Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La presidenta del Parlament d'Aragó, la membre de Podem Violeta Barba, ha estat colpejada per una ampolla d'aigua plena llançada pel grup de centenars d'ultres que estan assetjant el recinte de Saragossa on s'està celebrant l'assemblea de càrrecs electes impulsada per la formació liderada per Pablo Iglesias.
La mateixa policia alerta que no tenen prou reforços.
De fet, el govern espanyol ha ordenat mobilitzar reforços policials i els ha traslladat a Catalunya per intentar frenar l'1-O.
Barba ha sortit un moment a fora per parlar amb el dispositiu policial però, de sobte, ha rebut el llançament de l'ampolla, que l'ha colpejat al pit.
Segons ha explicat ella mateixa, es troba "bé".
Un altre moment de tensió s'ha viscut quan els ultres han sacsejat el cotxe de la diputada de Podem, Àngels Martínez.
A banda, els mateix ultres, amb banderes espanyoles, han increpat amb contundència els periodistes que informaven des del lloc.
"Xusma", "traïdors" o "venuts" han estat alguns dels crits que els han dedicat.
Amb l'augment de persones concentrades, la policia ha informat que no pot garantir la seguretat de l'acte perquè, segons fonts de l'organització, la majoria de reforços "són a Catalunya".
NacióDigital ha presenciat com els manifestats s'han apropat als periodistes i els han intentat arrencar de les mans els mòbils.
La policia ha obligat els periodistes a no sortir del recinte per no "provocar".
Així doncs, la policia els ha obligat a entrar i no els permet informar d'aquest incident, malgrat que han insistit que tenien "dret a la informació".
Un cop ha acabat l'acte, el públic i els electes han acabat sortint en bloc i escortats, després d'hores de setge, davant de greus insults dels concentrats a l'exterior del recinte.
— NacióPolítica (@naciopolitica) 24 de setembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 24 de setembre de 2017
— Sara González Muñoz (@Sara_Gonzalez) 24 de setembre de 2017
— Sara González Muñoz (@Sara_Gonzalez) 24 de setembre de 2017
— Laia Vicens (@laiavicens) 24 de setembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 24 de setembre de 2017
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha exigit explicacions al govern del PP sobre "per què desprotegeix a centenars de càrrecs electes mentre té milers de policies parats al Port de Barcelona".
Ho ha dit al Twitter, des d'on ha expressat el seu suport a Violeta Barba, i ha criticat: "Hi ha els qui, a falta d'arguments, utilitzen la violència contra els qui defensen el diàleg".
— Ada Colau (@AdaColau) 24 de setembre de 2017
En un comunicat emès hores més tard, la delegació del govern espanyol a Aragó explicava que la "concentració espontània no comunicada" dels ultres havia començat amb unes 150 persones que van reduir-se fins a 40 i que al migdia van arribar a ser-ne 600.
Segons assegura, la Policia Nacional espanyola "ha format cordons policials que han assegurat l'entrada i la sortida del recinte esportiu, en una actuació policial correcta i proporcionada", a la vegada que "els comandaments de la Policia Nacional han estat en tot moment en contacte amb el cap de seguretat de Podem i amb els responsables de l'organització de l'acte" per donar les indicacions que garantissin la sortida dels assistents.
Malgrat tot, el govern espanyol reconeix que "hi ha hagut instants de tensió i alguns incidents aïllats", així com, quan ha sortit Violeta Barba, una ampolla de plàstic l'ha colpejat.
Tot i això, no relata més xocs i, de fet, assegura que no hi ha hagut "incidents remarcables" i els agents policials han "acompanyat en tot moment" els assistents a l'assemblea de Podem "per assegurar la seva protecció" mentre sortien a peu.
El resultat de l'operació han estat 15 persones identificades i un agent fert lleu per una agressió sense concretar.
TV3 denuncia una "agressió a la democràcia i a la llibertat d'informació"
Aquest diumenge a la tarda, TV3 ha denunciat una "agressió a la democràcia i a la llibertat d'expressió" per part dels ultres concentrats a l'assemblea de Podem.
La CCMA ha denunciat que els manifestants d'ultradreta han atacat un cotxe de TV3 mentre cobria la informació de l'acte de la formació morada.
A més, afegeixen, recorden que la Policia Nacional els ha fet quedar-se dins del recinte perquè "no en podia garantir la seguretat".
"Són fets que atempten greument contra el respecte i la convivència, valors clau en una societat on la llibertat d'informació també ha de ser una garantia fonamental, exigida per tots i protegida de qualsevol tipus de violència", apunten al text.

Response: Un grup d'ultres ha llançat una ampolla d'aigua plena a la membre de Podem i presidenta del Parlament d'Aragó, Violeta Barba. Els fets han tingut lloc mentre assistia a l'assemblea de càrrecs electes convocada per Podem a Saragossa. Els ultres també han assetjat altres persones, entre les quals, la diputada de Podem Àngels Martínez i els periodistes allà congregats.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Pagesos afectats per l'incendi del juny a la zona de la Ribera d'Ebre, les Garrigues i el Segrià consideren insuficient el pla de xoc anunciat per la consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, que va proposar ajudes directes per la neteja dels boscos cremats i crèdits tous pels propietaris de finques afectades.
El president d'Asaja i portaveu dels agricultors afectats per l'incendi de Ribera d'Ebre, Pere Roqué, diu que els pagesos estan "desil·lusionats" amb la proposta ja que abans de la mesura del crèdit tou cal primer que hi hagi una ajuda directa a les explotacions.
Per aquest motiu anuncien una nova manifestació per diumenge a les 18h a Flix i reclamen una reunió urgent amb Jordà la setmana que ve.
Lamenten que se'ls emplaci al setembre i li recorden que "els pagesos afectats no marxen de vacances".
(S'afegeix que UP també considera insuficients les mesures anunciades pel Govern)
La consellera d'Agricultura, Teresa Jordà, va anunciar una ajuda directa per netejar els boscos de la fusta cremada, que es farà aquest agost, i una línia de crèdits de 5 milions d'euros, els interessos dels quals aniran a càrrec del departament.
També va anunciar una inversió de 3,5 milions d'euros per estendre el reg de suport a tota la zona afectada per l'incendi.
D'ajuts a fons perdut, Jordà es va emplaçar a seguir-ne parlant al mes de setembre, depenent també dels pròxims pressupostos, tot i que es va comprometre a estudiar cas per cas totes les demandes i necessitats.
Els agricultors i ramaders afectats per l'incendi de la Ribera d'Ebre no en tenen prou i reclamen ajudes directes per recuperar les seves explotacions.
"La mesura del crèdit pot ser interessant, sempre i quan primer hagi una ajuda directa per tirar endavant, per a aquelles explotacions que els calguin més diners a més de l'ajuda directa", explica Roqué.
Roqué lamenta que des del departament es bloquegi una solució ràpida i es digui que fins al setembre no es pot parlar d'ajudes directes.
"La gent del camp no marxa de vacances.
Estaran a les explotacions intentant treure tota la fusta cremada que tenen".
És per això que exigeixen a la consellera una reunió "coherent" la setmana que ve amb els propietaris i des de Bovera s'ha convidat Jordà perquè visiti el municipi i parli directament amb els afectats sobre el terreny.
Des de l'anunci de la consellera aquest dimecres, els afectats estan reenviant un missatge de mòbil als seus contactes en què els fan saber que estan "cremats" i exigeixen que no se'ls "enganyi".
Pregunten a la consellera d'Agricultura si sap "què vol dir ser agricultor".
No entenen que el departament destini diners a netejar boscos cremats i que en canvi als pagesos els hi ofereixi crèdits tous.
"No en volem de diners a tornar, volem diners a cost zero per reactivar les oliveres i finques cremades", concreten.
Així, li pregunten a la consellera si s'ha preguntat "de què menjarà el pagès quan li arribin les factures del reg que ha hagut de reposar perquè s'ha cremat" i "què menjarà aquest hivern quan no tindrà ingressos perquè la seva collita ha minvat".
UP també considera "insuficients" els ajuts anunciats per Agricultura
Unió de Pagesos (UP) també considera "insuficient" la proposta d'Agricultura sobre les mesures urgents per pal·liar els danys ocasionats per l'incendi forestal de la Ribera d'Ebre.
El sindicat alerta que les mesures aprovades aquest dijous pel Govern no contemplen els ajuts per compensar les pèrdues de renda de la pagesia professional que tenen danys significatius en la producció d'enguany o que en continuaran tenint els propers anys, "sense els quals no es pot garantir la continuïtat de la seva activitat professional".
Entenen que atès l'elevat grau d'afectació en aquestes explotacions, no es podran refer només amb préstecs a 7 o 8 anys amb 4 de carència d'amortització i els interessos bonificats.
És per això que UP insisteix que la Generalitat promulgui "urgentment" un decret llei de mesures de reposició immediata, "inajornables per a la reposició d'aquells béns agraris imprescindibles per assegurar la continuïtat i viabilitat de les explotacions agràries".
El sindicat també proposa a la consellera Jordà incloure una discriminació positiva, mitjançant una puntuació específica dins dels criteris de selecció dels ajuts a les inversions en les explotacions agràries de la convocatòria del Contracte Global d'Explotació del 2020, per assegurar que la pagesia professional afectada per l'incendi i que ha de recuperar el potencial productiu afectat, tingui assegurat l'ajut del 35% al 50% a les inversions per a les noves plantacions, instal·lacions i maquinària necessàries per a la seva recuperació.

