Delbrück, un físic i genetista alemany que llavors residia als Estats Units, preparava una visita a Alemanya.
El genetista americà Hermann Muller li va demanar que esbrinara quins genetistes alemanys no havien ajudat voluntàriament el règim nazi en cap moment.
Aquesta informació, va suggerir, «seria molt útil per al nostre Comitè d’Ajuda als Genetistes a l’Estranger, perquè molts dels seus membres no volen que s’utilitzen els seus diners per a ajudar gent que haja participat en la prostitució de la ciència o en el moviment que podria haver destruït els valors que hauria de representar la civilització» (Deichmann, 1996, p.
312).
Pensaven que la ciència no està, ni hauria d’estar, influïda ideològicament, sinó que hauria d’actuar d’acord amb les seues pròpies normes i preceptes; per tant, el suport ideològic i pràctic dels científics a la política racial nazi es podria qualificar de prostitució.
També consideraven la universalitat, és a dir, la independència de qualsevol afiliació nacional o ètnica, un principi científic fonamental.
«Els científics de l’Alemanya nazi van violar els principis ètics existents i van donar suport als objectius racistes i imperialistes nazis de múltiples maneres»
Encara que puguen semblar idealistes avui dia, aquests punts de vista estan relacionats amb principis que, al costat de metodologies i epistemologies especials, han permès que la ciència es convertisca en l’autoritat del coneixement, molt superior i més fiable que la generada per qualsevol altra activitat humana.
El fet que, al llarg dels segles, els científics, particularment en els règims totalitaris, no s’ajustaren exclusivament a principis científics, sinó que foren influïts també per les ideologies imperants, no ha impedit la generació d’un cos creixent de coneixements científics universals i ben fonamentats.
El descobriment de la fissió nuclear i la síntesi dels gasos nerviosos tabun i sarín a l’Alemanya nazi són exemples del potencial de les activitats científiques també en els règims totalitaris.
Per aquesta raó, la tendència actual de considerar que totes les ciències estan arrelades en la ideologia política i de negar el seu estatus privilegiat com a generadores de coneixement és perillosa.
Relativitza el poder real dels resultats científics en mans d’enginyers i polítics, especialment en règims inhumans, i exculpa els científics que donen suport voluntàriament a ideologies i pràctiques immorals amb el seu treball i prestigi.
Com s’ha documentat àmpliament, els científics de l’Alemanya nazi, sovint sense pressió política, van violar els principis ètics existents i van donar suport als objectius racistes i imperialistes nazis de múltiples maneres, per exemple com a milloradors de plantes que perseguien el desenvolupament de varietats de cultius que s’adaptaren a les condicions dels territoris ocupats en l’«Est» (a Polònia o la Unió Soviètica); psiquiatres que van decidir assassinar pacients per mitjà de l’eutanàsia; antropòlegs que es van pronunciar com a experts en matèria de pertinença a grups «racials» en el marc de la Llei de Nuremberg (en molts casos basant-se només en fotografies dels presumptes pares); químics que realitzaven investigacions amb aplicacions bèl·liques, entre aquestes la guerra química; i doctors que duien a terme experiments, amb freqüència fatals, sobre els reclusos als camps de concentració, amb el propòsit d’aportar nous tractaments o vacunes als seus militars, per mencionar només alguns dels exemples.
Per tant, encara que mesures individuals com l’esterilització forçada dels «no aptes genèticament» es basaven en la ciència, els marcs racistes i antisemites de la ideologia i la pràctica nazis certament no ho estaven.
Però la llei d’esterilització eugenèsica, encara que fora extrema en la seua aplicació en comparació amb lleis similars en altres països, incloent-hi els Estats Units, no estava dirigida a races particulars, i no era, com afirmava, per exemple, l’historiador Robert W. Sussman (2014), la raó de ser de la deportació i l’extermini dels jueus.
Llig l’article complet al web de Mètode
Ute Deichmann.
Directora del Centre Jacques Loeb per a la Història i la Filosofia de les Ciències de la Vida de la Universitat Ben-Gurion del Negev (Israel) i professora adjunta en la mateixa universitat, així com en la Universitat de Colònia (Alemanya).
La seua investigació se centra en l’origen i el canvi de conceptes en la biologia moderna i en l’impacte de diverses ideologies en la ciència.
Què és Mètode?

Response: Malauradament, la història ha connectat massa vegades la ciència amb ideologies polítiques, com ara l’Alemanya nazi. Tot i això, existeix un cos creixent de coneixements científics universals i ben fonamentats, amb normes i preceptes propis, aliens als pensaments ideològics. Per exemple, l’esterilització forçada dels “no aptes genèticament” era científica, però la ideologia en què s'emmarcava no.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Contemplar competicions de cavalls –morfològiques, de funcionalitat i de salt–, passejar-se pels boxes on estan els animals, gaudir de diferents espectacles i demostracions eqüestres o visitar les instal·lacions de l’Institut Mollerussa són algunes de les possibilitats que ofereix el cap de setmana del 3 al 5 amb el segon certamen EquiMollerussa.
Una aposta que suma esforços de la Fira de Mollerussa, l’Institut Mollerussa, l’Ajuntament de la capital del Pla d’Urgell, la Diputació de Lleida i l’associació ANCCE, a més de la col·laboració de nombroses empreses i entitats, per posicionar Mollerussa com a referent català en l’àmbit de l’equitació i de l’hípica.
Així ho han transmès el director de l’ens firal, Poldo Segarra; el director de l’Institut Mollerussa, Antoni Reig, i el representant del col·lectiu de ramaders i col·laborador en l’organització, Jordi Pifarré, en la roda de premsa de la presentació de la segona convocatòria d’aquest certamen.
200 cavalls
Una convocatòria que aplegarà de l’ordre de 200 cavalls que competiran en els dos concursos que es faran, un, amb proves morfològiques i de funcionalitat en aquesta 2a Fira del Cavall P.R.E., i una segona competició de salt territorial.
En total es preveu que una setantena de ramaderies hi participin, ramaderies que procedeixen de Catalunya, Mallorca, Castella – la Manxa, França i Guatemala, segons ha explicat Jordi Pifarré.
Ruc català
El representant del col·lectiu de ramaders ha indicat també que una de les novetats d’enguany serà una exposició d’exemplars del ruc català, una raça que està en procés de recuperació.
Per la seva part, el director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, ha estat l’encarregat de detallar el programa d’activitats, el qual arrencarà ja dijous amb l’arribada dels animals, si bé fins divendres a les 10 del matí no començaran les proves de morfologia del Concurs de Cavalls P.R.E, les quals es prolongaran fins a les 19.15 hores, quan tindran lloc els primers dos espectacles eqüestres previstos: un, amb una demostració de doma vaquera i alta escola, a càrrec de Caballos Zamora Villa, i, a continuació, el número Aina, la nena que xiuxiueja els ponis.
Homenatge
La jornada de dissabte s’iniciarà a les 9 del matí amb l’esmorzar Memorial Manolo Ferra i José Miguel Gan, un homenatge a títol pòstum a dos professors del centre i que, en paraules del director, Antoni Reig, van ser els impulsors de l’hípica a l’Institut.
A més de la segona fase, amb proves de funcionalitat del Concurs del Cavall P.R.E durant tot el dia, dissabte tindrà lloc també –de 10 del matí a 3 de la tarda- el Concurs de salt territorial, a més d’una demostració de doma natural a càrrec de Horsemanship Colt Starting, Carlos Fabregat –a les 12.30 del migdia- així com a tres espectacles a partir de les 19 hores: Equinatur, demostració doma vaquera i alta escola de Caballos Zamora Villa i l’espectacle Santi Serra Camps, Sercam Shows.
Per últim, diumenge es desenvoluparà la tercera fase del Concurs del Cavall P.R.E., a primera hora del matí, per continuar a partir de les 10.30 amb l’elecció de premis especials i posterior lliurament de premis.
Per tancar, al voltant de les 12.30, està prevista una Demostració eqüestre a càrrec d’alumnes de l’Institut Mollerussa, activitat que realitzaran estudiants que han acabat el cicle de tècnics esportius i que Reig ha valorat de forma especial perquè serveix per donar a conèixer “el nivell que s’està impartint aquí a Mollerussa”.
Recordar també que, igual que l’any passat, el centre farà coincidir el certamen amb les jornades de portes obertes de l’Institut.
D’altra banda, el director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, ha celebrat aquesta segona convocatòria alhora que ha agraït també l’esforç i l’acollida de l’esdeveniment a l’Institut, l’organització del concurs a l’ANCCE, així com el suport de la Diputació de Lleida i la col·laboració d’empreses i entitats.
Un certamen amb entrada gratuïta i que l’any passat va aplegar 8.000 visitants
En aquesta mateixa línia s’ha expressat el director del centre, en agrair el paper institucional i també el de les empreses i entitats col·laboradores en aquest projecte, del qual ha destacat l’èxit de l’any passat amb una afluència d’uns 8.000 visitants, una xifra que, segons ha afegit, s’espera superar enguany.
La convocatòria comptarà a més amb diferents exposicions d’empreses col·laboradores així com amb parades amb productes d’alimentació i servei de restauració “per a aquells que es vulguin quedar a dinar o a sopar”, ha afegit Segarra.

Response: L’EquiMollerussa, que se celebrarà del 3 al 5 d’aquest mes, comptarà amb 200 cavalls que competiran en dos concursos. La novetat d’enguany serà la presència de rucs catalans. Aquesta fira compta amb la col·laboració de la Fira de Mollerussa, l’Institut Mollerussa, l’Ajuntament de la capital del Pla d’Urgell, la Diputació de Lleida i l’associació ANCCE, entre altres.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Govern calcula que la crisi de la covid-19 tindrà un impacte pressupostari d'almenys 4.972 milions d'euros, una xifra que representa el 2,31% del PIB català.
En una compareixença al Parlament, el vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, Pere Aragonès, ha dit que espera rebre 3.225 milions dels 16.000 milions que l'Estat transferirà a fons perdut a les autonomies, una dotació que "no serà suficient" per cobrir les pèrdues de la pandèmia.
I és que, segons les estimacions del titular d'Economia, un cop rebudes aquestes transferències encara li quedaran per cobrir 1.747 milions.
Per això, ha reclamat que el fons extraordinari s'incrementi fins als 25.000 milions i que se situï l'objectiu de dèficit del 0% a l'1% aquest exercici.
El Departament d'Economia calcula que la pandèmia provocarà una caiguda de la recaptació de 2.407 milions d'euros i un augment de 2.565 milions d'euros en l'apartat de despeses de la Generalitat.
En una intervenció a la Comissió d'Economia i Hisenda, Aragonès ha xifrat en 1.742 milions el sobrecost destinat al sistema sanitari i els serveis socials durant l'emergència, mentre que les despeses indirectes, on es compten el pagament a proveïdors, la compensació a operadors de transport, els ajuts a les persones i empreses o les despeses del curs escolar, s'han enfilat fins a 1.076 milions d'euros.
El forat de recursos públics que deixarà la pandèmia es compensaran amb els fons de contingència, amb modificacions pressupostàries internes i amb el fons extraordinaris que s'habilitin per combatre la covid-19, ha dit Aragonès.
Justament aquest dimecres el Congrés dels Diputats ha aprovat la partida de 16.000 milions d'euros addicionals a fons perdut que el govern espanyol transferirà a les comunitats autònomes.
Segons el conseller, a la Generalitat li tocaran 3.225 milions d'euros, el 20,2%.
El titular d'Economia espera rebre 1.853 milions del fons sanitari, 1.249 dels quals s'haurien d'abonar aquest juliol, mentre que 604 s'esperen pel mes de novembre.
El Govern va anunciar ahir que havia aprovat la generació de crèdit per ampliar en 1.230 milions d'euros els pressupostos, una quantitat inferior als 1.249 milions que han d'arribar al juliol per si finalment hi ha un "càlcul a la baixa", ha dit Aragonès.
El Departament ha allargat la mà a l'oposició per pactar la distribució d'aquests recursos, que ha dit que vol que serveixin per a reforçar els sistemes de salut, sociosanitàri i residencial; també a un pla d'educació digital per afrontar el curs vinent "amb garanties" i situar recursos en "sectors estratègics".
Així doncs, el conseller creu que pla de xoc espanyol "no serà suficient" per compensar l'impacte pressupostari de l'emergència sanitària i ha tornat a reclamar que s'incrementi fins als 25.000 milions.
A més, ha criticat que la composició d'aquests fons s'assembla més a un "sistema de finançament" que a uns recursos extraordinaris per l'alt pes que es dóna a la població a l'hora de distribuir-los.
Segons l'estimació d'Aragonès, els fons extraordinaris deixaran un marge de 1.747 milions d'euros per a cobrir que s'haurà d'eixugar amb un augment del dèficit.
En aquest punt, Aragonès ha tornat a reclamar al govern espanyol un augment de l'objectiu de dèficit del 0% a l'1%.
El vicepresident ha dit que "no té sentit" que no es permeti un increment de l'endeutament de les autonomies ni es relaxi la regla de despesa pels ajuntaments quan l'Estat acabarà l'any amb un dèficit de més del 10%.
Un increment d'aquest llindar pressupostari és "imprescindible" per poder afrontar les modificacions pressupostàries, ha dit.
Per això, ha fet una crida als ajuntaments del país per exigit conjuntament la flexibilització d'aquests paràmetres que permetin als consistoris fer servir el superàvit que generen.
Preguntat per quines reorientacions ha fet la Generalitat per adequar-se a la pandèmia, ha detallat que el Govern ha reprioritzat 104 milions d'euros i ha aprovat modificacions internes dels Departaments per valor de 86,1 milions d'euros.
L'oposició també ha acusat la conselleria d'"enganyar" i introduir els 350 milions d'euros de la disposició addicional tercera o el deute del finançament de Mossos en la caiguda d'ingressos.
El conseller d'Economia ha contestat que el seu equip fa constar tot el que esperava rebre amb uns nous pressupostos generals de l'Estat, "que no es van aprovar per la pandèmia".
Aragonès ha respost a les acusacions de no donar explicacions i de manca de control dels contractes signats durant el confinament després que el PSC reclamés que a la Sindicatura de Comptes que fiscalitzi la despesa de la Generalitat durant els últims mesos.
"Si volen que la Sindicatura de Comptes ho revisi perfecte, portes obertes.
La feina s'ha fet bé en un moment altament complicat", ha insistit el conseller.

Response: Segons el Govern, l’impacte pressupostari de la covid-19 gairebé arribarà als 5.000 milions d’euros, és a dir, el 2,31% del PIB català. Pere Aragonès, vicepresident i conseller d'Economia i Hisenda, ha expressat en una compareixença al Parlament que l’Estat transferirà 3.225 milions, però que aquesta quantitat no serà suficient per a cobrir les despeses de la pandèmia.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Duran critica que reflecteixen la política d'aparador social que ha presidit les actuacions del Govern en aquesta Legislatura ja que la despesa social no és una prioritat i ja que l'IPREM creixerà un 2%, per sota de la inflació per quart any consecutiu
El Grup Parlamentari Català (CiU) en el Congrés presentarà aquest matí en el Registre de la Cambra Baixa una esmena a la totalitat de devolució al Projecte de Llei dels Pressupostos Generals de l'Estat per al 2008 perquè menysprea Catalunya, per la baixa inversió pressupostada; perquè menysprea el propi sistema democràtic, en incomplir els mandats de lleis aprovades per les Corts Generals; i perquè menysprea els ciutadans, en aquest cas per la publicitat enganyosa que amaga la seva falta de caràcter social.
El Portaveu de CiU en el Congrés, Josep A. Duran i Lleida, explica que en primer lloc, el Projecte de Llei de Pressupostos per al 2008 "no compleix amb Catalunya, ni incorpora les inversions que correspon invertir en el 2008, ni compensa per les que hauria d'haver fet el 2007".
En segon lloc, afirma Duran, "la gravetat dels incompliments fa que el Projecte de Llei de Pressupostos per al 2008 qüestioni el propi funcionament del sistema democràtic".
El dirigent de CiU explica que sempre resulta reprovable que el Govern no compleixi les seves promeses, però "és absolutament inconcebible que el Govern no compleixi les seves lleis aprovades por aquesta Cambra i més encara que no compleixi les aprovades per la seva pròpia majoria parlamentària en aquesta legislatura".
Per això, diu que "el Govern ha de complir l'Estatut de Catalunya".
En tercer lloc, CiU considera que el Projecte de Llei de Pressupostos per al 2008 "és censurable des de la seva perspectiva social".
El Projecte de Llei "reflecteix la política de socio-aparador que ha presidit les actuacions del Govern en aquesta Legislatura".
Duran y Lleida esmenta dos exemples bàsics d'aquesta afirmació: D'una part i en contra de les afirmacions del Govern, "la despesa social no és una prioritat dels Pressupostos 2008", el seu creixement (6,8%) és el mateix que el creixement global de la despesa pública i també és molt inferior al de l'augment dels ingressos pressupostats (8,3%).
D'altra banda, l'indicador bàsic de referència per a la determinació de pensions i prestacions socials en els pressupostos públics, que afecta milions de pensionistes i persones que perceben ajudes socials, beques, ajudes por habitatge i altres prestacions, "l'IPREM, creixerà el 2008 un 2%, per sota de la inflació por quart any consecutiu".
Un altre exemple, segons el Portaveu de CiU, és la política d'habitatge, en la qual les "mesures aparador anunciades improvisadament" pel Govern en les últimes setmanes "no respecten les competències autonòmiques en matèria d'habitatge i, a més, tenen un reflexa pressupostari sorprenentment reduït".
Amb aquest pressupost "el Govern supleix la falta de millores del conjunt de polítiques socials amb l'aprovació de mesures singulars i d'aparador, i això no deixa de significar una falta de respecte als ciutadans", argumenta.
El Grup parlamentari d'Esquerra Republicana ha formalitzat aquesta tarda al Congrés dels Diputats l'esmena a la totalitat als Pressupostos Generals dels Estat per a 2008.
El portaveu de Esquerra al Parlament de Catalunya i cap de llista a les eleccions espanyoles, Joan Ridao, ha considerat 'clarament insuficient el blindatge de l'acord assolit en matèria d'inversions en infraestructures de l'Estat a Catalunya en compliment de la disposició addicional tercera del Estatut.
Reclamem garanties que l'acord polític entre governs es complirà'.
En aquesta línia, Ridao ha afegit que les partides destinades a polítiques socials es queden curtes i són clarament insuficients, ja que la despesa social s'incrementa només en un 6'8% respecte al 2007, mentre que el PIB nominal ha augmentat un 6,7%.
M'estic referint a la Llei de recuperació de la Memòria històrica, el retorn definitiu de tots els Papers de Salamanca, així com per la lentitud dels traspassos del Govern espanyol i la indefinició en el model de gestió dels aeroports'.
- Text de l'esmena a la totalitat d'ERC

Response: CiU i ERC presentaran esmenes als pressupostos generals de l'Estat. Duran i Lleida, portaveu de CiU, ha explicat el perquè. Primer, perquè menyspreen Catalunya a causa de la baixa inversió. Segon, perquè menyspreen el sistema democràtic i finalment, perquè menyspreen els ciutadans. Un exemple d’aquest últim factor és en la política d’habitatge, ja que “tenen un reflex pressupostari sorprenentment reduït”.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Més de 150 establiments s'han sumat a la campanya de promoció 'Vine a Barcelona.
Ara és el moment' organitzada pel consorci Turisme Barcelona amb el suport de l'Ajuntament de la ciutat i les organitzacions empresarials per omplir el buit que ha deixat la suspensió del Mobile World Congress (MWC).
Entre el 21 de febrer i l'1 de març, els museus i edificis històrics oferiran una entrada 2x1, les botigues tindran descomptes del 20%, el mateix percentatge de rebaixa que aplicaran els apartaments turístics.
Els hotels aplicaran descomptes lineals a totes les reserves i els restaurants oferiran un menú a preu tancat durant tota la setmana.
A més, Renfe posarà a la venda bitllets un 35% més barats en trajectes estatals amb destinació Barcelona.
En una roda de premsa, el primer tinent d'alcaldia de Barcelona, Jaume Collboni, ha fet una crida a hotels, restauradors i comerços a formar part de la 'Barcelona Opportunity Week', una campanya adreçada a aquelles persones que tenien reserves fetes durant la setmana en la qual s'havia de celebrar el congrés de telefonia mòbil, que s'ha suspès després que algunes de les empreses es neguessin a venir a la capital catalana per la por a un contagi de coronavirus.
De moment, 150 empreses i operadors han confirmat que participaran en la campanya, segons ha dit el director general de Turisme Barcelona, Joan Torrella, l'encarregat d'explicar el programa de descomptes.
Turisme Barcelona espera que aquesta xifra s'ampliï en els propers dies i fins l'1 de març.
El consorci ha habilitat el web www.visitbarcelona.com/barcelonaweek on es podrà consultar l'oferta, que anirà variant dia a dia segons les noves incorporacions.
En la primera onada de propostes hi predominen els equipaments culturals i relacionats amb patrimoni i lleure perquè són ofertes que no requereixen una proposta "a mida", com la dels restaurants o hotels, segons el representant de Turisme Barcelona.
Museus municipals, consorciats i equipaments com la Casa Batlló, el Recinte modernista de Sant Pau, el CaixaForum, la Casa de les Punxes, la Fundació Tàpies, el MNAC, el MACBA o el Palau de la Música s'han posat d'acord per oferir entrades 2x1.
També s'han sumat a la proposta botigues i comerços que oferiran un 20% de descompte en alguns articles seleccionats o la xarxa de mercats de la ciutat.
Per exemple, el Mercat de la Concepció que farà un tast de productes de mercats el divendres 28 i 29 de febrer.
A banda d'oferir descomptes per habitacions, els hotels també oferiran menús a preu tancat que poden rondar els 20 euros i faran alguna jornada de portes obertes, ha explicat Torrella.
Pel que fa al transport, s'està estudiant incloure descomptes amb preus especials per anar a Barcelona des de Londres, París i Roma.
Les pèrdues d'hotels, restaurants i comerços, no quantificades
Els hotels, restaurants i comerços no tenen quantificades les pèrdues que ha suposat la cancel·lació del Mobile, una de les millors setmanes de l'any per aquests sectors, segons han explicat els representats gremials.
En una atenció als mitjans, el director general del Gremi de Restauració, Roger Pallarols, ha admès que "no hi ha setmana que pugui compensar la pèrdua" del congrés de telefonia mòbil, que genera 500 milions d'euros a la ciutat.
Els hotelers esperaven rebre uns 100 milions d'euros i els apartaments turístics uns 14 milions.
D'altra banda, els bars, locals de restauració i oci nocturn preveien facturar uns 120 milions.
Per mirar de compensar aquesta "pèrdua irreversible", segons Pallarols, les associacions que representen el sector de la restauració instaran les empreses a fer una proposta de menú especial durant la setmana que "demostri la qualitat gastronòmica" barcelonina.
Una oferta que no només ha de tenir com a objectiu pal·liar el "desenllaç tràgic" del Mobile sinó "connectar" amb el públic local, ha insistit.
De moment, les organitzacions no han consensuat preus i deixen aquesta decisió a cada local.
La mateixa política seguiran els comerciants, segons ha dit el director de Barcelona Comerç, Alfons Barti.
En una atenció als periodistes, Barti ha rebutjat marcar "descomptes generalitzats" i ha defensat que les diferents tipologies de comerços han de triar rebaixar els productes que mes els convingui.