Response: Els pagesos afectats pel foc de la Ribera d'Ebre demanen una nova reunió amb la consellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Teresa Jordà, per ampliar el paquet de mesures que ha proposat el govern. Els pagesos apunten que la concessió de crèdits tous és una mesura interessant, però és necessari que prèviament es proporcionin ajuts directes a les explotacions agràries.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El País Valencià demana pas.
Fa temps que malda per sortir del pou de les autonomies de règim comú per tenir un reconeixement polític que li asseguri el finançament i les infrastructures que reclama.
El sucursalisme dels seus governants i la invisibilitat a Madrid ha impedit que les seves reivindicacions hagin estat mai escoltades.
Quan era un territori del PP, era el parc temàtic de la corrupció del partit de José María Aznar i Mariano Rajoy.
Quan va arribar el canvi, gràcies a l’acord del Botànic, es va fer net de la corrupció i es va començar a aixecar la veu.
El govern de Ximo Puig, falcat pels nacionalistes de Compromís, amb la vice-presidenta Mónica Oltra, va plantar cara al govern de Mariano Rajoy, sense èxit.
Quan el dirigent del PP va caure i va ser substituït per Pedro Sánchez, el to de Puig va baixar, perquè confiava que es prendrien decisions per a resoldre problemes, però finalment no ha estat així.
Els socialistes diuen que per manca de temps; Compromís i Podem, els altres socis del Botànic, sostenen que és per manca de voluntat política.
Sigui com sigui, diumenge els valencians trien entre renovar el Botànic i tornar a l’època del PP, radicalitzat per la cursa amb Ciutadans i per l’ascens de l’extrema dreta.
Seria una involució del camí recorregut aquests darrers quatre anys.
Els sondatges preveuen que els partits del Botànic podran revalidar la majoria absoluta, amb un reforçament de Compromís i una baixada d’Unides Podem.
Però fins diumenge quan s’obrin les urnes no hi ha res segur.
Els socis del Botànic confien a revalidar la majoria, però pateixen pel resultat de Podem, que voreja el 7% i el llindar per a entrar a les Corts Valencianes és del 5%.
Una barrera poc democràtica que la legislatura passada van intentar modificar, però finalment Ciutadans, que s’hi havia compromès, es va fer enrere.
Quan Sánchez va convocar eleccions espanyoles, Ximo Puig va decidir d’avançar les valencianes, que s’havien de fer el 26 de maig, amb les municipals.
L’excusa del president era donar relleu propi a les eleccions a les Corts i ‘valencianitzar’ el debat, cosa que no ha aconseguit.
El soroll causat per les eleccions espanyoles ha contaminat el debat sobre la política valenciana, com era previsible.
Puig, com expliquen els seus socis de Compromís i Unides Podem, va enfilar-se al carro de Pedro Sánchez i va aprofitar el corrent de vot útil cap al PSOE.
Diumenge sabrem si la jugada li ha sortit bé.
Compromís, que no va compartir la decisió, ha fet una campanya molt desacomplexada, pensada per a projectar la imatge de Mónica Oltra com a presidenta.
Però això és poc probable si el PSPV continua essent el partit més votat.
Aquesta vegada Unides Podem, que estrena candidat amb Rubén Martínez Dalmau, també vol obrir aquesta qüestió i a més entrar al govern.
La legislatura passada va optar per donar-hi suport a les Corts.
La dreta, en canvi, ha recuperat l’anticatalanisme més ranci, de l’època del blaverisme, sobretot el PP d’Isabel Bonig, però també Ciutadans, encapçalat per Toni Cantó.
Tots dos partits han volgut traslladar el conflicte català a València, però amb poc èxit.
Al PP encara li pesa massa la motxilla de la corrupció.
I a Ciutadans el candidat Toni Cantó no dóna gaire de si, malgrat el seu passat d’actor.
La incògnita és el suport que tindrà Vox, que podria ser important sobretot per la caiguda de PP i Cs.
L’extrema dreta arrenca vots de la dreta i, en principi, el fet que entri a les Corts Valencianes no impedirà que es revalidi la majoria absoluta d’esquerres.
De tota manera caldrà esperar a diumenge per saber-ho exactament.
Si finalment es revalida la majoria del Botànic, tornarà a obrir-se el debat sobre qui ha de ser el president, però el PSPV no està disposat a cedir en aquesta qüestió, encara que Compromís i Unides Podem ho demanin.
Si el president és Puig i a Espanya guanya Sánchez, els seus socis li exigiran més fermesa que en la legislatura anterior davant el govern espanyol, sobretot en matèria de finançament.
I la societat civil valenciana també reclama passos endavant en la normalització cultural i lingüística, amb l’aprovació d’una llei d’igualtat lingüística.
Per tant, probablement es repetirà l’acord del Botànic, però haurà de ser un govern diferent.
Amb les mateixes cares però més exigent amb Madrid.

Response: Segons les enquestes, el proper diumenge, PSPV, Compromís i Unides Podem, obtindran majoria absoluta. Les previsions també apunten que VOX esgarraparà alguns vots de PP i Ciutadans i acabarà entrant a les Corts Valencianes. Si, finalment, els partits d'esquerra revaliden el pacte del Botànic, hauran d'arribar a un acord per decidir qui ocuparà la presidència.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La Diputació de Tarragona ha anunciat aquest dimecres que el Pla d'Actuació Municipal (PAM) 2017-2020 s'enfilarà als 80 MEUR -un 60% més que l'actual, que ha estat de 50 MEUR- per impulsar l'economia local i propiciar "la sortida de la crisi".
El seu president, Josep Poblet, ha subratllat que el PAM "més gran que s'ha aprovat mai" concentrarà la injecció econòmica en els dos primers anys -amb 60 MEUR- i permetrà als ens locals, per primer cop, emprar els recursos per regularitzar els comptes i eixugar dèficits generats durant l'exercici.
Poblet ha subratllat que la inversió tindrà un impacte global en l'economia de la demarcació d'uns 150 MEUR.
A més, ha afirmat que l'increment ha estat possible gràcies a la reducció del deute de la Diputació, que ha passat dels 105 MEUR el 2007 a 41 MEUR en l'actualitat, un índex del 29%.
El president de la institució ha afirmat que, de cara als propers anys, preveuen mantenir el volum d'ingressos i continuar reduint els costos estructurals sense disminuir la plantilla.
"És un PAM insòlit i mai esperat", ha afirmat Poblet aquest dimecres durant la presentació del Pla d'Actuació Municipal de la Diputació de Tarragona pel període 2017-2020, que s'aprovarà al novembre.
De fet, el govern de la corporació, integrat pel PDECat i el PSC, havia anunciat a l'octubre la previsió que el PAM podria créixer fins als 60 MEUR, però finalment s'ha acordat que sigui de 80 MEUR: "En temps difícils, hem destinat més diners que mai als municipis", ha reblat Poblet.
El president de l'ens supramunicipal ha explicat que el PAM pretén finançar els 154 municipis i les 5 EMD del Camp de Tarragona i de Terres de l'Ebre, mantenint els criteris de discriminació positiva en favor dels més petits.
De forma orientativa, Poblet ha exemplificat que a Vallfogona de Riucorb (Conca de Barberà) li podrien pertocar 207.000 euros; a Tortosa uns 611.000 i a Tarragona fins a 1,4 MEUR, a l'espera que es concretin les aportacions.
A més, la corporació ha defensat que el programa quadriennal permetrà generar ocupació, impulsar les economies locals i aportar una major qualitat de vida amb l'objectiu de fomentar "la sortida definitiva de la recessió i de la crisi".
Alhora, el PAM "suplirà" la davallada de recursos en altres àmbits de l'administració, ha admès Poblet.
En aquest sentit, Josep Poblet ha constatat que el context econòmic evoluciona favorablement i ha apel·lat a mobilitzar recursos per superar les dificultats.
"Els ens locals poden fer el mateix.
L'acció de la Diputació té la missió d'ajudar i de marcar una referència, perquè en temps difícils és possible fer esforços més grans i ara és quan els hem de fer per sortir de la crisi més forts que mai", ha manifestat el president de la institució.
Poblet ha afirmat que l'impuls del PAM ha estat possible gràcies al rigor pressupostari de la Diputació en els darrers exercicis, durant els quals el deute ha disminuït dels 105 MEUR de l'any 2007 -un 81% sobre els ingressos totals- als 41 MEUR en l'actualitat -un índex del 29%-.
"Tenim una institució sana, sòlida i solvent, que no ha anat al crèdit i paga cada cop menys per amortitzacions i interessos", ha etzibat Josep Poblet, qui ha avançat la previsió de mantenir un nivell d'ingressos semblant, però "sense alegries", i una tendència continuada a la reducció de la despesa.
Així, el govern de la corporació ha recordat que, entre d'altres mesures, s'ha desfet d'una quinzena de seus a la ciutat de Tarragona i ha concentrat la seva acció als ens locals a l'edifici Síntesi, a l'antiga seu de Caixa Tarragona.
A més, Poblet ha afirmat que "mai" s'ha plantejat reduir la plantilla de l'ens, si bé ha apuntat que han optat per la "contenció" a l'hora de cobrir les vacants per jubilació.
A més, descartar aquelles despeses "supèrflues" també han permès "alliberar recursos", ha dit.
Com a novetat, els municipis podran dedicar els recursos a regularitzar els comptes i eixugar dèficits generats durant l'exercici, a més de dedicar-los a inversions concretes o a despesa corrent.
També per primer cop el pla contempla la possibilitat que els municipis i entitats municipals descentralitzades de fins a 1.000 habitants puguin assumir les retribucions del lloc de secretaria-intervenció.
En l'actualitat, la Diputació també disposa d'un servei itinerant de secretaria-intervenció per als ajuntaments que no disposen d'aquesta figura.

Response: La Diputació de Tarragona destinarà 80 milions als municipis amb el PAM 2017-2020. El seu president, Joan Poblet, ha explicat que bona part de la inversió es produirà en els dos primers anys per fer front a la recessió econòmica. El nou PAM possibilitarà destinar recursos a liquidar deute i regularitzar comptes durant els respectius exercicis.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Les borses cauen.
Foto: Laura Busquets/ACN
L'exposició dels bancs francesos al deute grec i, a partir d'aquest dilluns a la tarda, l'accident al magatzem nuclear al sud de França s'han traduït en números vermells a tots els parquets europeus.
L'Íbex 35 tanca amb una caiguda del 3,41% i acumula des de divendres passat una baixada del 7,7% en dos dies.
Encara que la banca espanyola és de les menys exposades al deute grec, el dubte sobre l'impagament hel·lè ha espantat els inversors i aquest dilluns el diferencial amb els bons alemanys se situa als 357 punts.
Qui més se'n ressent són els parquets francès i italià.
A París, el Cac es desploma fins al 4,03 -després de fer-se públic l'accident a Marcoule ha fregat el -5,1%- i Milà perd un 3,89%.
L'indicador londinenc perd un 2,35% mentre que Frankfurt registra un pèrdua del 2,27%.
A més, l'índex de Madrid s'ha situat als 7.640,70 punts.
Aquest dilluns, la pressió més forta dels mercats se situa sobre la prima de risc italiana, que es col·loca vint punts per sobre de l'espanyola, fins al 379 bàsics.
França
L'accident nuclear al magatzem de Marcoule, al sud de França, ha trasbalsat una borsa francesa que ja estava patint una jornada negra per culpa de l'exposició dels seus bancs al deute grec.
De fet, les grans entitats financeres gal·les han tingut fortes pèrdues aquest dilluns, que en el cas del BNP Paribas han arribat fins al 14% en alguns moments del dia.
Crédit Agricole i Société Générale han caigut més d'un 9%, en una jornada en què l'índex Cac 40 de París ha arribat a desplomar-se un 5,1%.
Els dubtes sobre Grècia
Tot i que a França l'accident nuclear ha sacsejat els mercats, són els dubtes sobre una possible suspensió de pagaments de Grècia els que han fet créixer els temors dels inversors arreu d'Europa.
Bona part de les preocupacions estan relacionades amb els comentaris que arriben des d'Alemanya, on el ministre d'Economia, Philipp Roesler, va escriure en un diari que una "suspensió de pagaments ordenada" de Grècia ja no es pot descartar.
Alguns rumors apuntaven que Grècia podria fer fallida aquest passat cap de setmana, però de moment la fràgil economia d'Atenes continua dempeus.
Amb tot, els inversors han rebut amb escepticisme els nous anuncis de reformes del govern hel·lènic, que inclouen la recaptació de 2.000 milions d'euros a través d'un impost a la propietat.
El govern ha anunciat que només té diners per pagar salaris i pensios fins el mes d'octubre, una situació que ha intranquil·litzat els mercats.
A més de Grècia, els inversors lamenten la manca d'acord d'actuació per part de la reunió d'aquest cap de setmana del G-7 a Marsella i els missatges poc esperançadors sobre la situació de l'economia mundial que està donant el Fons Monetari Internacional.
Reforma bancària al Regne Unit
A la borsa de Londres, que està fora de l'euro, les pèrdues també són importants per la publicació d'un informe que recomana un fort programa de reformes del sector bancari.
El text proposa que tots els bancs que treballen al Regne Unit separin les seves operacions comercials de les d'inversió i risc, una opció que pretén protegir els contribuents dels efectes de futures crisis.
A més, també proposa que els bancs tinguin un 10% de capital per prevenir qualsevol crisi, un percentatge major que el recomanat per Basel, que és del 7%.
El Regne Unit va ser un dels països on més va impactar la crisi financera.
Bancs com el Royal Bank of Scotland, Northen Rock o Lloyds van requerir un rescat del govern britànic.
Les entitats financeres han reaccionat en negatiu al pla, amb pèrdues aquest matí de Barclays, Lloyds i Royal Bank of Scotland de fins el 4%.
A la tarda, però, les caigudes a la banca anglesa s'han moderat fins entre el 2% i el 3,5%.
Les pèrdues d'aquest dilluns arriben després d'una jornada negra divendres, quan la dimissió de l'economista en cap del Banc Central Europeu, Jüergen Stark, va enfonsar les borses.
L'alemany Stark va deixar el càrrec pels seus dubtes sobre la compra de bons dels països perifèrics de l'Eurozona.