Response: Més de 150 establiments s'han unit a la campanya "Vine a Barcelona. Ara és el moment" per compensar la cancel·lació del Mobile World Congress. Hi haurà ofertes a museus, botigues, hotels i restaurants, així com descomptes en bitllets de Renfe. Els hotels esperaven una pèrdua de 100 milions, els apartaments turístics uns 14 milions i la restauració uns 120 milions.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Nombroses entitats i partits han fet una crida a una manifestació que es farà el 10 de juny a València amb el lema ‘Retirada del pressupost.
Entre els convocants hi ha Intersindical Valenciana, Escola Valenciana, Esquerra Republicana del País Valencià, Esquerra Unida del País Valencià, Plataforma pel Dret a Decidir, Assemblea per les llibertats contra la repressió-València sense mordassa, Plataforma de les persones en situació de dependència del PV/CV, Podem, Plataforma per la Llengua País Valencià, Poble Lliure, les CUP de Biar i Almàssera, POSI, 15M, L’Ullal-L’Or dels valencians, BEA, JODaD, SEPC, Societat Coral El Micalet…
En l’acte de convocatòria de la manifestació, els organitzadors han remarcat que els valencians han de suportar des de fa dècades una situació de mal finançament per part de l’estat espanyol, que afecta l’equilibri social i la competitivitat del país.
Per això reclamen un gran mobilització de la ciutadania ‘que diga prou’.
El contingut del manifest presentat avui és el següent:
«CRIDA PEL FINANÇAMENT VALENCIÀ
Les últimes setmanes s’han fet públiques les dades dels pressupostos generals de l’estat de l’any 2017.
Mentre la inversió mitjana de l’estat espanyol es situa en 185 euros per habitant, algunes comunitats autònomes, com Castella i Lleó en reben 405.
Nosaltres, els valencians i les valencianes, rebem 119 euros per habitant, la xifra més baixa de tot l’Estat espanyol; és a dir, que la inversió, respecta la ja minsa de l’any 2016, baixa un 33,8 %.
Davant aquesta situació, que es porta repetint els últims 15 anys, i davant la manca de recursos i infraestructures al nostre territori fruit, en gran part pel maltractament financer sostingut a què ens sotmet els governs espanyols, any darrere any, hem de donar una resposta social contundent per a fer-nos escoltar com a poble maltractat que som.
Els valencians i les valencianes no volem pagar i callar.
Volem cridar PROU!
La situació actual del nostre autogovern, és crítica, i cal revertir la situació sense esperar un moment més.
Estem davant d’un estat d’emergència social i de falta de recursos per al nostre territori, a causa d’un sistema finançament profundament injust que ens castiga com a societat i que augmentarà la precarietat que ja sofreixen, especialment, els nostres sectors més desfavorits.
Moltes són les necessitats del nostre país, i molts els anys que portem denunciant-les:
Sense corredor mediterrani, ni infraestructures adients per al creixement, sense sistema financer propi i demanant els nostres diners a Madrid, a tornar amb interessos (en forma del pervers FLA), no podem cobrir les necessitats del nostre territori i de les persones que hi vivim.
Per això cal que s’escolte la nostra veu com a poble ací, a Madrid i on calga, per denunciar l’espoli sistemàtic, que patim històricament, i no ens deixa avançar.
Som ací, perquè volem un futur de benestar i llibertat per a la societat valenciana.
I som conscients que el problema del finançament valencià, que afecta a tothom qui vivim en aquest territori, necessita de la implicació de tots els estrats de la nostra societat: món empresarial, treballadors i treballadores, gent aturada, depenent, jubilada, desnonats, estudiants, organitzacions sindicals, polítiques, socials, Govern, administracions públiques, càrrecs electes, etc.
Per tot això, les organitzacions convocants volem fer una crida a la societat valenciana per eixir al carrer massivament, prendre el protagonisme, i manifestar el nostre rebuig als Pressupostos Generals de l’Estat d’enguany, denunciar l’espoli sostingut que sofrim i declarar que volem tindre accés a les claus de la caixa.
Fem una crida pel finançament valencià i vos convidem a tothom a sumar-vos al manifest i manifestació que tindrà lloc a València el 10 de juny a les 18 hores, des del Parterre fins la Plaça de l’Ajuntament , amb el lema:
RETIRADA DELS PRESSUPOSTOS.
CONTRA L’ESPOLI, VOLEM LES CLAUS DE LA CAIXA»

Response: Es convoca una manifestació el 10 de juny a València per reclamar la retirada dels pressupostos generals de l'Estat, que contemplen un finançament insuficient per a la comunitat. Els convocants afirmen que el mal finançament que pateixen afecta l'equilibri social i la competitivitat del país i reclamen una mobilització ciutadana a fi de fer-se escoltar com a poble maltractat.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El portaveu del Pacte Nacional pel Referèndum, Joan Ignasi Elena, ha reivindicat que correspon a tothom gestionar "l'immens" suport al referèndum pactat que s'ha tancat amb la recollida de 500.000 signatures.
"Tenim aquest enorme patrimoni a les nostres mans que no és propietat de ningú, de tots els que som aquí i, en darrer terme, del poble de Catalunya.
Preservem-lo, mimem-lo i fem ús d'aquest anhel col·lectiu", ha defensat Elena en el seu discurs en l'acte que ha celebrat el Pacte Nacional pel Referèndum per posar punt i final a la recollida de suports a favor d'un referèndum pactat.
Elena també ha fet una crida a la unitat recordant que Catalunya és un país plural en què els ciutadans pensen diferent però ha remarcat que "sempre ha estat i serà un sol poble".
En un acte celebrat al Palau de Congressos de Catalunya, Elena ha considerat que és al propi Pacte a qui correspon definir el seu futur i la seva continuïtat així com els propers passos que s'han d'anar seguint.
Ha definit el Pacte com un "gran instrument de la unitat del catalanisme molt potent" i, en aquest sentit, ha fet una crida a preservar-lo i protegir-lo malgrat les "legítimes diferències".
Elena ha reivindicat que Catalunya és una nació, no perquè es cregui millor ni perquè vulgui més privilegis.
"Som nació perquè així ho sentim la majoria dels catalans", ha proclamat aixecant els aplaudiments dels assistents que han omplert la sala.
El portaveu del Pacte s'ha basat en què Catalunya és una nació per defensar el dret a decidir en un referèndum que, segons ha apuntat, és ara la "nova centralitat política" que aplega més del 80% dels ciutadans.
I és que ha admès que no era així fa uns anys perquè "molts no hi érem", ha afegit incloent-se a ell mateix.
"Per avui ha esdevingut una reivindicació majoritària del poble i el més important és que hi hem arribat junts i plegats", ha celebrat.
Durant l'acte, Elena ha donat la xifra final de les 500.000 signatures que s'han recollit a favor d'un referèndum pactat des del febrer.
Amb l'aval d'aquestes signatures, Elena s'ha dirigit a l'Espanya "moderna" per tal que es reveli contra la foscor, el silenci i la por.
I també s'ha adreçat al govern espanyol per demanar-li que es tregui la "vena dels ulls" tot avisant-lo que sinó queda en una "posició ridícula".
En aquest context, ha demanat al govern de Rajoy que escolti l'anhel de Catalunya i dialogui tenint en compte que les ofertes del diàleg sempre seran ateses si són "sinceres".
Elena ha argumentat que el referèndum no és una qüestió d'independència sinó de democràcia.
"Els que parlen d'uns i altres són els que diuen que el referèndum divideix, són ells els que volen dividir aquest país", els ha retret.
I és que, segons el portaveu del Pacte, Catalunya viu una "revolta democràtica" de la que formen part també aquells que volen votar 'no' en un referèndum.
"Una revolta de milers i milers de ciutadans que volen votar no i que dubten però que volen sentir un debat i volen votar.
Que diuen alt i clar que no volen ser tutelats, que el 'sí' i el 'no' no divideix, que el que divideix és que els tractin com a menors d'edat, les mentides i la manipulació", ha conclòs.
L'acte ha acabat amb una fotografia de família des de dalt l'escenari, on han pujat nombrosos els membres del pacte: el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, consellers de l'executiu, representants de partits polítics del PDeCAT, ERC, la CUP i del comuns; així com representants d'entitats que formen part del Pacte Nacional pel Referèndum.
Els assistents a l'acte han exhibit pancartes en català, castellà i anglès on es podien llegir missatges com 'Perquè és el meu dret' o 'Perquè sóc demòcrata'.

Response: El Pacte Nacional pel Referèndum ha celebrat l'èxit de la recollida de 500.000 signatures a favor d'un referèndum pactat. El portaveu del Pacte ha cridat a la unitat en un país plural i ha defensat el dret a decidir en un referèndum com a nova centralitat política. L'acte ha comptat amb membres del govern i de partits polítics.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La taxa d’incidència de la grip s’ha situat en l’última setmana en els 258,4 casos per 100.000 habitants i es manté en un nivell epidèmic moderat, lleugerament inferior respecte a l’anterior setmana, quan va fregar els 300 casos per 100.000 habitants.
D’aquesta manera, la grip supera per tercera setmana el llindar epidèmic, establert per aquesta temporada en els 109,4 casos per 100.000 habitants (basat en les dades d’incidència provinents dels períodes epidèmics d’onze temporades anteriors).
Durant la darrera setmana l’activitat dels centres d’atenció primària ha incrementat un 73%, mentre que les urgències als hospitals han disminuït un 9,9%.
La taxa d’incidència de la grip presenta un descens en tots els grups d’edat, mentre que s’incrementa la incidència en els adults de 15 a 64 anys (202,7 casos per 100.000 habitants).
Pel que fa als ingressos hospitalaris greus pel virus de la grip, del 8 al 14 de gener se n’han registrat 64 en els hospitals de la xarxa sentinella i des de l’inici de la temporada, a principis d’octubre, un total de 494.
El 64,4% de les persones ingressades greus als hospitals pel virus de la grip no estaven vacunades.
Aquestes són algunes de les dades recollides al Pla d’Informació de les infeccions respiratòries agudes a Catalunya (PIDIRAC).
Activitat als centres sanitaris
Els professionals sanitaris dels hospitals han atès en la setmana del 8 al 14 de gener un total de 67.979 urgències, 8.362 de les quals han requerit ingrés hospitalari (12,3% del total).
Respecte a la setmana anterior, les urgències ateses als hospitals han disminuït un 9,9% mentre que els ingressos hospitalaris s’han reduït un 10,2%.
En comparació amb la mateixa setmana de l’any 2017, l’activitat urgent ha augmentat un 0,2% i el nombre d’ingressos ha disminuït un 6%.
Del total de les urgències ateses als hospitals, el 83,3% són pacients adults (56.601), mentre que el 16,7% correspon a població pediàtrica (11.361).
En relació amb la setmana anterior, ha disminuït un 2,4% el pes dels pacients pediàtrics i ha augmentat el de la població adulta amb el mateix percentatge.
Durant aquesta setmana, els hospitals han atès un total de 26.194 visites de major gravetat, que representen un 38,5% del total de les urgències, un 1,1% més que la setmana anterior.
Pel que fa als equips d’atenció primària, durant la setmana del 8 al 14 de gener s’han atès un total de 736.783 visites, un 73% més que la setmana anterior.
Del total de visites, 709.326 s’han realitzat als centres d’atenció primària i 27.457 al domicili del pacient.
Per grups d’edat, el 15% de les visites han estat d’infants de fins a 15 anys; el 47% d’adults d’entre 15 i 65 anys i el 38% de persones majors de 65 anys.
En comparació amb la mateixa setmana de l’any anterior, els equips d’atenció primària han registrat un 2% més de visites.
Pel que fa als centres d’urgències d’atenció primària (CUAP), durant la setmana del 8 al 14 de gener han atès un total de 24.300 visites, un 14% menys que la setmana anterior.
El 061 Catsalut Respon ha atès 38.539 casos, dels quals 2.828 han requerit l’atenció d’un metge a domicili.
En relació amb la setmana anterior suposa una disminució dels casos d’un 14,4% i una reducció de les visites domiciliàries d’un 27%.
Mesures de prevenció
La millor manera de protegir-se i evitar la propagació de la grip és la vacunació i el manteniment d’unes bones pràctiques d’higiene, com rentar-se les mans de manera regular.
Per a més informació, es recomana trucar al 061 CatSalut Respon, operatiu les 24 hores de tots els dies de l’any, i consultar la web de Canal Salut.
El Departament de Salut recorda la importància que la població utilitzi el dispositiu assistencial més adequat per al seu problema.
La major part dels processos virals respiratoris remeten espontàniament, amb pocs dies de durada i amb símptomes d’intensitat lleu o moderada, i habitualment no requereixen atenció sanitària, si bé alguns casos es poden complicar.

Response: La taxa d'incidència de la grip es manté en un nivell epidèmic moderat. La incidència en adults de 15 a 64 anys s'incrementa, mentre que disminueix en altres grups d'edat. Les visites als centres d'atenció primària han augmentat un 73 %, mentre que les urgències als hospitals han disminuït un 9,9 %. La millor prevenció és la vacunació i la higiene.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Les xifres definitives del vot exterior per correu indiquen que l’independentisme és l’opció majoritària.
I, de fet, hauria tingut efectes en els resultats totals de les eleccions.
Si s’hagués facilitat l’exercici del vot exterior per correu, el percentatge total de l’independentisme —que voreja el 48%— s’hauria aproximat més al 50%.
Un de cada tres residents a l’estranger que van sol·licitar el vot per correu no ha pogut votar finalment, perquè quasi 7.000 paperetes es van quedar pel camí.
Una participació més elevada des de l’exterior fins i tot hauria pogut repercutir en el repartiment d’escons, i Junts pel Sí hauria pogut guanyar dos diputats, un per Barcelona i un altre per Tarragona.
Tan sols un sol diputat més hauria estat molt important per a Junts pel Sí, perquè amb 63 Artur Mas hauria pogut ser investit president de la Generalitat amb majoria simple i no hauria hagut de dependre dels diputats de la CUP.
Tanmateix, ara, amb el recompte final, el nombre d’escons de cada partit no canvia.
Junts pel Sí té 32 diputats a Barcelona i necessitava 15.000 vots més per a sumar-ne un altre en aquesta circumscripció.
Però el total de votants des de l’estranger d’aquesta demarcació ha estat de 16.402, dels quals finalment 5.678 han donat suport a la coalició.
Borràs: ‘Impedir els vots no és democràcia’
‘En democràcia el vot és sagrat.
Impedir-ne molts no és democràcia’, va dir.
I demanà a Europa que prengués nota de la situació.
En total, únicament el 7,5% del cens estranger ha participat en aquestes eleccions.
La Generalitat portarà al Tribunal Suprem aquestes incidències i estudiarà després totes les vies de defensa davant les instàncies internacionals.
Té dos mesos per a presentar aquest primer recurs.
El Departament de Governació ja ha obert un canal per tenir coneixement de tots els entrebancs amb què s’han trobat els catalans a l’exterior a l’hora de votar.
A hores d’ara ja té moltes incidències comptabilitzades.
El govern ha pres aquesta decisió ‘per protegir al màxim un dret fonamental i inviolable’, tenint en compte que la junta electoral no va acceptar d’ampliar el termini de votació a l’exterior.
Les xifres
Junts pel Sí ha estat l’opció majoritària per als votants a l’exterior, amb 7.894 paperetes de les 21.771 emeses des de l’estranger, el que suposa un 53,72%.
La CUP és la segona candidatura amb més suports dels residents de fora de l’estat espanyol, amb 1.526 vots (10,39%).
Això significa que el 64,11% dels que han participat aquest 27-S des de l’estranger han apostat per opcions independentistes, segons es desprèn de les dades facilitades aquest dimecres pel departament de Governació.
Darrere de la llista unitària i l’esquerra independentista, C’s és la formació que atresora més vots (1.429, un 9,73%), seguida de Catalunya Sí que es Pot (8,38%), el PSC (6,98%), el PPC (5,81%) i Unió (2,89%).
A la demarcació de Barcelona, 11.065 persones del total de 151.549 del cens estranger, han votat el 27-S.
D’aquestes, 5.678 han optat per Junts pel Sí, 1.189 a la CUP, 1,159 a Ciutadans, 1.027 a Catalunya Sí que es Pot (CSQEP), 815 al PSC, 629 al PPC i 297 a UDC.
Del total de vots estrangers vàlids a Tarragona (1.726), el 61% han anat a parar a les dues formacions independentistes.
En concret, 29 sufragis han anat a parar a Unió, 80 al PSC, 511 a Junts pel Sí, 83 a la CUP, 70 al PP, 101 a C’s, 63 a Catalunya Sí que es Pot i 29 a Unió.
Pel que fa a Girona, el cens de residents a l’estranger era de 15.266 persones, de les quals 1.967 van demanar el vot i 1.421, finalment, van acabar comptats a les urnes.
Junts pel Sí s’endú la majoria dels vots (848), seguida de la CUP (146), C’s (100), PPC (88), PSC (80), CSQEP (68), UDC (50).
Finalment, 1.313 persones han votat a l’estranger per la demarcació de Lleida, sobre el total de 14.623 que tenien dret a fer-ho.
D’aquest nombre de votants, 857 van escollir Junts pel Sí, 108 la CUP, 69 Ciutadans, 73 CSQEP, 50 PSC, 66 PPC, 49 Unió.

Response: El vot exterior indica que l'independentisme és majoria. Tanmateix, un de cada tres residents a l'estranger que van sol·licitar el vot no va poder fer-ho, perquè es van perdre 7000 paperetes. La Generalitat portarà aquesta qüestió al Tribunal Suprem i estudiarà vies de defensa. Una participació més alta hauria pogut canviar el repartiment d'escons.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els professionals Luis Demano i Joan Quirós han sigut seleccionats per un jurat consensuat per l’equip de govern de l’Ajuntament de València i tres associacions del sector de la il·lustració, el disseny i la publicitat per a executar el cartell i la imatge gràfica de les Falles 2017, segons ha informat este divendres el consistori en un comunicat.
L’Ajuntament, a través de la Regidoria de Cultura Festiva, ha realitzat per segon any consecutiu una crida oberta a professionals per a encarregar la realització del cartell de Falles i de tota la campanya gràfica d’esta festa per a l’edició de 2017.
El regidor de Cultura Festiva i president de la Junta Central Fallera (JCF), Pere Fuset, ha comentat “la declaració de les Falles com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat per la Unesco suposa una oportunitat per a buscar l’excel·lència en tots els àmbits de la nostra festa gran” i ha apuntat també en esta direcció “la imatge que la presentem i promocionem” les Falles “és fonamental”.
“Per això, l’any passat ja realitzem una crida oberta a professionals del sector i davant del d’èxit resultat hem repetit la fórmula enguany”, ha indicat l’edil.
Alhora, ha afirmat que “arran de la declaració aconseguida ja fa gairebé un mes” per part de la Unesco “l’interès per a fomentar una imatge de qualitat i professional de les Falles no ha fet més que reforçar-se”.
Les bases per a concórrer a esta convocatòria han sigut consensuades com altres vegades per la Regidoria de Cultura Festiva amb diverses associacions professionals del sector, en concret, l’Associació de Dissenyadors de la Comunitat Valenciana, l’Associació Professional d’Il·lustradors de València i l’Associació d’Empreses de Comunicació Publicitària de la Comunitat Valenciana, ha precisat el consistori.
El jurat seleccionat per a decidir els responsables de la campanya gràfica de les pròximes Falles ho han integrat, al costat de Fuset, Àngel Martín Soriano, per part de l’Associació de Dissenyadors de la Comunitat Valenciana; Paula Pérez de Lanuza, per part de l’Associació Professional d’Il·lustradors de València, i Ibán Ramón, com a guanyador de la convocatòria de 2016, i José Martínez Tormo, secretari general de la Junta Central Fallera.
A este procés s’han presentat 24 professionals i estudis, una xifra que segons Fuset “demostra l’encert que ha suposat esta fórmula tant per a incentivar la participació com per a aconseguir resultats excel·lents”, ha afirmat Fuset, que ha agraït “la col·laboració de totes i tots per a fer, amb el seu treball, que les Falles siguen encara millors”.
Fuset ha manifestat que “els cartells de Falles no han de guardar-se en un calaix com passava fins ara sinó que han de complir una funció molt important” perquè amb ells “es promociona la festa i es posa en valor a artistes gràfics” valencians.
Per esta raó, ha destacat, la campanya gràfica de les Falles de 2016 va arribar als carrers de Madrid i Barcelona i es va exposar en diverses estacions de Renfe i en la seva web.
A més, va estar present també la Fira Internacional de Turisme de Madrid, Fitur.
“EXPERIÈNCIA ACREDITADA”
El jurat ha destacat dels professionals seleccionats, Luis Demano i Joan Quirós, “l’experiència acreditada al camp del cartellisme, la conjunció d’il·lustració i cal·ligrafia i la connexió del seu treball amb l’humor característic de la festa fallera” com a “elements que garantixen originalitat i creativitat en els resultats”.
L’Ajuntament ha explicat que Demano “prové d’una família d’artistes” i que “des de xiquet va mostrar la seua inquietud artística des del seu propi llar”.
Este professional, ha apuntat, treballa com a il·lustrador professional des de 2007 i completa el seu treball impartint classes en el màster d’Il·lustració de l’Escola Internacional de Comunicació Coco School.
A més, és membre de l’equip organitzador del Festival d’Autoedició Sonogràfic Paradeta.