Response: Aquest dilluns tres dels principals bancs francesos s'han desplomat en Borsa com a conseqüència de la més que probable bancarrota grega i de l'accident al magatzem nuclear del sud de França. Aquest panorama juntament amb les nefastes previsions del FMI i la dimissió de Jüergen Starkhan com a cap del Banc Central Europeu han generat dubtes en els inversors.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Més de 2.000 persones s'han concentrat aquest dilluns a la nit a la plaça del Vi de Girona en solidaritat amb Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, a qui l'Audiència Nacional ha empresonat per sedició.
Responent la crida feta per les entitats sobiranistes, els gironins han corejat consignes contra l'Estat, han reclamat l'alliberament "dels presos polítics" i han clamat a favor de la independència.
Després, els manifestants han acompanyat l'alcaldessa, Marta Madrenas, i els representants de l'ANC i Òmnium a la ciutat a presentar una denúncia conjunta contra l'Estat.
El text es volia entrar a la comissaria de la policia espanyola, però el cos no ho ha permès.
Precisament, a Pedret, des de les deu de la nit ja hi havia concentrades més d'un centenar de persones fent-hi una cassolada.
La denúncia critica que l'Estat empari "la vulneració del dret de llibertat d'expressió, de reunió i d'opinió per defensar una idea política en el marc del dret de pacífica manifestació".
Els gironins han fet sonar les cassoles amb força i han sortit al carrer per protestar contra l'empresonament de Jordi Sánchez i Jordi Cuixart.
A dos quarts d'onze, convocats per l'Ajuntament, les entitats sobiranistes i Girona Vota, més de 2.000 persones s'han concentrat amb estelades a la plaça del Vi per reclamar l'alliberament dels líders de l'ANC i d'Òmnium i criticar que, en ple segle XXI, l'Estat hagi fet "presos polítics".
Els manifestants han corejat consignes a favor de la independència i han clamat lemes com "No hi som tots, falten els presos polítics", "Us volem a casa", "Ni oblit ni perdó" o "Els carrers sempre seran nostres".
Després, els concentrats han començat a marxar fins a la comissaria de la policia estatal, situada a Pedret, per acompanyar l'alcaldessa i els representants de l'ANC i Òmnium, Àdam Bertran i Sergi Font, a interposar una denúncia contra l'Estat.
Allà, ja els esperaven més d'un centenar de persones, que des de les deu de la nit han fet una cassolada davant la seu de la policia.
Quan els manifestants s'han apropat a la plaça Sant Pere, però, ho han fet en absolut silenci i amb les mans alçades.
La intenció era presentar la denúncia a comissaria, però la policia espanyola no ho ha permès, dient que aquesta hora la seva seu ja estava tancada.
Davant la negativa, els manifestants han fet una cassolada de protesta, han corejat proclames a favor de la República Catalana i han cantat 'Els Segadors' a l'uníson.
Vulneració dels drets fonamentals
La denúncia conjunta critica que l'empresonament de Cuixart i Sánchez és "una actuació de caire totalment polític que suposa una vulneració dels drets fonamentals".
A més, l'escrit també carrega contra l'Estat perquè "l'existència de presos polítics a la Unió Europea és un fet inaudit, totalment denunciable i democràticament rebutjable" que vulnera la Declaració Universal dels Drets Humans.
"Res justifica aquesta vulneració, i és aquest fet que es denuncia", diu el redactat, que recorda que Girona té "el deure" i '"l'obligació ètica i jurídica de lluitar per defensar aquests drets".
"No és la llei la que justifica l'aplicació dels drets fonamentals; i per tant, cap llei no en pot eliminar ni tampoc limitar la seva prevalença", subratlla la denúncia que signen conjuntament l'Ajuntament, l'ANC i Òmnium.
A Celrà, moció per unanimitat
El malestar per l'empresonament de Jordi Cuixart i Jordi Sánchez s'ha deixat sentir arreu del país.
I no tan sols al carrer, sinó també als ajuntaments.
Aquest és el cas de Celrà (Gironès), que aquest dilluns celebrava el ple ordinari d'octubre, i que ha aprofitat la sessió per aprovar una moció on reclamen la posada en llibertat "de forma imminent" per als representants de l'ANC i d'Òmnium.
El text, que s'ha aprovat per unanimitat, condemna de "manera enèrgica, alta i clara" la decisió d'empresonar Sánchez i Cuixart, reclama la "suspensió immediata" de tots els processos judicials relacionats amb el referèndum i reitera la petició al Parlament de Catalunya perquè apliqui el resultat de l'1-O i, en conseqüència, "declari la República Catalana independent".

Response: Més de 2.000 persones han protestat contra l'empresonament dels Jordis acusats d'un delicte de sedició per l'Audiència Nacional. La marxa ha arribat fins a la comissaria de la policia estatal. Allà, l’alcaldessa de Girona acompanyada de representants de l’ANC i Òmnium ha presentat una denúncia contra l’Estat per la vulneració del dret de llibertat d’expressió per defensar una idea política.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Xavier Reyes, Manel Parra i Any Martínez, a la roda de premsa d'avui.
Foto: Bernat Ferrer/Nació Digital.
"Som catalans, pertanyem a associacions sardanistes i a hermandades rocieras, escoltem Estopa...".
L'unionisme català s'està articulant, busca un missatge més o menys atractiu per mirar de captar el màxim de complicitats possibles, fora d'estridències o actituds criticables, i té una de les seves proves de foc aquest divendres, 12 d'Octubre, Dia de la Hispanitat.
Però el Moviment Cívic d'Espanya i Catalans, organitzador de la concentració a la plaça de Catalunya de Barcelona per reivindicar que Catalunya som tots.
D'Espanya i catalans, es nega a avançar quants manifestants creu que respondran a la seva convocatòria.
"L'acte pretén expressar un sentiment, no posem les quantitats sobre la taula.
Si ve poca gent, no es tractarà pas d'un fracàs", ha assegurat el portaveu de la plataforma, Manel Parra, en el marc d'una roda de premsa celebrada avui a Barcelona.
Segons que ha deixat clar en més d'una ocasió, la concentració va sorgir arran d'una proposta feta a les xarxes socials per un noi de Mataró, Xavier Reyes, el 18 de setembre, com a reacció a la multitudinària marxa independentista de la Diada.
"El dia 19 ens vam reunir en una cafeteria, i ja som 124 persones adherides a títol individual", ha explicat.
En aquest lapse de temps, i amb recursos escassos, la concentració arribarà on arribarà, ha afirmat, rebutjant que sigui possible traçar cap tipus de comparació amb la manifestació de la Diada, que va comptar amb el suport d'institucions i d'entitats subvencionades, ha ressaltat.
Tot amb tot, la plataforma sí que té confirmada l'assistència de 30 autocars d'arreu de Catalunya que es desplaçaran a Barcelona per la Hispanitat, i ha mantingut contactes amb "petits empresaris, hotelers, penyes, presidents de clubs..." per poder promocionar l'acte: "Un empresari de Manlleu ens farà 250 samarretes, d'altres empresaris ens paguen la publicitat als diaris i ràdios, hem rebut 500 senyeres d'un empresari català i més de 200 d'europees i espanyoles d'un empresari madrileny..."
Catalans i llatinoamericans
Segons Parra, l'acte serà "cívic i convivencial" en el marc de la "festa gran d'Espanya i la festa gran de Catalunya", que alhora servirà per "palesar el projecte comú" amb el conjunt d'Amèrica Llatina.
Així, doncs, és previst que hi intervingui un grup peruà, una hermandad rociera -"que m'agradaria que interpretés el Boig per tu de Sau, però encara no és clar", ha explicat Parra- i un grup de rock català que llegirà el manifest, en castellà.
Per evitar cap possible imatge negativa, associada fins ara a les commemoracions franquistes del 12 d'Octubre a Montjuïc, ha especificat que a la plaça Catalunya no hi voldran "símbols il·legals", sinó només "gestos i actituds que ens uneixin".
I, citant Lluís Nicolau d'Olwer i Pere Gimferrer, ha assegurat que la concentració servirà per expressar "el sentiment espanyol i català, i que tots plegats volem conviure en pau".
"La unitat ens beneficia a tots.
Defensem els valors inherents a la democràcia i no parlem de marcs legals.
Defensem l'autogovern i la convivència", ha assegurat Parra, que s'ha negat a explicar si la plataforma és partidària de convocar un referèndum d'independència.
PP i Ciutadans
La plataforma emfasitza que és totalment apartidista, i per aquest motiu demana a totes les formacions que vulguin ser divendres a la plaça de Catalunya, que hi vagin sense els seus símbols: "Només la bandera d'Espanya i la bandera de Catalunya, coses que ens uneixin."
I, preguntat sobre la possibilitat que acabi esdevenint un partit polític, com li va passar a l'associació Ciutadans, Parra ha respost: "Si això passés, jo abandonaria la plataforma."
De fet, Parra també ha negat que, de cara al 25 de novembre, acabi demanant el vot per a cap partit, tot i que sí que ha assegurat que el moviment se situa "al costat de tots els partits que diuen que se senten catalans i espanyols", citant explícitament Ciutadans i PP.
En canvi, ha deixat al marge el PSC.

Response: Manel Parra, portaveu de la plataforma que organitza la concentració unionista d'aquest divendres, afirma que no tanquen la porta a cap partit. Encara no saben quanta gent hi assistirà, però més enllà d'això, la marxa vol posar de manifest un sentiment que està per sobre de qualsevol ideologia. Parra anima els partits a participar-hi sense exhibir símbols.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Manuel Valls ho intentarà.
Té davant seu setmanes molt difícils, i mesos gairebé impossibles.
El ja exprimer ministre i precandidat del Partit Socialista Francès (PSF) a la presidència de la República després de la renúncia de François Hollande afronta el repte més agosarat de la seva vida: aconseguir que l’esquerra sigui present en la segona volta de les presidencials, el maig vinent, i guanyar-la.
De fet, una enquesta feta pública aquest dimarts el situava cinquè a la primera volta per darrera del candidat de Fillon (Els Republicans), Le Pen (Front Nacional) però també l'exsocialista Emmanuel Macron (En Marxa) i Jean-Luc Mélenchon, líder del Partit de l'Esquerra.
Valls ha de fer molt de camí i el temps no és ara mateix el seu millor aliat.
El 22 i 29 de gener tindran lloc les primàries del PSF, on haurà d’afrontar els seus rivals de l’ala esquerra.
L’exministre d’Economia Arnaud Montebourg apareix ara com el seu contrincant més fort dins del seu partit.
L’exprimer ministre ha començat a contactar amb membres de totes les sensibilitats de la formació i seria tot un punt per ell que Didier Guillaume, senador molt proper a François Hollande, fos el seu director de campanya.
També està fent gestos d’aproximació als seguidors de Martine Aubry, exministra i referent històric d’un sector d’esquerres del PSF.
Fer campanya als “Detroit” francesos
El ja candidat a l’Elisi vol fer campanya en els “Detroit” francesos, els llocs on la crisi ha fet més mal i on ha arrelat el populisme més descarnat.
Valls farà tres o quatre viatges cada setmana per la França irritada, la que ha girat l’esquena al govern socialista i espera les eleccions presidencials per emetre un vot de protesta, fill del malestar.
Per això la primera sortida de Valls és a Doubs, a l’est de la República, al Franc-Comtat, un dels departaments considerats “termòmetre” de la situació social i política a França.
Doubs pateix un procés de desindustrialització que ha tingut un dels seus símptomes en una forta pèrdua de llocs de treball de l’automobilística Peugeot, una de bases econòmiques del departament.
Doubs és un dels llocs en què s’ha reforçat més el Front Nacional.
Unes eleccions parcials l’any passat van donar la victòria en primera volta a la formació de Marine Le Pen, i en la segona, el candidat socialista va aconseguir un triomf per la mínima.
Valls sap que és en places com aquesta on l’esquerra ha perdut la seva hegemonia.
El model social, la bandera de combat
Difícil, molt difícil, però no impossible.
Manuel Valls ha vist de seguida que la candidatura de François Fillon ofereix una via d’atac per qui sigui candidat de l’esquerra.
La proposta de retallades a la funció pública (com la reducció de mig milió de places de funcionaris) feta per l’aspirant conservador ha espantat un sector social.
El polític socialista s’ha proclamat el candidat dels “humiliats de la vida” i ha retret a Fillon proposar unes mesures de caire neoliberal que són pròpies dels anys vuitanta.
Fins i tot ha al·ludit als “efectes nefastos de la mundialització”.
Però el seu principal problema per encarnar els valors de la cohesió social i l’esquerra contra el neoliberalisme és la seva gestió al capdavant del govern.
Un primer ministre còmode pel candidat
La designació de Bernard Cazeneuve pot beneficiar Valls.
En tot cas, no li suposa un problema afegit.
És fonamental que l’ara candidat no es trobi amb un govern socialista que li posi bastons a les rodes durant les properes setmanes.
Cazeneuve només té cinc mesos de mandat per davant i és difícil que pugui deixar empremta, però és un dirigent respectat en el si del PSF.
Va créixer a l’ombra d’un altre baró socialista, Laurent Fabius, antic adversari d’Hollande i Valls.
Però Cazeneuve s’ha fet una posició sòlida gràcies a la discreció i a les maneres suaus amb què ha dirigit el ministeri de l’Interior.
França deu ser dels pocs països on la cartera d’Interior és una bona plataforma política (tant Sarkozy com Valls ho han estat).
L'exprimer ministre té un mes i mig per convèncer els seus que és el millor candidat del PSF.
Li toca reinventar-se a marxes forçades.
Amb molts factors en contra, en el pitjor escenari dels possibles i envoltat d’enemics interns, el candidat Manuel Valls –una barreja no sempre ben administrada d’ambició i aventura-, avança cap al que ell creu que és el seu destí.

Response: L'exprimer ministre francès no ho té gens fàcil per arribar a l'Elisi en les eleccions presidencials del maig. Manuel Valls haurà d'enfrontar-se als seus propis companys de partit en les primàries socialistes i haurà d'aconseguir unir una esquerra fraccionada. També haurà de lidiar amb el descontent de la població per la gestió econòmica i de seguretat del seu predecessor.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La interventora general de la Generalitat, Rosa Vidal, ha declarat al jutjat d’instrucció número 13 de Barcelona que conscientment no ha validat mai cap factura relacionada amb l’1-O.
Així mateix, ha dit que li és impossible de comprovar si el contingut de la factura és real i que va blocar dues partides pressupostàries relacionades amb el referèndum després del requeriment del Tribunal Constitucional espanyol.
La interventora ha declarat com a investigada al jutjat i ha citat l’ex-ministre d’Hisenda espanyol Cristóbal Montoro per a refermar la seva posició i ratificar tots els informes que va enviar al govern espanyol on negava que s’hagués descobert cap euro públic destinat a l’1-O.
Així i tot, fonts jurídiques han explicat que Vidal ha reconegut que va validar una factura de més de 200.000 euros que el Diplocat va emetre a la Generalitat per estudis internacionals sobre processos electorals i referendaris.
Segons la Guàrdia Civil, aquesta partida va servir per a pagar despeses dels observadors internacionals de l’1-O.
Vidal també ha assegurat que a ella no li van arribar mai les factures d’Unipost per distribuir material electoral, perquè havien estat rebutjades prèviament per un gestor subordinat seu.
Avui també ha declarat Frederic Udina, director de l’Idescat, acusat d’haver cedit dades del cens de població al govern que suposadament es van fer servir en el referèndum.
Udina ha explicat que el conveni que va signar amb la Generalitat era plenament legal i que va tenir el seu corresponent informe jurídic que l’avalava.
A més, ha afegit que no té gens d’importància que el conveni no es publiqués al DOGC, perquè és habitual que els convenis triguin mesos a publicar-se, però s’apliquin l’endemà de ser signats.
Fonts jurídiques han explicat que Udina va signar quatre convenis amb la Generalitat, i cada trimestre s’anaven actualitzant les dades del cens que l’Idescat traspassava al govern.
Udina ha dit que no podia saber si les dades finalment es van fer servir per a l’1-O, tot i que el conveni especificava que només eren per a consultes no referendàries.
Qui també ha estat interrogat ha estat Daniel Gimeno, cap de gabinet tècnic de Vice-presidència, que ha negat haver signat el conveni amb l’Idescat.
Finalment, Montserrat Vidal, responsable de processos electorals, ha explicat que el juliol del 2017, quan es va reformular el govern Puigdemont, ella va passar del Departament de Governació a la de Vice-presidència, però li van encarregar els processos no referendaris i la van deixar al marge de l’1-O.
Només ha respost a la seva defensa, i ha assegurat que entre l’agost i el setembre va fer vacances i no va participar en l’organització de l’1-O.
La presidenta en funcions de la CCMA, Núria Llorach, s’ha negat a respondre cap pregunta.
Llorach és investigada perquè TV3 va emetre els anuncis del govern fomentant la participació al referèndum i fa uns mesos ja va ser citada com a testimoni.
Ara, investigada per malversació, no ha volgut respondre.
Factures d’Unipost
El magistrat instructor ha encomanat a la Guàrdia Civil que investigui si l’administradora concursal de l’empresa Unipost va mentir o equivocar-se en el certificat enviat fa uns dies al jutjat en què assegurava que les factures d’un milió d’euros en total emeses per cobrar l’encàrrec del govern per distribuir butlletes de vot i documentació electoral s’havien anul·lat i, per tant, no es podran reclamar.
Segons una interlocutòria del jutge, a la qual ha tingut accés l’ACN, l’anul·lació de les factures és del mateix dia de l’emissió, el 7 de setembre del 2017, cosa ‘contradictòria’ amb el fet que dies després, el 17 i 18 de setembre, s’intentessin cobrar, segons que han declarat diversos testimonis.
Per això, ordena a la Guàrdia Civil que investigui els ‘motius de les contradiccions’ i, si cal, interrogui l’administradora concursal com a testimoni.
MÉS INFORMACIÓ

Response: El jutjat número 13 de Barcelona investiga si Rosa Vidal va ocultar un possible desviament de 2 milions d'euros de fons públics destinats a sufragar despeses de l'1-O. Vidal ha afirmat que conscientment mai no ha validat una factura relacionada amb el referèndum. També ha recordat que després del requeriment del Tribunal Constitucional va bloquejar dues partides pressupostàries relacionades amb l'1-O.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Els cultivadors de Fesols de Santa Pau estan decidits a combatre l'intrusisme que encara hi ha al mercat amb productes que utilitzen el nom d'aquesta Denominació d'Origen Protegida (DOP) sense ser-ho.
En els últims mesos han enviat cartes a una quinzena d'empreses –la majoria de Catalunya- advertint-les que seran sancionades si no deixen de fer-ho i recordant-los que aquest és un producte protegit des del 2015.
Algunes s'han compromès a no fer-ho més mentre que d'altres han demanat més temps per esgotar l'estoc que ja està a la venda.
Des del Consell Regulador consideren que ha arribat el moment de passar a l'acció per posar fi a aquestes males pràctiques.
"A partir d'ara serem molt més estrictes", adverteix el president del Consell Regulador de la DOP Fesols de Santa Pau, Lluís Sunyer.
Aquest cap de setmana han participat a la Fira Orígens d'Olot, on cada any aprofiten per donar a conèixer el producte i començar a vendre la nova collita.
La d'aquest any és la segona que es comercialitza amb el segell de DOP.
Els productors creuen que un any ha estat suficient perquè les empreses que fins ara utilitzaven el nom de 'Fesol de Santa Pau' de forma enganyosa deixin de fer-ho.
Per si de cas, en els últims mesos, han enviat cartes a una quinzena d'empreses, la majoria de Catalunya però també d'altres indrets com ara Navarra o el País València, recordant-los què la DOP protegeix les llavors d'aquest llegum en les seves varietats tradicions, ja siguin seques, cuites i en conserva que s'hagin produït en terres volcàniques.
Concretament, als municipis de Santa Pau, Castellfollit de la Roca, Olot, Les Preses, Sant Feliu de Pallerols, Sant Joan les Fonts i Les Planes.
A la carta, se'ls informa que "qualsevol operador pot ser envasador o elaborador del producte sempre que prèviament s'inscrigui i compleixi la normativa establerta".
En cas contrari, adverteixen, seran sancionades tal com s'estableix a la llei 14/2003 de qualitat agroalimentària.
Segons aquesta norma, la protecció de les DOP inclou totes les fases de comercialització, incloent presentació, etiquetatge, publicitat i documentació comercial i comporta la prohibició de qualsevol informació falsa o enganyosa pel que fa a la procedència, origen, naturalesa o característiques essencials del producte en l'etiquetatge.
Tampoc es poden utilitzar els noms de la DOP amb productes agroalimentaris que no tinguin dret a protecció encara que siguin noms traduïts a altres llengües o inclosos en expressions com ara estil, gust o imitació.
"És hora que el pes de la llei els caigui a sobre, perquè la protecció del producte no s'ha fet per fer bonic sinó perquè es respecti", afirma amb contundència Sunyer, que recorda que fa massa anys que el mercat està ple de falsos fesols de Santa Pau que s'aprofiten de la qualitat d'aquest llegum per vendre de forma enganyosa.
I afegeix que "serà Consum qui haurà de començar la tramitació de les sancions que els facin arribar per activar el protocol en aquests casos".
Bona resposta de la majoria d'empreses avisades
El president del Consell Regulador de la DOP Fesols de Santa Pau explica que la resposta de les empreses a qui han enviat la carta ha estat en general positiva.
En el millor dels casos, els han informat que deixaran de fer-ho i que a partir d'ara els encarreguen directament la cocció i envasat del producte (és el cas de tres empreses) mentre que d'altres s'han compromès a deixar de fer-ho però han demanat més temps per esgotar l'estoc, al·legant que no poden canviar un etiquetatge que ja està al mercat.
Pel que fa a la previsió de les vendes, Sunyer explica que tot fa pensar que el producte d'aquesta nova collita també tindrà molt bona sortida.
"Des que tenim la DOP, la demanda ha anat en augment i estem contents", assenyala el president del Consell Regulador.
La collita d'enguany ha anat "força bé perquè el temps ha acompanyat" i la previsió és arribar a una xifra similar a l'any passat amb unes 50 tones.
Els Fesols de Santa Pau es van començar conrear al segle XVIII i se'ls pot diferenciar perquè són blancs, rodons i amb un pes que oscil·la entre els 18 i 30 grams per 100 llavors.
Les varietats tradicionals protegides són Tavella brisa, Setsetmanera i Gra petit.
El tret més característic però, és el seu gust, suau tot i conrear-se en terres volcàniques.
A mitjans del 2015, es van convertir en el 20è producte català en aconseguir el segell de protecció europeu després d'anys de tramitacions.