Response: Demano i Quirós han estat seleccionats per dissenyar el cartell de les Falles 2017. La selecció l'ha fet un jurat consensuat per l’Ajuntament de València i tres associacions del sector. El jurat ha destacat l'experiència en el camp del cartellisme dels professionals seleccionats i la connexió del seu treball amb l'humor característic de la festa fallera.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
JxCat, ERC i la CUP s’acosten a la votació al parlament de la proposta de resolució contra la sentència del Tribunal Constitucional sense haver consensuat el text per a respondre a l’amenaça del Tribunal Constitucional.
JxCat ha registrat diverses esmenes que busquen recuperar la part suspesa pel TC amb una fórmula que evita desobeir obertament el tribunal, utilitzant una fórmula similar a la que recollia una esmena prèvia de la CUP, que consisteix a refusar la censura del Constitucional i que evita reintroduir el punt afectat en els termes en què estava.
ERC, que no presentarà esmenes segons fonts del partit, es manté de moment al marge sobre com repescar l’incís retallat i ha lamentat ‘els moviments individuals i partidistes’ davant d’un text conjunt, presentat per les tres forces, que ‘buscava des de l’inici la unitat estratègica’.
Els tres grups tenen marge per a negociar transaccions al text fins a poc abans de la votació.
És previst que el ple comenci dimarts a la tarda.
Fonts d’ERC assenyalen la voluntat del partit d’estirar ‘a dreta i esquerra’ i de practicar la seva voluntat d’acord fins dimarts.
La fórmula de JxCat per a recuperar el text retallat pel TC és fer explícita la ‘censura prèvia’ que el TC va fer al parlament del punt suspès, que cita tot seguit.
Evita, per tant, introduir-lo tal i com estava.
És a dir, no es referma explícitament, com sí que ho feia la part suspesa, sobre les tres qüestions de les quals el Constitucional considera que el parlament no pot parlar: l’autodeterminació, la monarquia i la sobirania de Catalunya.
L’incís retallat de la resolució, que formava part del punt onzè, deia que el parlament ‘reitera i reiterarà tants cops com ho vulguin els diputats la reprovació de la monarquia, la defensa del dret d’autodeterminació i la reivindicació de la sobirania del poble de Catalunya per a decidir el seu futur polític’.
La CUP va registrar una redacció molt similar en la seva esmena.
La proposta rebutja literalment la suspensió acordada pel TC el 5 de novembre i copia tot seguit la part suspesa.
JxCat hi afegeix, en una de les seves esmenes, un refús a les ‘reiterades ingerències’ del TC i ‘reivindica poder debatre i votar sobre les tres qüestions vetades pel tribunal.
El text es pot modificar fins poc abans de la votació definitiva de la resolució, i cal que els tres grups proposants hi estiguin d’acord.
Fonts d’ERC han criticat les decisions de JxCat i la CUP de presentar esmenes en solitari a la resolució conjunta després dels emplaçaments que s’havien fet per a treballar plegats en la recuperació del punt afectat pel TC.
El que va fer el Constitucional, concretament, va ser suspendre la tramitació que havia fet la mesa del punt polèmic, ja que no pot suspendre una resolució que no ha estat aprovada.
Els serveis jurídics del parlament van acceptar després la retallada, publicant la suspensió al Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya (BOPC).
Per tant, la tramitació de la resolució ha continuat sense l’incís.
El ple del parlament votarà la resposta dels independentistes a la sentència la setmana vinent
De fet, la negociació de la proposta de resolució va ser complicada des del principi entre JxCat, ERC i la CUP.
Formava part de l’acord que no es tramités per la via d’urgència, cosa que va fer impossible que es pogués votar abans de les eleccions espanyoles del 10-N i que va donar més marge temporal al govern espanyol i al TC per a suspendre’n la part que desobeïa una altra prohibició prèvia d’aprovar iniciatives sobre aquestes qüestions a la cambra.
En aquell moment, JxCat va culpar la CUP de l’ajornament.
Fonts d’ERC han atribuït avui aquesta decisió a la voluntat dels altres dos grups independentistes d’esperar, tot i que ERC va buscar els suports per agilitzar els tràmits parlamentaris per la via d’urgència.
Després de la suspensió del punt polèmic, els membres de la mesa, amb Roger Torrent al capdavant, van ser notificats i advertits de les responsabilitats penals en què poden incórrer si no compleixen la seva ‘obligació’ d’impedir o paralitzar qualsevol iniciativa ‘que impliqui menystenir o eludir’ les resolucions del TC.
També va ser avisat el secretari general de la cambra, Xavier Muro, responsable de la publicació de la suspensió al BOPC.
A més, la fiscalia ja va anunciar investiga les actuacions dels membres de la mesa, de manera que, si aprovessin el text suspès pel Constitucional, se’ls podria acabar obrint un procés judicial per desobediència.

Response: JxCat, ERC i la CUP es preparen per a la votació d'una proposta de resolució contra la sentència del TC, però encara no han consensuat el text. JxCat ha presentat diverses esmenes que busquen recuperar la part suspesa. ERC no presentarà esmenes i encara no s'ha manifestat. La CUP ha presentat una esmena molt similar a la de JxCat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Elena, Geli, Ventura i Martí a la segona assemblea d`Avancem.
Foto: QS/ND
Abans que es consolidi com a espècie de la biosfera política catalana “l'excrític del PSC”, aquest divendres totes les famílies socialistes crítiques amb la deriva de la direcció del partit celebraran un conclave a les Cotxeres de Sants de Barcelona.
Amb el títol “La represa d’un espai socialista de vocació majoritària i les seves implicacions” , els crítics socialistes passaran comptes i tornaran a debatre una estratègia que malgrat els matisos siguin més o menys unitària.
Avancem
Així, cal distingir els diferents corrents, com s'enquadren i qui és lideren.
El col·lectiu més organitzat i més reglamentari és Avancem, que assumeix plenament el discurs sobiranista .
Amb el diputat proscrit Joan Ignasi Elena al capdavant acompanyat de Jordi del Río i Fabián Mohedano, que també ha estat apartat de la direcció.
Avancem té estructura, coixí i una pedrera d'oficials al llarg del territori.
De fet, no descarten abandonar ordenadament el partit el mes de juny si les coses no canvien diametralment.
Per exemple, un dels seus exponents és l' alcalde de Sant Feliu de Codines, Pere Pladevall, que guanya eleccions sense baixar de l'autocar en un poble de forta ascendència convergent.
De fet, Pladevall ja ha anunciat que no es presentarà més amb les sigles del PSC.
Núria Ventura, l'altra diputada castigada al galliner de la cambra també està adscrita a aquest moviment reconegut per la direcció del partit seguint el mandat acordat en el congrés que va entronitzar Pere Navarro com a primer secretari.
Avancem ja ha celebrat tres assemblees.
L'altra moviment organitzat és Fòrum Cívic-Agrupament Socialista, nascut el passat estiu als Caputxins de Sarrià i bastit del tot en una trobada a Torroella de Montgrí setmanes després.
Fins ara el liderava l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, i la diputada gironina Marina Geli, però la juguesca de Ros d'abandonar l'escó abans de votar la transcendental petició a Madrid del referèndum va deixar tocat el seu lideratge.
PerSumarCanviar
PerSumarCanviar és el moviment crític impulsat per Montserrat Tura, Antoni Castells, Martí Carnicer que va néixer la mateixa tarda que els tres díscols van trencar la disciplina de vot.
Un corrent que no amaga la intenció de forjar una altra força política fora del PSC i que va sorgir del Manifest Crida Socialista pel Referèndum que criticava de manera dura l'alienació del PSC amb PP i C's.
Catalunya, Socialisme i Llibertat
Per altra banda, existeix el col·lectiu Catalunya, Socialisme i Llibertat.
Un moviment de “Socialistes sense PSC” que va esperonar Toni Comín, qui, de fet, ja ha estripat el carnet.
Crítics i outsiders
A més d'aquestes agrupacions s'ha de comptar amb els outsiders que no s'enquadren ben bé en cap d'aquests corrents però són obertaments crítics amb l'aparell.
En aquest apartat s'hi compta l'actual cap de llista del PSC a l'Ajuntament de Barcelona, Jordi Martí, que va abandonar la direcció del partit i es vanta de ser un sobiranista convençut.
De fet, ha mobilitzat un corrent solidari que el posiciona amb serioses opcions a les enquestes per ser escollit com alcaldable en les primàries del PSC a la ciutat.
El lema de la seva campanya és clar: “Comença a Decidir, Barcelona capital d'Estat”.
És habitual veure el nucli dur d'Avancem en els seus actes, hi ha participat en alguna assemblea i també va ser present en la fundació d'Agrupament.
En aquest grup també s'hi pot incloure l'altra candidata a les primàries, Laia Bonet, que també va renunciar al seu escó de diputada si eren expulsats els crítics.
L'exconseller Quim Nadal també s'incorpora en aquest concepte malgrat que lluny d'entrar en el frec a frec polític tot i que ha mostrat complicitats amb tots els grups de crítics -va assistir a la posada de llarg d'Agrupament i va demanar a Laia Bonet que presentés el seu llibre en plena precampanya de primàries-.
O bé Raimon Obiols que fa bondat amb la direcció i es permet de tant alguna estirada d'orelles a la direcció.

Response: Diferents agrupacions crítiques amb la direcció del PSC celebraran una assemblea per buscar una estratègia que promogui l'espai socialista de vocació majoritària. Els corrents es diferencien per l'organització, el lideratge i el discurs. Catalunya, Socialisme i Llibertat és un moviment de "Socialistes sense PSC", segons Comín. Hi ha crítics outsiders com Martí.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els tentacles metàl·lics de l’alta velocitat espanyola fa temps que donen voltes a la idea de connectar Madrid i Lisboa, la cirereta del model radial d’infrastructures.
De fet, el projecte fa més d’una dècada que es cou a la Moncloa, però arran de la crisi econòmica del 2008, el govern portuguès se’n va desmarcar completament.
En la darrera cimera hispano-portuguesa, Pedro Sánchez va insistir novament en l’execució d’aquesta obra faraònica.
En aquest sentit, Costa va recordar que el seu executiu prioritzava el corredor Atlàntic: Lisboa – Porto – Vigo.
I així ho va deixar palès en la conferència de premsa posterior, en la qual no es va voler mullar públicament a favor del TGV Madrid – Lisboa.
‘Estic segur que un dia Portugal no estarà apartat de la península ibèrica d’alta velocitat’, va ser el seu únic missatge.
En la declaració de la cimera, ambdós governs es van comprometre a continuar treballant en la connexió Madrid – Lisboa, però també en l’enllaç entre Porto i Vigo.
En quins terminis?
No es va especificar.
D’ençà de la cimera, el govern portuguès s’ha oblidat de les ambivalències i ha deixat clara la seva prioritat: el corredor Atlàntic.
“La nostra prioritat no és la connexió entre Madrid i Lisboa, perquè a Madrid hi anem en avió.
Ja tenim connexió.
La nostra prioritat, efectivament, és l’eix Atlàntic, Lisboa, Porto i Vigo El govern del Regne d’Espanya ens va posar en una situació que no és fàcil quan gairebé ens va imposar la connexió entre Madrid i Lisboa, tenint en compte que no és la nostra prioritat El govern portuguès no vol que la solució sigui imposada.
I així ho vam transmetre en la cimera ibèrica, això és molt important”, ha explicat Abrunhosa en unes jornades.
Però no tot són paraules, l’executiu de Costa també ha fet passos determinats per a fer possible la connexió amb Galícia.
En el programa d’inversions 2030, el govern detalla que vol finalitzar el projecte abans d’acabar aquesta dècada.
A més a més, el pla obté consens més enllà de l’executiu, i el Partit Socialdemòcrata, la principal formació de l’oposició, hi ha donat el vist-i-plau.
Lisboa mira cap a Galícia com qui mira un germà.
Els lligams culturals, sentimentals i econòmics superen amb escreix la frontera que els separa.
Preguntat per aquests vincles, el ministre portuguès d’Infrastructures, Pedro Nuno Santos, va respondre: “Crec que per a qualsevol portuguès del nord i per a qualsevol gallec és fàcil d’entendre.
Amb qui tenim més relacions econòmiques i d’afinitat els portuguesos?
Qualsevol a qui ho demanis respondrà ràpidament: amb els gallecs i amb Galícia.”
I mentrestant, el corredor Atlàntic va agafant forma sobre el paper.
El govern de Costa ja ha pressupostat bona part de la línia: la connexió d’alta velocitat entre Lisboa i Porto es preveu que costi uns 4.500 milions d’euros, i entre Braga i Valença en costarà un 900 més.
Resta pendent, doncs, de pressupostar la connexió entre Porto i Braga.
Una volta hagin acabat les obres, el recorregut entre Vigo i Porto es podrà fer en menys d’una hora –poc més de dues fins a Lisboa–, molt per sota de les dues i mitja actuals.
“Serà una autèntica revolució a una banda i una altra de la frontera”, assegura Nuno Santos.
El gruix de la inversió l’haurà de fer Lisboa –es podrà cobrir amb fons europeus—, però del govern espanyol en depèn una obra clau: la sortida sud de Vigo, que ha de permetre d’escurçar considerablement el trajecte.
L’obra consisteix en un túnel de manera que la connexió d’alta velocitat amb La Corunya, en comptes d’acabar-se a l’estació d’Urzáiz, travessi Vigo i es dirigeixi cap a Valença (ara els trens han de recular fins a Redondela abans de baixar cap a Portugal).
La Moncloa fa anys que té el projecte de la sortida sud sobre la taula, però mai no ha volgut posar-la en marxa, tot i que la Junta i el batlle de Vigo ho han reclamat de manera reiterada.
El cost de l’obra és d’uns 200 milions i previsiblement es podria finançar amb fons europeus.