Response: El gremi ha decidit acabar amb la moratòria d'un any que havien donat a les empreses que utilitzaven de forma fraudulenta la denominació de fesol de Santa Pau. Els productors els han recordat que és un producte que està protegit en les diferents presentacions del mercat i que només és cultiva a les terres volcàniques de la Garrotxa.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Santa Tecla ha viscut aquest diumenge una Diada agredolça en què la Colla Jove Xiquets de Tarragona ha aconseguit carregar el 3 de 10 amb folre i manilles en primera ronda.
En una plaça de la Font plena de gom a gom, la Jove ha descarregat el 9 de 8 en tercera ronda i han carregat el pilar de 8, després d'un intent desmuntat del 4 de 9 amb folre i l'agulla en segona ronda i, en quarta ronda, un altre 4 de 9 amb folre que ha quedat en intent.
Els Xiquets de Tarragona han descarregat el 5 de 8 i el 3 de 9 amb folre, el primer de la temporada, i se'ls ha resistit el 4 de 9 amb folre, que han deixat en intent desmuntat.
Els Xiquets del Serrallo han descarregat el 5 de 7 i el 3 de 7, mentre que el 2 de 7 els ha fet llenya.
Els Castellers de Sant Pere i Sant Pau han completat el 3 de 8, el 2 de 7 i el 4 de 8.
Els Castellers de Sant Pere i Sant Pau han estat els encarregats d'obrir plaça, i ho han fet amb un 3 de 8 que han descarregat de forma suau.
Quan falten dues setmanes pel Concurs de Castells, la Colla Jove Xiquets de Tarragona ha sortit amb força i ha plantejat el 3 de 10 amb folre i manilles, que només han aconseguit carregar.
El castell ha acabat fent llenya amb una forta caiguda.
Amb tot, l'han celebrat amb càntics i abraçades.
Els Xiquets de Tarragona han optat pel 5 de 8, però l'han deixat en intent desmuntat en la primera ronda.
Per últim, els Xiquets del Serrallo han tornat amb el 5 de 7, que han descarregat.
En segona ronda, els de la camisa verda han descarregat el 2 de 7.
La Jove ha intentat, en segona ronda, el 4 de 9 amb folre i l'agulla.
Els Xiquets de Tarragona han descarregat el 5 de 8.
La tremolor en la descarregada de la catedral ha fet treballar els castellers, que se n'han sortit.
Finalment, els Xiquets del Serrallo han plantejat el 2 de 7, però el castell ha acabat fent llenya abans que l'enxaneta fes l'aleta.
En tercera ronda, la plaça de la Font ha pogut veure quatre castells descarregats.
Els Castellers de Sant Pere i Sant Pau han descarregat el 4 de 8, que han pogut celebrar.
La Jove ha optat per un castell habitual, el 9 de 8, que han descarregat amb serenitat.
El moment més dolç per als Xiquets de Tarragona ha arribat en aquest punt, quan han treballat de valent per descarregat el 3 de 9 amb folre.
Els Xiquets del Serrallo han tancat la tercera ronda completant un 3 de 7.
El 4 de 9 amb folre ha estat el castell que s'ha resistit durant la diada de Santa Tecla, tant a la Jove com als Xiquets.
En quarta ronda els dos n'han fet un intent desmuntat.
Els del Cós de Bou, l'han deixat en intent quan estaven a punt de carregar-lo.
Els del Serrallo han descarregat el 4 de 7.
Finalment, la Jove ha carregat el pilar de 8 amb folre i manilles, que ha cedit; mentre que els Xiquets han descarregat un 4 de 8 serè per tancar una bona actuació.
La diada de Santa Tecla ha començat amb retard i s'ha allargat fins passades les quatre de la tarda.
A l'inici de la jornada, s'ha desplegat una estelada enmig de la plaça, mentre part del públic ha mostrat pancartes per la llibertat dels polítics presos.
Des del balcó de l'Ajuntament, des d'on grups municipals i equip de govern segueixen la diada castellera, alguns regidors de les formacions independentistes han desplegat estelades i pancartes per la llibertat dels líders empresonats.
Des d'aquest punt també ha seguit la jornada l'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, que ha rebut una sonora xiulada a l'inici de la diada i crits de 'Ballesteros, dimissió'.

Response: Aquest diumenge les colles tarragonines han mostrat les seves millors cartes abans de la gran cita del Concurs de Castells de Tarragona. La jornada ha evidenciat el gran moment de forma que viuen les colles de la ciutat, però els resultats no han sigut satisfactoris per a tothom. A destacar el 3d10fm que ha carregat en primera ronda la Jove.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El govern d'Ada Colau s'enfronta al difícil repte de fer compatible el turisme, una important font d'ingressos a la ciutat, amb el dia a dia dels barcelonins.
Els inversors i els pisos turístics han sotmès la capital catalana a una bombolla del preu del lloguer i han restat espai als veïns, amb la qual cosa l'alcaldessa considera imprescindible prendre mesures per trobar un model sostenible.
La CUP ja ha anunciat que s'hi abstindrà, però Colau necessita almenys a ERC per aprovar-lo.
La tinent d'alcalde d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, ja va anunciar aquesta setmana que els barris de Poblenou, Hostafrancs i Sant Antoni s'inclourien a l'anomenada zona 1, on no es permet crear nous hotels, juntament amb els del districte de Ciutat Vella, els barris de l'Antiga Esquerra i Dreta de l'Eixample, part del barri de Sant Antoni, el del Poble Sec i la Vila de Gràcia.
Canvis respecte el pla inicial
Per tal de donar resposta a les peticions de les zones amb més pressió turística de la ciutat, el govern de Colau ha revisat el seu pla inicial per incorporar-hi alguns canvis.
Si bé s'incorporen la Vila Olímpica i el Poblenou a la zona 1, tot el barri del Parc i la Llacuna del Poblenou, pel fet que no té prou densitat per ser inclòs en aquesta limitació, passa a ser zona 2, on es preveu mantenir el nombre de places turístiques.
D'aquesta manera s'elimina bona part de la zona específica del 22@.
El pla inicial mantenia quasi tot el barri de Sant Antoni en zona 2, però finalment, la major part d'aquest barri que també està quedant molt afectat per la bombolla del lloguer i que des de fa dos anys i mig s'ha disparat la seva popularitat arran de l'obertura de bars gastronòmics, també serà determinat com a zona de decreixement.
En quedarà exclosa la zona compresa entre Floridablanca, Gran Via, Paral·lel i Urgell perquè, a criteri municipal, no té prou densitat per justificar que sigui zona 1.
Pel que fa al districte de Sants Montjuïc, s’acorda la incorporació del barri d’Hostafrancs a l'àrea de decreixement.
- La zona 1 és marcada al mapa en color lila.
És l'àrea en la qual ni es permet la implantació de nous establiments ni l'ampliació de places turístiques.
- La zona 2, marcada en taronja, és aquella en la qual es preveu mantenir la quantitat de places i establiments.
Les places que queden vacants per cessament d'activitat poden ser suplides en la mateixa quantitat.
- La zona 3, tenyida de verd, correspon a una àrea en la qual es permet un "creixement contingut" sense sobrepassar la densitat màxima de places fixada.
- La zona 4, en blau, tenen regulació específica.
Són les tres grans àrees de transformació de la ciutat: La Marina del Prat Vermell, la Sagrera i el 22@.
Mà estesa a ERC i la CUP
"Ha estat un àmbit de limitació que en el procés negociador ha estat ben vist i treballat amb ERC i per CUP", expliquen fonts municipals.
El govern de Colau considera que ampliar la zona de limitació més enllà de l'estricte centre de Barcelona és "imprescindible" perquè el PEUAT sigui "estable i de futur".
Els nous barris inclosos a la zona 1, asseguren, "ja presenten símptomes més que evidents de saturació".
Evitar el "col·lapse turístic"
Amb aquest gest, el govern de Barcelona en Comú busca desbloquejar el PEUAT garantint-se el suport d'ERC.
Tant CiU com C's ja s'han desmarcat de la mesura perquè són partidaris d'introduir més flexibilitat i no restriccions en la creació de places hoteleres.
Des del govern de l'Ajuntament consideren que bloquejar el PEUAT porta la ciutat a una situació de "col·lapse turístic", mentre que la seva aprovació garanteix un "creixement sostingut i controlat" així com la "preservació de les zones saturades".

Response: Ada Colau ha declarat que el pla urbanístic del govern té la intención de limitar el creixement d'allotjaments turístics per no col·lapsar la ciutat. Per tal d'aconseguir el suport d'ERC, el govern municipal l'ha fet més restrictiu i ha incorporat zones més enllà del centre de Barcelona com la Vila Olímpica i Poblenou.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha qualificat Escala a Castelló com “l’esdeveniment turístic més important de la ciutat de Castelló en els últims anys”.
Marco ha realitzat balanç de l’activitat desenvolupada aquest cap de setmana en el port i ha destacat el “èxit rotund” assolit amb aquesta primera edició, tant pel que fa a la dinamització de l’economia local com en el canvi reputacional de la imatge exterior de la ciutat.
“Escala a Castelló ha posat a Castelló en el mapa del positiu”, ha afirmat Marco, qui ha agraït l’esforç conjunt entre les institucions perquè l’experiència haja tirat endavant.
Marco ha comparegut davant la premsa, al costat del secretari autonòmic de l’Agència Valenciana de Turisme, Francesc Colomer, el president de l’Autoritat Portuària, Francisco Toledo, la presidenta del Patronat Municipal de Turisme, Patricia Puerta, el president del Club Nàutic, Manuel Vidal, i el gerent de la Fundació Nao Victòria, Fernando Viota, i ha oferit les primeres dades: 75.000 assistents, més de 30.000 visites als vaixells, ocupació hotelera del 70% (enfront d’un 40% de l’any passat) i “ple total” en restaurants, bars i pàrquings.
El Patronat Municipal de Turisme ha atès a més de 6.000 sol·licitants d’informació i el Club Nàutic ha oferit activitats esportives a 1.008 xiquetes i xiquets.
També ha ressaltat l’impacte mediàtic, amb seguiment en les principals cadenes de televisió espanyoles i en els mitjans locals i autonòmics.
L’alcaldessa ha anunciat que el balanç d’Escala a Castelló dona motiu a una nova edició en 2020.
En l’edició actual els protagonistes han sigut quatre embarcacions (Shtandart, Nao Victoria, Galió Andalusia i Santa Eulàlia).
La idea és potenciar Castelló com a exponent del turisme nàutic i marítim.
“Hem deixat de donar-li l’esquena al mar”, ha declarat.
“L’Ajuntament està donant els passos oportuns per a obrir nous nínxols de mercat en l’àmbit turístic.
L’organització d’aquest festival marítim és una iniciativa per a desestacionalitzar la temporada turística i captar nous visitants, que tenen l’oportunitat de descobrir el potencial de Castelló”.
Francesc Colomer ha destacat “el caràcter, el tarannà i l’hospitalitat mediterrània de Castelló, que és un exemple meravellós de la determinació de ser una terra d’acolliment, una terra d’esdeveniments productius que fan que la societat se senta orgullosa”.
El responsable de l’AVT ha qualificat Escala a Castelló com un “punt d’inflexió” de cara al futur pel que fa a les polítiques de promoció locals i ha compromès el suport de la Generalitat Valenciana en l’organització de futures edicions de la iniciativa.
El president de l’Autoritat Portuària, Francisco Toledo, ha destacat la satisfacció per l’organització d’Escala a Castelló, tant entre la població del Grau com en els milers de visitants que s’han acostat al port aquests dies.
Toledo ha ressaltat la col·laboració institucional i el treball de les associacions culturals en les desfilades i en la mostra d’artesania i modelisme naval.
“Escala a Castelló és un abans i un després en la relació port-ciutat.
El port està en la idiosincràsia del Grau, però no tant de Castelló.
Ara, la gent sentirà que aquest és el seu port, més enllà que siga un port per al comerç i per a l’economia.
El port és un pol de desenvolupament turístic, cultural i d’oci”, ha recalcat.
El president del Club Nàutic, Manuel Vidal, ha agraït a l’Ajuntament i al port l’engegada del projecte.
“El Club Nàutic ha obert a la societat les activitats marítimes que realitzem habitualment, sobretot entre els xiquets i les xiquetes, perquè vegen que el mar no està tan lluny i que és fàcil realitzar una activitat esportiva.
Ha sigut un plaure col·laborar a posar a Castelló en el mapa del mar”, ha dit.
El gerent de la Fundació Nao Victoria, Fernando Viota, també present, ha agraït la invitació a participar en l’Escala i ha ressaltat la “atenció magnífica” de les institucions i la resposta dels milers d’assistents.

Response: Aquest cap de setmana s'ha celebrat la primera edició d'Escala a Castelló. L'esdeveniment ha tingut lloc al port i ha aplegat 75.000 assistents amb un 70% d'ocupació hotelera i els restaurants plens fins a la bandera. L'alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha titllat d'èxit una convocatòria que vol potenciar el turisme nàutic i marítim de la ciutat


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Hi ha herois molt pròxims que no són prou coneguts o fins i tot que passen desapercebuts per a les noves generacions.
La directora Mar Targarona ha aportat el seu gra de sorra dedicant El fotógrafo de Mauthausen, que s’estrena aquest divendres, a Francesc Boix, al fotògraf i militant comunista que va estar pres a Mauthausen.
De fet, va arriscar la seva vida per evitar la destrucció d’uns negatius fotogràfics que mostraven la crueltat que s’exercia dins dels murs.
L’encarregat de posar-se a la pell de Boix és Mario Casas.
En una entrevista a l’ACN, Casas ha dit que ‘Aquí Francesc Boix no és destacat com l’heroi que va ser; a París, sí’.
El protagonista del film, interpretat per Mario Casas, amb l’ajuda d’un grup de presoners espanyols del camp de concentració, arrisca la seva vida i prepara la sortida del camp d’alguns dels negatius fotogràfics que mostren la crueltat que es vivia dins dels murs per part dels nazis.
Les fotografies de Boix van ser determinants per aconseguir condemnar als alts càrrecs nazis durant els judicis de Núremberg, en els quals Boix va ser l’únic testimoni espanyol.
El 2017, les restes de Boix varen ser traslladades al Père-Lachaise.
Tot i això, ha celebrat que ara han tingut l’oportunitat de tirar endavant aquest film per mostrar a la societat uns herois que ‘han canviat el transcurs de la història’.
La directora del llargmetratge, en la mateixa línia, ha assenyalat que la majoria d’espanyols no saben que hi va haver republicans als camps de concentració nazis.
Aquesta història, ha dit, ajuda a donar a conèixer a tothom aquells fets i sobretot la figura de Boix, ‘que va ser aquest personatge llest i simpàtic, que va fer tot per sobreviure i per ajudar als que podia, així com documentar i que no es cremessin els negatius que després van servir per imputar molts caps nazis als judicis de Nuremberg’.
Casas ha dit que ‘necessitava’ posar-se a la pell de Boix i saber ‘en una petita part que els hi va passar a aquests espanyols als camps de concentració’.
Ha reconegut que hi ha personatges que se’ls treu del damunt ràpidament, però a Boix, ha dit, se l’estima molt: ‘Vaig simpatitzar molt amb ell i porto tatuat el seu número de pres al turmell perquè es quedi tatuat a la meva pell.
Francesc Boix m’ha ensenyat la cerca de la llibertat, de la supervivència i de la lluita.
Això ha de ser explicat i vist’, ha afegit.
Casas ha apuntat que la gran dificultat del personatge va ser la part física, ja que es va haver d’aprimar molt, perdent uns dotze quilograms.
‘Em vaig recloure molt a casa i sol i això t’afect'”.
També va ser molt dura, ha explicat, la part emocional per haver d’interpretar el dolor, l’horror i ‘les barbaritats i atrocitats’ que van veure els presos espanyols a Mauthausen.
Casas ha reconegut que no se sent amb un deure, però ha apuntat que hi ha un tipus de públic més jove que el segueix que potser no coneix aquestes històries dels espanyols als camps de concentració.
Ha recalcat que ‘és important que coneguin què va passar, perquè per a molts aquestes històries són de ficció perquè ho hem vist al cine’.
L’odi és nefast
La directora ha apuntat que ‘és important saber que l’odi és nefast i que la ideologia nazi va ser repugnant i fastigosa i no és només que fossin dolents, sinó que van ser cruels i sàdics’, ha lamentat Targarona.
Pel que fa el rodatge, la directora ha explicat que les parts interiors van ser a Terrassa a uns platós amb decorats i els parts exteriors van ser a Budapest ‘perquè hi ha molta versemblança entre Hongria i Àustria, que és on està el camp’.
El film té sobretot en els seus exteriors un toc grisós, que gairebé sembla blanc i negre.
Targarona ha declarat que volia que la imatge fos de molta qualitat i no fos amb molta postproducció.
‘Hi ha una feina darrera de vestuari i direcció d’art que tot semblés envellit i treballat i els actors, a part d’aprimar-se, la mica de maquillatge que porten ajuda a reconstruir aquesta època i aquesta angoixa i malson que va ser per a ells’.

Response: Aquest divendres s'estrena "El Fotógrafo de Mauthasuen". El film narra la història del fotògraf català Francesc Boix, que va aconseguir treure de forma clandestina alguns negatius que documentaven l'horror que es vivia en els camps d’extermini. Les seves fotografies van servir per incriminar els dirigents nazis durant els judicis de Nuremberg.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La Fundació Vila Casas ha presentat aquest dijous la nova programació al Museu d'Escultura Contemporània Can Mario de Palafrugell (Baix Empordà).
A la sala gran, hi ha una trentena d'escultures aspirants al premi anual que atorga la institució (dotat amb 15.000 euros) i que enguany està dedicat a aquesta disciplina.
"És una mostra amb estils molt diferents i obres de gran qualitat que donen una visió general de les arts del país", ha explicat la responsable de comunicació de la fundació, Natàlia Chocarro.
Aquest dissabte es donarà a conèixer el guanyador i ha avançat que es tracta d'un autor que no és conegut per al públic general.
Les altres dues propostes de la nova programació són 'Hiberticer', una mostra fotogràfica on es contraposen els paisatges del nord i sud a Catalunya, obra de Salvi Dané, Rita Puig-Serra i David Bestué, i 'Ànima' de Cristina Batllori, feta a base de cartró reciclat.
La mostra que acull la sala gran de Can Mario a Palafrugell (Baix Empordà) permet copsar la riquesa de l'art contemporani que es fa actualment a Catalunya, segons la responsable de comunicació i adjunta de la direcció d'art de la Fundació Vila Casas, Natàlia Chocarro.
Inclou una trentena de treballs que han estat seleccionats d'entre les més de 200 rebuts en la convocatòria del Premi de la Fundació Vila Casas que enguany està dedicat a l'escultura.
Una tria que "no ha estat fàcil" per l'"alta qualitat" de les propostes, ha admès Chocarro.
Són obres molt variades, a nivell de materials, estils i temàtiques que parlen sobre temes com els problemes de gènere, la natura o l'ésser humà.
El nom del guanyador es donarà a conèixer en un acte aquest dissabte a la nit, dia en què s'obrirà al públic la nova programació.
El Premi d'Escultura 2018 està dotat amb 15.000 euros i l'obra guanyadora passarà a formar part del fons de la Fundació Vila Casas.
També se li dedicarà una exposició monogràfica a Can Framis a Barcelona en el termini màxim d'un any des del lliurament del premi.
Des de la fundació, recorden que l'objectiu del guardó és servir de plataforma per donar a conèixer autors que no formen part del fons i mostrar els seus treballs.
En l'edició d'enguany, es tracta d'un autor amb "una dilatada trajectòria però que no ha entrar encara en el circuit de l'art i no és conegut pel públic general", segons ha avançat la responsable de comunicació.
Diàleg fotogràfic entre els paisatges del nord i sud
La segona mostra de la nova programació és 'Hiberticer', dels fotògrafs Salví Danés i Rita Puig-Serra amb textos del creador David Bestué.
En ella, els tres artistes se centren en els paisatges de dos rius, el Ter i l'Ebre, i busquen les diferències i els punts en comú dels territoris del nord i sud de Catalunya.
El seu punt de partida va ser un viatge en avioneta per tenir una visió d'ocell dels espais per després escollir les localitzacions concretes.
Fruit d'aquest treball ha sorgit una "barreja d'espais i òptiques" amb grans plans generals combinats amb imatges de detall.
Bestué explica que hi ha un diàleg entre el paisatge i l'acció de l'home amb la idea de construcció i destrucció com a fil conductor i on es recullen espais com les ruïnes d'Empúries a través de mosaics greco-romans, passant per escenaris de la batalla de l'Ebre o indrets abandonats.
Es tracta d'una selecció del material inclòs en el projecte Terra-lab.cat, guanyador del I Premi Lluís Carulla i on es prenia com a referent el projecte Catalunya Visió del 1967, una col·lecció de llibres fotogràfics de tot el territori català.
La programació de Can Mario es completa amb 'Ànima' de l'artista Cristina Batllori, una artista amb més de vint anys de trajectòria que es mou entre Barcelona i Menorca.
En aquesta mostra ofereix una sèrie feta a partir de cartró procedent d'objectes reciclats com ara paquets d'ous i caixes.
"He volgut donar el protagonisme del cartró i les seves diferents ànimes", ha afirmat Batllori.
El resultat són unes textures que poden recordar a la natura i a altres superfícies.
'Ànima' es podrà visitar fins al 2 de setembre i les altres dues exposicions, fins al 25 de novembre.