Response: El govern portuguès prioritzarà el corredor Atlàntic que connectarà Lisboa, Porto i Vigo. El govern espanyol continua insistint en la necessitat de construir la línia que uneixi Madrid i Lisboa, però el seu homòleg portuguès no vol que sigui imposada. El pla per a la connexió Atlàntica ja està pressupostat i es preveu que estigui acabat abans d'acabar la dècada.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Fotografies, objectes, cartells, mapes, portades de diaris i documents audiovisuals conformen la mostra ‘Tot està per fer.
València, capital de la República (1936-1937), presentada aquest dilluns en roda de premsa al centre cultural La Nau de la Universitat de València, el mateix dia en què es compleix el 80 aniversari del trasllat a València del govern republicà, assetjat per les tropes franquistes a Madrid.
L’exposició, que es podrà visitar fins el 19 de febrer, té com objectiu acostar la ciutat a la societat actual, amb la ciutat com a protagonista, segons que ha explicat un dels comissaris de l’exposició, Toni Morant, que ha incidit en els aspectes quotidians d’una València en guerra.
Al respecte, es poden veure a l’exposició les cartilles de racionament, dibuixos de bombardejos fets per nens de l’època o cartells.
Així mateix s’ha recreat un plànol de la ciutat en grans dimensions que mostra els 85 carrers que varen ser rebatejats seguint l’ideari republicà, com per exemple l’actual Avinguda Blasco Ibañez, que va rebre el nom d’avinguda de la Unió Soviètica, o la gran via Marquès del Túria, rebatejada com gran via Buenaventura Durruti.
Esdevenir un nexe d’unió amb les noves generacions és un altre dels objectius d’aquesta exposició, segons que ha explicat la professora d’història de l’art i comissària Mireia Ferrer.
Segons que ha exposat, aquesta no és una exposició que s’ha de llegir en passat sinó que el que vol és que el visitant es posi en la pell de la gent que va viure aquella realitat.
Ferrer ha indicat que l’exposició és un homenatge als ciutadans d’aquella València però també està adreçada a les noves generacions.
La professora ha indicat que la major part del alumnes de la Universitat de València ja no tenen un lligam directe amb la Guerra Civil a través dels seus avis o pares i, per aquest motiu, volien que aquesta nova generació pogués sentir-se part d’una història compartida i d’una manera didàctica i pedagògica.
En aquell període, València va esdevenir la ciutat d’acolliment de refugiats de tot l’Estat, un aspecte menys conegut, que, segons que ha exposat un altre dels comissaris de la mostra, Javier Navarro, ‘desmunta també l’estereotip del Llevant feliç, utilitzat per la premsa madrilenya per a definir la situació de la ciutat’.
L’exposició s’estructura en vuit seccions que mostren el canvi a la ciutat a través del protagonisme polític, les dones i la guerra, la vida quotidiana de València, la salut i la sanitat, l’art i la cultura visual, l’activitat cultural, l’educació i la Universitat.
L’apartat del protagonisme polític reflecteix el paper institucional que va exercir València.
La ciutat va ser seu del govern de la Segona República i del Congrés.
Aquest, per exemple, es va instal•lar a l’edifici de l’Ajuntament i va celebrar sessions plenàries a la seu municipal i també a la Llotja.
Així mateix, la ciutat va acollir diversos ministeris i el conjunt de dependències de l’administració central.
L’exposició també mostra el protagonisme polític i social de les dones en aquest període, que es van incorporar als sindicats obrers CNT i UGT, o la seva arribada al govern.
Així, per primera vegada en la nostra història, una dona, la catalana Frederica Montseny, va ser nomenada ministra i va ocupar la cartera de Sanitat i Assistència Social en el govern presidit pel socialista Largo Caballero.
L’educació va ser un àmbit especialment destacat de l’activitat de les institucions i les organitzacions republicanes.
El Ministeri, instal•lat a València, va incrementar el nombre d’escoles i de programes d’alfabetització gràcies a un sorprenent augment del pressuposat de més d’un 40%, fet insòlit en temps de guerra.
A l’apartat cultural es dediquen dues seccions: l’art i la cultura visual, i l’activitat cultural, en general, que reflecteixen la intensa activitat que es va desplegar a València.
Aquesta mostra acosta al públic episodis com el de les quatre falles antifeixistes que van cobrir el buit que deixà la supressió de la festa en 1937, l’arribada del patrimoni artístic espanyol al Col•legi del Patriarca i a les torres dels Serrans o el segon Congrés Internacional d’Escriptors per a la Defensa de la Cultura, que va aplegar a la ciutat intel•lectuals de la talla d’André Malraux, Tristan Tzara, Octavio Paz, Alejo Carpentier o Pablo Neruda, entre altres.
L’exposició, el títol de la qual, Tot està per fer, formen les paraules que va pronunciar l’artista i intel•lectual Rafael Pérez Contel, està organitzada pel vicerectorat de Cultura de la Universitat de València amb la col•laboració de l’Ajuntament de València, Culturarts-IVAC, l’Arxiu Gràfic d’ABC, la Facultat de Geografia i Història de la Universitat de València, la Fundació General de la Universitat de València i diverses biblioteques, arxius i hemeroteques, entre altres institucions.

Response: "Tot està per fer. València, capital de la República" és una exposició que inclou fotografies, objectes, cartells, portades de diaris i documents audiovisuals. La mostra té com a objectiu acostar la ciutat d'aquell moment a la societat actual i mostrar aspectes quotidians d'una València en guerra, així com la ciutat com a centre d'acollida de refugiats.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Pedro Sánchez no ha aconseguit els suports suficients per ser investit en la primera votació del debat al Congrés.
Tampoc els ha buscat.
En les dues sessions a la cambra baixa ha desplegat un programa de govern calculadament progressista -feminisme, lluita contra el canvi climàtic i inversió en educació-, però en els marges en els quals es troba còmode el PSOE.
Ha estat incapaç d'anar més enllà.
Li han faltat gestos cap a Unides Podem -mentre hi negociava un executiu de coalició, reclamava l'abstenció de PP i Ciutadans- i ha menystingut la carpeta catalana, qüestió nuclear de la legislatura.
No s'hi va referir en el seu discurs de dilluns i, quan ha desplegat argumentari per la interpel·lació dels grups, ha construït un relat imprecís i pla que converteix el PSOE en un problema que en una solució.
Pablo Iglesias i l'independentisme buscaven raons per votar-lo, però Sánchez no n'ha proporcionat ni una.
Vol arribar a la Moncloa com sigui.
Una altra cosa serà governar.
El debat d'investidura, fins ara fallit, deixa aquest escenari.
Sánchez i l'oportunisme.
El candidat ha tret tot el suc a la màxima, repetida pel PSOE, que és l'únic aspirant a la presidència amb possibilitats reals de sumar.
Per això, no ha fet concessions discursives i ha provat d'abaratir la investidura.
De tots els Sánchez que coneixem -el del "no és no" a Mariano Rajoy, el del socialista de base convençut de l'Espanya plurinacional, i el del president compromès amb el diàleg i la Constitució- ha aparegut el Sánchez més real, el que vol instal·lar-se a la Moncloa.
El moviment d'Iglesias de fer un pas al costat va moure el tauler de joc, però és el líder socialista qui continua portant la iniciativa.
El PSOE mira amb desconfiança Unides Podem perquè l'objectiu sempre ha estat empetitir l'amenaça que representava per al bipartidisme, encara que això impliqui jugar amb el botó vermell de la repetició electoral.
L'oferta de govern de coalició podria millorar en les pròximes hores -hi ha temps fins dijous i s'esperen negociacions-, però a Ferraz no acceptaran mai que aquest sigui un executiu plenament bicolor.
Per això l'equació és tan difícil de resoldre.
Sánchez i "el problema de convivència" a Catalunya.
A l'espera de la sentència del Suprem i amb els seus principals dirigents empresonats, l'independentisme havia fet un esforç d'anàlisi que superés la visceralitat.
Quins elements són imprescindibles per justificar l'abstenció, es preguntaven a ERC i Junts per Catalunya?
Un pacte del PSOE amb Unides Podem, primer, i un discurs de Sánchez mínimament comprensiu amb el plet català eren ingredients indispensables.
Però el desacord públic entre l'esquerra espanyola i les llacunes del candidat a l'hora de diagnosticar la realitat catalana han dibuixat un terreny massa àrid.
Com ja va fer Miquel Iceta, Sánchez continua diagnosticant la proposta sobiranista com un "problema de convivència" entre catalans.
Si el conflicte és domèstic, l'Estat no hi té responsabilitat.
El líder del PSOE no es creïble perquè ja va admetre a Pedralbes que aquest era un conflicte polític.
A Catalunya no ha fallat la convivència, a Catalunya li ha faltat sempre el reconeixement.
El dèficit d'atenció va tenir com a última expressió la sentència de l'Estatut, punt de partida d'un procés que ha estat llegit a Madrid amb una incomprensió creixent.
Quina solució aspira a aportar Sánchez sense atendre la base de la discrepància?
Només el to singularitza el PSOE de les receptes de PP i Ciutadans?
Sánchez i els cooperadors necessaris.
Són precisament Pablo Casado i Albert Rivera qui millor entenen el candidat socialista.
Tots dos buscarien les mateixes dreceres per accedir a la Moncloa si fos al seu abast.
Només cal comprovar les seves aliances amb l'extrema dreta en ajuntaments i comunitats autònomes per comprendre les fronteres difuses dels principis polítics.
Per això i per la coincidència en situar la Constitució com un mur, Sánchez els ha demanat insistentment una abstenció en la investidura, un vot de concessió a Rajoy que el líder del PSOE es va negar a emetre en el passat.
El problema per a l'independentisme és que només Pablo Iglesias parla un llenguatge empàtic amb la diferència perifèrica de l'Estat.
I ja sabem que Iglesias i l'artefacte desgastat de Podem són avui en mans d'un PSOE inflexible.
En mans de Sánchez, l'obtús.