Response: La primera proposta és la col·lecció d'obres que acull la sala gran del museu i que opten al Premi d'Escultura que anualment atorga la institució. També destaca la mostra fotogràfica de Salvi Dané, Rita Puig-Serra i David Bestué, anomenada "Hiberticer" que confronta paisatges del nord i sud de Catalunya i "Ànima" de Cristina Batllori, feta a base de cartró reciclat.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Una piraguada des de Xerta fins a Tortosa en la qual han participat prop de 180 persones ha donat el tret de sortida aquest diumenge a una setmana en què la Plataforma en Defensa de l'Ebre intensifica la lluita contra el Pla Hidrològic de la conca de l'Ebre en clau europea.
Dimecres, diversos membres de la Plataforma presenciaran des de Brussel·les la votació al Comitè de Peticions de l'Eurocambra de l'informe redactat per la delegació d'eurodiputats que van visitar el Delta al febrer.
El mateix dia, presentaran una queixa contra el pla davant la Comissió Europea amb l'objectiu que es modifiquin els cabals ecològics.
"Si Europa obliga a fer modificacions, Espanya ho haurà de fer", ha explicat un dels portaveus de la PDE, Joan Antoni Panisello.
Si Brussel·les fes el requeriment i el govern espanyol no canviés el PHE, s'obriria la porta a les sancions econòmiques.
La queixa que la Plataforma presentarà dimecres davant de la Comissió Europea a Brussel·les ha estat elaborada tenint en compte, principalment, factors tècnics i mediambientals.
En la redacció hi han participat, de fet, científics i tècnics de la Universitat Rovira i Virgili.
Segons ha explicat Panisello, el text constata els incompliments d'una sèrie de normatives europees i la vulneració de "moltes directives europees d'aigua" i per això demana modificacions en el PHE, principalment sobre el cabal ecològic del riu, les hectàrees de nous regadius i la construcció d'embassaments.
La queixa s'assembla a la que la PDE ja va presentar amb l'anterior PHE.
"És un tràmit que s'ha de fer", ha detallat Panisello, que ha insistit en què esperen que Europa tingui en compte les demandes del territori perquè "el pla suposaria la liquidació del Delta i l'activitat que es produeix al seu voltant".
El text, un cop presentat, s'haurà de debatre i caldrà que sigui admès a tràmit.
Un cop fets aquests procediments, Brussel·les podria instar al govern espanyol a modificar el pla hidrològic.
Segons ha explicat la portaveu de la PDE Susanna Abella, les institucions europees hauran d'avaluar el pla de conca, tant amb les aportacions que pot fer la Plataforma com amb la lectura que es faci des de Brussel·les, i després podrien instar l'Estat a modificar el PHE mitjançant cartes d'emplaçament.
Amb tot, si l'executiu espanyol no donés una resposta satisfactòria, s'iniciaria un procediment d'infracció que es duria fins al Tribunal de Justícia de la UE a Luxemburg.
"No volem que sancionin l'Estat espanyol", ha dit Abella, "volem que facin bé els Pla de Conca".
L'informe al Comitè de Peticions
A més de presentar la queixa, la PDE també assistirà dimecres a la sessió del Comitè de Peticions del Parlament Europeu en la qual es votarà l'informe redactat per la delegació d'eurodiputats que va visitar el Delta l'endemà de la manifestació a Amposta.
Les sensacions de la Plataforma és que l'informe serà favorable als interessos de les Terres de l'Ebre.
Amb tot, recorden que "l'informe no és vinculant" però consideren que sí que ajudaria a suggerir al govern espanyol que cal un augment del cabal ecològic.
Segons Panisello, els eurodiputats que han redactat l'informe van mostrar-se sensibles a les reivindicacions fetes des de les Terres de l'Ebre.
"A més de parlar amb membres de la Plataforma, van parlar amb arrossaires, musclaires i això va calar molt", ha afirmat el portaveu, que creu que els parlamentaris van veure que "hi ha un problema greu" amb el Pla actual.
A més, ha carregat contra el Partit Popular perquè, segons la PDE, en el moment de la visita dels eurodiputats "va tergiversar la informació, va barrejar el sobiranisme i va fer veure que això era un problema de territori".
De cara al setembre, la Plataforma ja ha avançat que es fixarà en el projecte del canal Xerta-Sénia, que segueixen "de prop i amb preocupació".
La piraguada
La piraguada ha celebrat la XVI edició amb menys participació que els darrers anys –s'estima que hi ha hagut un 20% menys de participants- però, amb tot, han baixat pel riu prop de 80 piragües.
El punt de partida ha estat Xerta, amb una aturada a Aldover per acabar a Tortosa, uns 12 quilòmetres de recorregut.
En arribar, han desplegat una pancarta on es llegia "L'Ebre sense cabals és la mort del Delta".
La piraguada està emmarcada en la iniciativa europea Big Jump, en defensa dels rius.
L'acte, descrit com una "manifestació lúdica", s'ha presentat com una continuació de la manifestació multitudinària que es va fer a Amposta el 7 de febrer i la protesta a Barcelona al juny.
El nus pintat que hi ha en un dels murs al costat del riu ha estat modificat aquest diumenge amb un cercle d'estrelles al voltant per intensificar el caràcter europeu que la PDE agafa aquesta setmana.

Response: Amb una "piraguada" de Xerta a Tortosa comença una setmana important per al futur del Pla Hidrològic de la conca de l'Ebre. La PDE presentarà dimecres una queixa davant la Comissió Europea amb el recolzament de científics i tècnics. A més, la plataforma presenciarà la votació de l'informe que van realitzar un grup d'eurodiputats desplaçats al Delta.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La vaga d'aquest divendres al metro de Barcelona marca un punt i segut en el cicle de mobilitzacions dels treballadors de Transports Metropolitans de Barcelona (TMB).
Serà l'última de les nou jornades de vaga convocades des que al gener va esclatar la crisi de l'amiant, quan l'empresa va reconèixer que hi havia treballadors afectats per aquest material contaminant.
L'assemblea de la plantilla no es reunirà fins després de les eleccions municipals, molt probablement quan ja s'hagi constituït un nou govern de la ciutat i l'executiu hagi determinat quin regidor assumeix la presidència de TMB i la cartera de Mobilitat.
Aquets divendres, les franges de vaga seran de fins a quatre hores en alguns torns: de sis a deu del matí, de quatre de la tarda a vuit del vespre i de les 21.35 a les 23.35 hores.
Fins ara els interlocutors dels sindicats per part de l'administració i l'empresa han estat la regidora Mercedes Vidal, que no repetirà, i el conseller delegat de TMB, Enric Cañas, que va accedir al càrrec l'agost del 2015, poc després de l'entrada de Barcelona en Comú a l'Ajuntament.
Tots els sindicats amb representació al comitè són crítics amb la gestió feta pel tàndem, del qual ja van exigir la dimissió, i ara ja tenen preparada la primera petició per al nou executiu local: la destitució de Cañas.
"Si el nou govern destitueix Cañas, hi haurà una pausa en les vagues per negociar.
Ell és qui ha impedit la negociació", argumenta el representant de la UGT, sindicat majoritari al metro, Jordi Gómez.
Relacions deteriorades entre empresa i treballadors
Els sindicats situen la pilota a la teulada de l'Ajuntament.
Estaran atents a la constitució del nou govern i si aquest no fa noves propostes i canvia la direcció de TMB, les mobilitzacions continuaran.
"Si no és impossible plantejar-se cap altra alternativa", asseguren fonts de la CGT.
La principal demanda dels treballadors continua sent que TMB reconegui que tots els empleats han estat exposats a l'amiant, cosa que l'empresa nega.
Mònica Benito.
TMB defensa la seva gestió i argumenta que està fent tot allò que li permet la llei.
A més, recorda que manté activa una pàgina web amb informacions puntuals sobre tot allò relacionat amb la crisi de l'amiant.
També argumenta que Inspecció de Treball i la Seguretat Social avalen la seva gestió i recorda que han accelerat els tràmits per adquirir 42 trens que substituiran els contaminats amb amiant.
Els sindicats, però, donen per trencades les relacions amb l'empresa i posen com a condició indispensable per refer-les la destitució de Cañas.
"Cal canviar les formes de negociació i aconseguir diàleg", reclama Benito.
Els punts que els treballadors inclouen en la convocatòria de vaga són els mateixos que els presentats al febrer, abans de l'aturada pel Mobile.
Asseguren que des de llavors l'empresa no ha presentat cap proposta als espais de mediació.
"S'han carregat les relacions laborals, no han volgut negociar", afirma David Vázquez, del sindicat CIM.
"La gestió de Barcelona en Comú a TMB ha estat nefasta", etziba Ángel González, sobre la solidaritat Obrera.
La dificultat del camí judicial
Inspecció de Treball ha avalat la gestió de la crisi de l'amiant feta per TMB, en termes de prevenció i salut laboral.
A més, Inspecció considera que no hi ha exposició a l'amiant si els treballadors no manipulen materials que en contenen.
La diagnosi d'Inspecció de Treball dificulta que els treballadors puguin portar la crisi de l'amiant col·lectivament als tribunals.
La situació contrasta amb la del metro de Madrid, on va constatar la infracció de la llei de riscos laborals.
El 6 de juny se celebrarà el primer judici relacionat amb la presència d'amiant al metro de Barcelona.
Un extreballador demana que la justícia li reconegui com a malaltia professional el càncer de pulmó que pateix, la qual cosa suposaria un reconeixement d'afectació per amiant.
A diferència d'aquest extreballador, els 25 treballadors amb afectacions reconegudes per TMB no tenen patologies que puguin ser considerades malalties professionals segons la llei, i això també dificulta que puguin emprendre mesures legals.