Response: Sánchez no ha aconseguit el suport suficient per ser investit en la primera votació al Congrés. El candidat ha desplegat un programa de govern progressista, però dins dels marges còmodes del PSOE, i ha menystingut la carpeta catalana. El PSOE mira amb desconfiança Unides Podem i l'objectiu sempre ha estat empetitir l'amenaça que representa per al bipartidisme.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els treballadors de Saint-Gobain de l'Arboç (Baix Penedès) s'han manifestat aquest diumenge per denunciar el tancament de la divisió Glass de la cristalleria.
La protesta, que ha aplegat unes 400 persones, ha arrencat davant de la planta i ha recorregut un tram de l'N-340 al seu pas pel municipi de l'Arboç.
La mobilització ha rebut el suport dels alcaldes i diputats de la comarca que s'han sumat a la marxa en una segona capçalera.
El president del comitè d'empresa, José Alberto Garcia, ha celebrat que tota la plantilla hagi secundat la vaga indefinida, iniciada aquesta matinada.
"Ens enfrontem a l'empresa amb molta més força i amb un missatge clar: que els treballadors estan disposats a lluitar", ha defensat.
La lluita dels treballadors de Saint-Gobain continua.
Per segon diumenge consecutiu, s'han manifestat per a aturar el tancament de la planta de Glass, dedicada a la fabricació de vidres plans per a cotxes.
Els manifestants s'han aplegat a les sis de la tarda a les portes de la fàbrica, on han rebut el suport dels alcaldes de la comarca, com ara el del Vendrell, de Banyeres del Penedès o el de l'Arboç.
També han intervingut en els parlaments el vicepresident de la Diputació de Tarragona, Quim Nin, o les diputades al Parlament d'ERC i de Podem, Lluïsa Llop i Yolanda López, respectivament.
Tot seguit, els manifestants han marxat direcció a l'N-340 al crit de 'No al tancament' de la planta, amb pancartes i cartells reivindicatius, al ritme d'una batucada.
Els treballadors han tallat aquesta via i han recorregut uns tres quilòmetres al llarg de la marxa.
La protesta, que ha durat unes dues hores, l'han encapçalat els representants sindicals, seguits dels alcaldes i diputats en una segona capçalera.
El president del comitè d'empresa, José Alberto Garcia, ha defensat que la divisió Glass és viable i ha denunciat la postura de la direcció de la multinacional.
"Segons el departament tècnic de l'empresa a aquest forn encara li queda un any i mig de vida, això vol dir que fins a final d'any del 2021 i fins i tot del 2022 es podria allargar; ens volen tancar abans d'hora.
Demanem que continuï durant la via útil i la reconstrucció del forn", ha reclamat.
Garcia també ha denunciat que el cessament de l'activitat de la divisió Glass no només suposaria l'acomiadament de 122 treballadors directes, sinó dels treballadors i empreses subcontractades.
A més, ha apuntat que el tancament parcial acabaria posant en dubte la continuïtat de l'altra planta de l'empresa a l'Arboç, la divisió Sekurit, on treballen 260 persones.
"Parlem de mil treballadors amb les seves respectives famílies", ha indicat Garcia.
"Estem disposats a seguir la lluita"
A banda de la mobilització, la totalitat de la plantilla ha secundat el primer dia de la vaga indefinida, tal com han assegurat des del comitè d'empresa.
La vaga està prevista que s'allargui fins que es resolgui el conflicte laboral o almenys durant els 30 dies previstos en el període de negociació.
Garcia ha explicat que s'han complert amb els serveis mínims establerts, fixats en set i dos treballadors en les divisions de Glass i Sekurit, respectivament.
Habitualment, treballen onze i 33 persones en cada torn els diumenges.
"L'inici de la vaga ha anat molt bé, el 100% de la plantilla s'ha plantat.
Ens enfrontem a l'empresa amb molta més força i amb un missatge clar: que els treballadors estan disposats a seguir la lluita", ha valorat Garcia.
Els representants sindicals es reuniran aquest dilluns amb el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, i amb representants del Ministeri d'Indústria per trobar una solució al conflicte laboral.
A la reunió, que es farà per via telemàtica, també hi participaran els alcaldes de l'Arboç i de Banyeres del Penedès.
Pel que fa a les manifestacions, continuaran la setmana vinent i ja s'ha convocat una altra protesta el pròxim diumenge.

Response: Unes 400 persones s'han manifestat davant la planta de Saint-Gobain de l'Arboç per protestar contra el tancament de la divisió Glass. Els treballadors de la planta s'han declarat en vaga indefinida. El president del comitè d'empresa ha afirmat que la divisió és viable i que el cessament de l'activitat no només suposaria l'acomiadament dels 122 treballadors directes, sinó també dels subcontractistes.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Brauli Duart ha anunciat aquest dilluns en un ple extraordinari del consell de govern de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) que deixa temporalment la presidència d'aquest òrgan per motius de salut.
El fins ara president de l'ens, però, es mantindrà com a conseller.
Duart ha renunciat al càrrec després de tancar la nova estructura de la CCMA i l'exercici pressupostari 2015.
A partir d'ara, Núria Llorach exercirà les funcions de presidenta, després que en el mateix ple hagi estat nomenada vicepresidenta de la CCMA.
Tot i deixar la primera línia en la gestió executiva de la CCMA, Brauli Duart ha explicat centrarà esforços a "col·laborar en el disseny de les estratègies de futur dels mitjans de la Corporació i, especialment, a potenciar les relacions de col·laboració i reciprocitat per fer realitat un espai comú de comunicació amb els pobles amb els que compartim llengua, història i cultura".
En el consell extraordinari, Brauli Duart ha presentat els eixos bàsics de la gestió i resultats dels quatre anys en què ha estat al capdavant de la Corporació, un període que ha qualificat de "difícil, convuls en ocasions, però sempre apassionant i compromès".
El fins ara president ha remarcat que la realitat d'una profunda crisi econòmica que ha reduït en una tercera part els recursos de la CCMA "ha obligat la Corporació, per primera vegada en la seva història, a fer un esforç de contenció de la despesa i d'optimització de recursos d'una dimensió inèdita".
Duart també ha assegurat que la gestió adequada d'aquesta complexitat ha permès tancar l'exercici 2015 assolint l'estabilitat pressupostària de la Corporació i amb deute zero.
Pel que fa als resultats, el fins ara president ha precisat que, malgrat els ajustos i la fragmentació de l'audiència, TV3 ha mantingut el lideratge durant els darrers sis anys, uns resultats inèdits en la seva història, sent la televisió generalista més ben valorada pels catalans i amb uns informatius líders en credibilitat, confiança i imparcialitat.
Al seu torn, Catalunya Ràdio ha tancat el 2015 amb el rècord històric anual d'audiència des de la seva creació i és referència informativa indiscutible.
Duart ha instat el Consell a continuar treballant en la línia estratègica fixada el 2011 per garantir el futur i assolir l'eficiència dels mitjans de la Corporació: "No ens podem limitar a aplicar criteris d'austeritat i reducció pressupostària sinó que cal continuar impulsant els canvis necessaris per aconseguir la millora de la productivitat i l'optimització de la despesa.
I això sense renunciar a continuar sent un referent d'innovació i capdavanters en l'àmbit audiovisual".
"No adaptar-se adequadament a la nova realitat -ha afegit-, pot comportar que els mitjans de la Corporació deixin d'interessar l'espectador i que el seu cost social i econòmic pugui acabar sent insostenible, com hi ha exemples recents més enllà del nostre territori".
En la seva primera intervenció davant del consell de govern, Núria Llorach, ha agraït els bons resultats de gestió i el compromís assumit aquests anys per Brauli Duart, en una etapa extremadament complexa, i ha valorat la capacitat que ha demostrat per generar consensos en el si d'un consell de govern amb procedència molt plural però on pràcticament el 100% dels acords que s'han adoptat durant el seu mandat s'han assolit per unanimitat.
Núria Llorach ha expressat la seva voluntat de "treballar per mantenir l'alt nivell de qualitat del servei de comunicació que presten els mitjans de la Corporació, com a mitjans nacionals de Catalunya".
En aquesta línia, Llorach, que és membre del consell de govern de la CCMA des de gener de 2008, ha anunciat la seva intenció de continuar el procés d'implantació d'un nou projecte empresarial que té com a objectiu essencial garantir l'èxit de l'actual model de servei públic i contribuir a la viabilitat futura de la Corporació.
Un projecte basat en un canvi de concepció cap a la simplificació organitzativa, la potenciació de la visió integral de creació i distribució de continguts i l'eficàcia en la gestió.

Response: Duart ha anunciat que deixarà la presidència de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals per motius de salut. Núria Llorach assumirà el càrrec de presidenta. Duart ha presentat els eixos bàsics de la gestió i els resultats dels quatre anys en què ha estat al capdavant de la corporació, destacant que TV3 ha mantingut el lideratge durant els darrers sis anys.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El govern espanyol afirma que l'aplicació del desviament obligatori de camions de l'N-340 cap a l'AP-7 no ha variat ni un sol centímetre però destaca que encara "s'estan ultimant alguns detalls" per tal de poder aplicar-ho.
Enric Millo, delegat a Catalunya, ha explicat en una visita a Tarragona que "hi ha una complexitat de tipus administratiu i financer que s'ha d'acabar de tancar i posar en pràctica al més aviat possible".
El representant del govern liderat per Rajoy ha apuntat que totes les mesures es portaran a terme quan es resolguin aquests detalls que afecten els ministeris de l'Interior, Foment i també a la DGT i l'empresa concessionària.
Millo ha explicat, l'endemà que es produís un accident amb tes víctimes mortals al Vendrell, que també hi ha una certa complicació perquè es traspassen "límits provincials", ja que es vol aplicar que els camioners puguin accedir de forma voluntària des de Castelló.
Sobre això, ha puntualitzat que es vol implementar aquesta mesura perquè "el nus d'entrada a l'AP-7 per Tarragona té un problema de capacitat d'accés", que cal recordar que serà l'accés obligatori.
De la mateixa que va fer el ministre de Foment, Íñigo de la Serna en la seva vista a Tarragona el passat mes de desembre, ha dit que s'està abordant el tema però sense calendaris, no vol posar terminis.
En aquest sentit, ha dit que "no s'ha parat de treballar, les coses no van al ritme que ens agradaria però la realitat és que s'està acabant de treballar".
Per altra banda, Millo ha lamentat les tres morts que es van produir a l'altura de Coma-ruga i ha volgut solidar-se amb les famílies.
El delegat del govern espanyol ha carregat contra aquells que han fet unes "lamentables vinculacions" de l'accident i la política.
"No hi ha cap causa de caràcter polític, no té res a veure amb l'aplicació del 155 ni mot menys amb qualsevol altre interès" i ha afegit que "lamento que alguns hagin volgut fer política quan hi ha vides humanes que s'han perdut".
A Millo li sembla "poc afortunat que algú vulgui treure rendiment polític" d'aquest accident mortal.
Els alcaldes del territori tornen a exigir celeritat al govern espanyol
Aquest matí, diversos alcaldes del Pacte de Berà s'han concentrat a l'Arboç per denunciar la mort de tres persones a l'N-340, al seu pas per Coma-ruga.
Els batlles han fet tres minuts de silenci per les tres víctimes, veïnes del municipi, que van perdre la vida en un accident múltiple i han tornat a exigir celebritat al govern espanyol en l'aplicació del desviment obligatori dels camions cap a l'AP-7.
Aquest diumenge, cap a les quatre de la tarda, un camió va fer la tisora i va col·lidir amb dos turismes.
A conseqüència del xoc, els tres ocupants d'un dels dos turismes, tots veïns de l'Arboç, van morir.
Pel que fa a l'altre turisme, els tres ocupants van resultar ferits menys greus i van ser traslladats a l'hospital comarcal del Vendrell.
Les mesures que s'han d'executar per reduir la sinistralitat i la perillositat
El 4 de setembre, el llavors conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, va afirmar que els camions que circulen per la carretera N-340 s'haurien de desviar obligatòriament cap a l'autopista AP-7 a partir de l'1 de gener per reduir la perillositat de la via i que hi hagi més accidents.
Aquest anunci es va fer després de reunir-se amb els alcaldes del Camp de Tarragona, les Terres de l'Ebre i el Penedès afectats pel pas d'aquesta via.
Les mesures que estan previstes, a banda de l'entrada voluntària a l'autopista a Castelló, són que es bonificarà el 42,5% del preu del peatge per als camions de pas, el 50% per als camions que facin desplaçaments locals i el 100% per als vehicles lleugers.
En aquest darrer cas, els conductors dels cotxes hauran d'entrar i sortir per un dels accessos de l'AP-7 entre Alcanar i Vilafranca Sud en un termini de 24 hores.

Response: El govern espanyol diu que segueix en peu la decisió d'obligar els camions a utilitzar l'AP-7, però que encara s'estan ultimant alguns detalls. Els alcaldes del Pacte de Berà li han exigit més rapidesa en l'aplicació d'aquesta mesura, després de la mort de tres persones en un accident. També inclou una bonificació del 42,5 % del preu del peatge.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’article 155 de la constitució espanyola permet al govern espanyol de suspendre l’autogovern d’una comunitat autònoma per mitjà de la retirada de competències.
La invocació d’aquest article és el fantasma recurrent al qual apel·len l’extrema dreta i els sectors més durs del PP i de Ciutadans quan volen espantar la Generalitat i la ciutadania de Catalunya.
El 155 s’ha brandat per intimidar, però fins ara ha resultat més una amenaça que no pas una possibilitat real, perquè per aprovar-lo al senat espanyol s’ha de recórrer un procediment feixuc i llarg que a la pràctica és inaplicable.
Ahir, de nou, el PSOE va obrir la porta per primera vegada a imposar el 155.
‘No sabem què passarà.
Pronunciar-nos-hi de manera categòrica seria imprudent.
I ahir a la tarda mateix, els socialistes van matisar-ho per rebaixar la polèmica creada al matí.
Segons fonts consultades per l’ACN, el PSOE va assegurar, de nou, que no s’havia mogut de la seva proposta inicial.
Malgrat haver-lo descartat oficial fa ja setmana fa uns quants dies, el portaveu del govern espanyol, Íñigo Méndez de Vigo, també va repescar la possibilitat del 155.
‘Sense renunciar a res és sense renunciar a res’, va dir, fent referència a les mesures que podia prendre el seu govern per provar d’impedir el referèndum del primer d’octubre.
L’executiu espanyol va filtrar la setmana passada que es podia activar en només cinc dies.
I tot plegat, malgrat que a mitjan agost el portaveu del PP al congrés espanyol, Rafael Hernando, havia descartat l’aplicació de l’article.
Un procediment feixuc
Ara, el 155 ha de menester almenys quatre mesos per a aplicar-se.
Ho explicava el catedràtic espanyol de dret Jorge Esteban, en un article a El Mundo.
Esteban és un ferm partidari d’aquesta mesura dràstica, però lamenta que calgui l’acord del senat espanyol i que l’article 189 de la cambra n’alenteixi el procediment.
El PP hi té majoria absoluta, al senat, i podria forçar el reglament i avançar els terminis, però el procediment és feixuc igualment.
El primer pas és que el govern espanyol reclami a la Generalitat que no faci el referèndum, de manera oficial.
No hi ha cap termini per a la resposta del govern a aquesta demanda.
El segon pas és que el govern espanyol comuniqui al senat que vol aplicar el 155, i també l’abast, i que provi que la Generalitat ha desobeït la seva ordre.
El tercer pas és un escrit de la mesa del senat a la Comissió General de les Comunitats Autònomes, que al seu torn podria demanar estudis i opinions o encarregar informes.
En aquest cas, el procés s’endarreriria més temps.
Mentrestant, el president del senat ha de demanar al president de la Generalitat que respongui a les acusacions del govern espanyol i que nomeni algú que el representi en tots els tràmits que farà el senat.
Després hi ha previstes les deliberacions, en les quals participen tots els senadors, el govern espanyol i la Generalitat.
L’últim pas és la formulació de la proposició de la ponència i l’enviament al ple del senat per a sotmetre-la a votació.
Jorge Esteban també va dir que, a parer seu, la mesura més adequada és l’estat d’excepció, que ha de ser aprovada pel congrés espanyol.
De fet, les actuacions que aquests últims dies han dut a terme la fiscalia espanyola i la Guàrdia Civil ja han estat denunciades pels partits independentistes com un estat d’excepció encobert.
Alternatives al 155
El govern espanyol té sobre la taula algunes alternatives a l’article 155.
La llei de seguretat permetria de mobilitzar els Mossos d’Esquadra.
Tanmateix, Esteban descartava aquesta via.
Així mateix, el jurista Josep Costa també desmuntava l’argumentació de l’extrema dreta per a invocar l’aplicació d’aquesta llei.
Sembla que la via que ha triat el govern espanyol és la repressió individual mitjançant el poder judicial: citacions judicials, amenaces d’inhabilitacions, la possibilitat d’haver de respondre amb el patrimoni… En definitiva, sancions econòmiques als càrrecs electes catalans.
Això, sumat a l’estat d’excepció encobert que només el sobiranisme i Podem han denunciat públicament.
Al marge dels instruments que l’estat espanyol tingui a les mans per a evitar el referèndum de l’1 d’octubre, el poder judicial espanyol també pot emprendre un camí paral·lel per a entrebancar al full de ruta: inhabilitacions ràpides i sancions econòmiques a càrrecs electes.

Response: El PSOE ha obert la porta a imposar l'article 155 per primera vegada. Aquest article permet suspendre l'autogovern d'una comunitat autònoma retirant les seves competències. Tot i que la seva aplicació és complicada, el PP i Ciutadans sovint l'han invocat per espantar la Generalitat i la ciutadania catalana, i a fi d'evitar que se celebri el referèndum.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La manca de semiconductors i microxips que aquesta setmana ha obligat a aturar la producció a la planta de Seat a Martorell es fa notar als concessionaris.
L’espera per comprar un cotxe nou s’ha disparat, amb retards que en alguns casos superen els vuit mesos, i ha enfonsat les matriculacions de l’agost a un 34%, el pitjor nivell d’aquests darrers deu anys o quinze.
Com a alternativa, molts consumidors opten pels vehicles d’ocasió, però la patronal Fecavem avisa que l’estoc també va minvant.
“Si a final d’any no tenim una recuperació ràpida de subministraments de peces, tindrem una baixada d’estocs important.
És un perill que esperem que se solucioni com més aviat millor”, avisa Jaume Roura, president de Fecavem i l’UPM.
A les comarques gironines, la falta de microxips ja afecta les vendes, amb caigudes entre un 20% i un 30%.
L’associació d’empresaris de comerç i reparació de vehicles i embarcacions (CORVE) de Girona diu que el problema creixerà a partir d’aquest darrer trimestre de l’any.
El president de l’entitat, Jordi Solà, explica que els retards més grans són de vehicles que tenen molts sistemes multimèdia.
Per la seva banda, Jaume Roura indica que la dificultat més gran per a entregar els cotxes és en els entre deu mil euros i vint-i-cinc mil, els més utilitaris.
Diu que, per a un cotxe nou, hom es pot haver d’esperar entre deu setmanes i vint, segons cada vehicle.
El temps d’espera per a rebre un vehicle configurat a la carta s’ha duplicat a les comarques gironines.
Fins ara, podia tardar un mes a arribar i ara en passen tres, pel cap baix, segons que explica Solà.
En els que porten més microxips al sistema, el retard pot arribar als vuit mesos.
“No tenim xifres exactes perquè és una situació molt variable”, explica Roura, i afegeix que el retard afecta totes les marques.
Diu que la incertesa sobre la data d’entrega origina “moments delicats i preocupants” per als venedors, que volen donar el millor servei possible, però es troben amb limitacions.
Jordi Solà diu que les marques europees són les que acumulen més retards en les entregues de vehicles.
De tota manera, puntualitza que aquests darrers les marques asiàtiques també han notat la manca de microxips i comencen a haver-hi retards.
Tants mesos d’espera han fet que molts consumidors cerquin cotxes d’ocasió.
“Els preus d’aquest mercat creixen”, diu Solà, atès que garanteix una transacció més ràpida que no en els fets a mida.
Roura també ho ha destacat: “En el pitjor agost de la història en vendes de cotxe nou, les de vehicle d’ocasió han augmentat.”
“Hi ha més estoc, més disponibilitat, i el client té una oferta de preu més bona”, diu.
Tot i això, alerta que l’estoc del vehicle d’ocasió també baixa per la crisi dels microxips.
Per una altra banda, els concessionaris també han detectat que hi ha conductors que opten per reparar avaries costoses per estalviar-se els mesos d’espera.
En canvi, fa uns mesos, molts conductors optaven per canviar el vehicle, explica Solà.
Roura diu que la renovació del parc és bàsica en l’àmbit seguretat i reducció de les emissions i reclama al govern espanyol que subvencioni també la compra de vehicles amb motor de combustió.
“A efectes de contaminació, avui es pot comprar tranquil·lament un dièsel o benzina, que no són cotxes contaminants perquè les tecnologies s’han adaptat al segle XXI”, sosté.
La crisi mundial de manca de semiconductors i microxips afecta totes les marques de vehicles, i no és solament al mercat de l’automòbil.
De fet, segons Roura, que també és el president de la patronal de la metal·lúrgia UPM, la falta de matèries primeres com ara coure, acer, alumini i equips tancats que vénen de països asiàtics causa una situació preocupant que amenaça la continuïtat d’empreses i llocs de feina.
Roura avisa que la situació es pot agreujar a final d’any, i exigeix una actuació contundent de les administracions.
Coincidint amb la primera reunió del Pacte Nacional per la Indústria, diu que cal potenciar el sector al màxim.
També ha reclamat d’allargar els expedients de regulació temporal d’ocupació (ERTO) i ajudar econòmicament la indústria metal·lúrgica, que té un pes del 30% de tota la indústria catalana.

Response: La falta de semiconductors i microxips a la indústria de l'automòbil està afectant la producció de cotxes. Els concessionaris registren una caiguda del 34 % en les matriculacions a l'agost, la pitjor xifra de la dècada. Davant d'aquesta situació, molts consumidors opten per la compra de vehicles de segona mà, però també s'està reduint el seu estoc.