Response: Els sindicats de TMB encaren una nova jornada de vaga aquest divendres en protesta per la gestió de la direcció de l'empresa pública en la crisi de l'amiant. Els sindicats demanen canvis en la direcció i el reconeixement de que tots els treballadors han estat en contacte amb aquest material. Si no accepten aquestes reivindicacions, les mobilitzacions continuaran.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, confia a arribar a acords amb el govern espanyol del PSOE per tal de treure vehicles pesants de l'N-240 entre Lleida i Montblanc i contribuir així a reduir l'elevada sinistralitat d'aquesta via.
En aquest sentit, Calvet comparteix l'opció d'alliberar el peatge de l'AP-2, paral·lela a la via, tal com ha demanat el PSC en mocions aprovades tant a l'Ajuntament de Lleida com a la Diputació, però també considera que el Ministeri de Foment ha de fer millores a l'N-240 com "desdoblaments", ja que és una via que "mereix una atenció molt més gran de la que ha tingut fins ara per part dels governs de l'Estat".
En una entrevista a l'ACN, el conseller de Territori i Sostenibilitat també ha valorat positivament la consolidació de les cigonyes a les comarques de Ponent tot i que sí que considera que s'hauria de fer que nidifiquessin en zones boscoses per evitar problemàtiques com la de la Catedral nova de Lleida.
Calvet assegura que el Departament de Territori i Sostenibiltiat ha liderat, primer amb el conseller Josep Rull que va fer reunions amb alcaldes, però també a través de la secretaria i la direcció general d'Infraestructures, la cerca de solucions a l'elevada sinistralitat de l'N-240 entre Lleida i Montblanc.
Segons el nou titular de la conselleria es tractaria de ''clonar'' les opcions que s'han ''assajat'' a l'N-II a Girona o les que pretenen implantar a l'N-340.
És a dir, la retirada dels vehicles pesants, per la qual cosa cal arribar a acords per donar sortida a aquesta retirada de vehicles cap a l'AP-2.
Segons Calvet, l'AP-2 és però una autopista ''poc permeable'' amb els municipis i els polígons industrials que hi ha al llarg de la seva traça i això implica parlar amb el Ministeri i la concessionària per revertir aquesta situació.
Així mateix, remarca la necessitat de fer millores a la pròpia N-240, amb ''desdoblaments'', ja que és un eix principal de la xarxa bàsica del territori, de l'economia de les comarques de Ponent i del seu enllaç amb la resta del país.
El conseller creu que ''mereix una atenció molt més gran que la que ha tingut fins ara per part de governs de l'Estat que pràcticament no han desdoblat cap dels eixos principals que gestionen; ni l'N-II, ni l'N-340, ni la 420, ni l'N-260, quan en altres territoris han fet veritables meravelles amb les infraestructures''.
Calvet assenyala que cal que al marge de les autopistes de peatge ''s'atenguin les necessitats del territori d'una manera més rigorosa del que s'ha fet fins ara''.
És per això, que puntualitza que ''a la voluntat de disposar del millor país, més i millors oportunitats, no s'arriba perquè sí sinó després de constatar el fracàs continuat dels governs de l'Estat en la planificació i gestió d'infraestructures generals''.
Nius de cigonyes als boscos
En un altre ordre de les coses, el conseller Calvet també ha valorat positivament la consolidació de les cigonyes a les terres de Ponent com una ''gran notícia per la fauna i també per la millora dels hàbitats on viuen i niuen''.
En aquest sentit, destaca que hi ha hagut una ''acció continuada'' del Govern i de l'Administració local i que per això estan ''contens i orgullosos''.
Això implica que ara hi hagi molts exemplars i cal vigilar que la nidificació no impacti en l'activitat humana, tant en benefici de la pròpia activitat humana com de la població de cigonyes.
Calvet creu que cal prioritzar que les cigonyes s'acostumin a nidificar als arbres dels boscos de ribera malgrat que no és el seu hàbitat natural.
Això creu que es podria aconseguir ''afavorint les condicions en les quals poden tenir aquests nius'' i si es constata que s'hi acostumen es podria potenciar.
Ara el Departament té quantificats uns 350 nius en edificis de les comarques de Ponent i 350 més en arbres de boscos de ribera i altres hàbitats naturals.
En el cas dels edificis cal vetllar perquè no es malmeti el patrimoni artístic, com el cas de la Catedral Nova de Lleida.
Segons Calvet a les esglésies hi pot haver un niu però quan n'hi ha més d'un hi poden haver problemes.
És per això, que de comú acord amb els bisbats i els ecologistes, s'avaluen les situacions per si se n'ha de retirar algun, ''amb cura'', i traslladar-lo a un altre lloc per preservar edificis i potenciar la biodiversitat de les cigonyes en llocs més naturals.

Response: El conseller de Territori i Sostenibilitat vol negociar amb el PSOE la retirada de vehicles pesants de l'N240 en el seu pas entre Lleida i Montblanc. En aquest sentit, Calvet, proposa mesures com el desdoblament de la via o l'alliberament del peatge de l'AP-2. El conseller també ha destacat la nidificació de les cigonyes a les comarques de Ponent.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El Parlament ha donat llum verda a la proposició de llei de protecció de les oliveres monumentals.
La iniciativa regula i protegeix les oliveres i oliverars identificats com a monumentals i estableix mecanismes de conservació i protecció del paisatge i l'activitat agrícola.
El text, que ha arribat al ple amb 41 esmenes vives, no ha aconseguit arrencar la unanimitat de tots els grups.
Comuns i CUP s'hi han abstingut perquè la troben "insuficient", mentre que la resta de grups considera que és un primer pas per a la preservació arbòria.
El conseller de Territori, Damià Calvet, s'ha compromès perquè el reglament de la llei es tramiti amb rapidesa i que les partides pressupostàries per a desplegar la norma es facin efectives.
El text prohibeix deteriorar, arrencar, trasplantar i comercialitzar les oliveres i els oliverars monumentals, més enllà de la transacció per la venda de terrenys que en continguin exemplars, que hauran de romandre al mateix lloc; crea una comissió tècnica per protegir-los i un catàleg per identificar-los, i estableix accions de promoció de les oliveres i els productes que en deriven, ajuts i finançament per a la protecció i la gestió de les oliveres i els oliverars monumentals i un règim sancionador amb multes de fins a 48.000 euros.
El diputat dels comuns David Cid creu que aquesta norma és "una llavor" però assegura que "queda molta feina per a tenir l'olivera mil·lenària 100% protegida".
Cid ha denunciat que "les imatges d'entrada de camions i excavadores en finques agràries arrencant oliveres a les Terres de l'Ebre se seguiran veient" perquè les oliveres de dos metres de perímetre a nivell de 130 centímetres del sòl en queden excloses.
Concretament, la llei fixa que és monumental aquella olivera que té un perímetre de tronc igual o superior a 350 centímetres mesurat a una altura de 130 centímetres del sòl.
"La protecció hauria d'anar més enllà", ha dit Cid, que ha mostrat diverses fotografies d'oliveres que quedaran excloses de protecció segons aquesta llei.
També des de la CUP lamenten que és "insuficient" la llei, ja que "s'ha millorat el text inicial, però no s'ha arribat prou lluny", segons la diputada Natàlia Sànchez.
"Hi ha moltes oliveres que queden desprotegides", ha advertit Sànchez, que lamenta la manca de subvencions als pagesos.
Des de Ciutadans, el diputat Francisco Domínguez ha celebrat el "consens ampli" en la ponència de la llei, que "protegeix les oliveres monumentals sense error d'interpretacions", però ha lamentat que "hi haurà decepcions a un lloc i a altre".
Tem que el Govern deixi la norma a un calaix i no desenvolupi un reglament i també que la llei no contempli uns ajuts de compensació per mantenir aquests arbres centenaris.
Des del PSC-Units, impulsors d'aquesta proposició de llei, creuen que aquesta iniciativa és "un primer pas": "És una llei que ha de caminar, i temps tindrem per fer retocs i modificacions que es creguin oportunes", ha valorat el diputat i ponent relator, Jordi Terrades.
Des d'ERC, la diputada Irene Fornós, que creu que aquesta llei es mereixia ser aprovada per unanimitat, ha dit que la norma "no és un brindis al sol" i que "tot i que potser no acaba agradant a tothom, i hi haurà qui trobarà mancances i voldria que fos més ambiciós, el text és un inici per a protegir les oliveres".
La diputada de JxCat Montse Masià també ha celebrat que el text, tot i que "no és el que hauria volgut" el grup, és "el que és possible" ara mateix.
El líder del PPC, Alejandro Fernández, considera que calia protegir les oliveres amb els instruments adients: "Tenim discrepàncies, però avui estem millor del que estàvem ahir", ha expressat Fernández, també content que s'hagi deixat enrere el règim de sancions que es plantejava al principi -amb multes de fins a 500.000 euros- per un de "raonable".

Response: El Parlament ha votat favorablement la proposició de llei de protecció de les oliveres monumentals. La iniciativa, que compta amb el vistiplau de tots els partits menys els Comuns i la CUP, actualment prohibeix explícitament arrencar-les, trasplantar-les o que es converteixin en objecte de comercialització fora de la compravenda de terrenys.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Un procés judicial amb dues velocitats.
Així és com finalment Pablo Llarena, jutge del Tribunal Suprem, treballarà la causa general contra l'independentisme -amb 25 dirigents polítics encausats, 13 dels quals per rebel·lió-, segons va anunciar l'11 de maig.
Els 18 processats per rebel·lió, malversació o desobediència que es troben en territori estatal -empresonats o en llibertat-, seran els primers que s'asseuran al banc dels acusats.
La previsió és que el judici es pugui celebrar a la tardor.
Per altra banda, el president a l'exili, Carles Puigdemont, i la resta de dirigents polítics desplaçats a Alemanya, Bèlgica, Suïssa i Escòcia seguiran un altre curs judicial.
Això és el que volia la Fiscalia i el que, finalment, Llarena ha acceptat.
Per què ha canviat l'estratègia?
Canvi de criteri
La decisió de Llarena contrasta amb la que va prendre a principis de desembre, quan va deixar sense efecte l'euroordre contra Puigdemont i els consellers que es trobaven a Bèlgica.
La possible vulneració del dret a la defensa és un dels motius pel qual Llarena ha decidit dividir la causa en dues peces separades
Per tant, el magistrat no volia que la justícia belga decidís sobre la situació de Puigdemont i els altres quatre consellers exiliats i els atribuís un delicte menor.
És per a això que al·legava que els fets que s'investigaven tenien una naturalesa "plurisubjectiva", és a dir, que es portaven a terme de manera "concertada" per diverses persones.
Això vol dir que tots els investigats s'havien de sotmetre a un mateix tribunal per donar una "resposta unitària".
Llarena evitava així que els investigats fossin lliurats per delictes que, entre ells, no coincidissin.
El canvi de criteri es llegeix ara en el marc d'una nova situació política.
Puigdemont i els exiliats no es plantegen, de moment, tornar a Catalunya, i hi ha altres processats -com Marta Rovira i Anna Gabriel- que també s'hauran de citar als tribunals -en el seu cas, als de Ginebra.
Això fa que el procediment cap al judici es pugui allargar més del previst.
El 9 de març, el magistrat del Suprem va fer pública una nova interlocutòria, que representa l'enèsim intent d'accelerar el procés.
Allà hi donava per comunicat el processament -és a dir, els delictes pels quals es portarà a judici els acusats-, i tombava els recursos d'alguns dels dirigents polítics a l'exili, com el que havia presentat el lletrat del president a l'exili, Jaume Alonso-Cuevillas.
Vulneració de drets dels processats
La possible vulneració del dret a la defensa és un dels motius pel qual Llarena ha decidit dividir la causa en dues peces separades.
Les interpretacions sobre si els acusats han oficialitzat el seu personament per rebre el processament podria generar la nul·litat del conjunt d'aquesta.
En aquesta sentència -aliena al procés català- es va declarar que s'havia vulnerat el dret del demandant en relació a la defensa i l'assistència lletrada, i es declarava la nul·litat de la causa des del moment de la instrucció.
Aquest és l'escenari que, precisament, vol evitar Llarena.
Els exiliats aprofiten la possibilitat d'"eludir la capacitat d'actuació de la jurisdicció espanyola" per al·legar "restricció defensiva", argumenta Llarena
En aquest cas, argumenta el jutge, els exiliats aprofiten la possibilitat d'"eludir la capacitat d'actuació de la jurisdicció espanyola" per al·legar "restricció defensiva".
Un fet que Llarena "desestima" perquè considera que ja va donar prou temps als acusats perquè aquests es personessin "precisament per la rellevància que té el dret de defensa en la configuració del procés just".
No obstant això, es cura en salut i divideix la causa.
La negativa d'extradició de Bèlgica
La negativa de Bèlgica d'extradir els exiliats -així com la posició d'Alemanya en relació al cas Puigdemont- són noves traves que permeten a Llarena defensar la decisió de dividir la causa.
A Europa les coses no li surten com s'esperava, i el tribunal germànic ja va donar-li una primera mostra d'això quan va descartar extradir Puigdemont per rebel·lió.
La causa general, però, podrà continuar sense que les decisions dels tribunals europeus l'afectin.
El judici s'espera que sigui a la tardor, amb una previsible imposició de pena per a les persones empresonades i encausades.
El cas d'Europa anirà diferent.
Els exiliats podrien quedar lliures i sense càrrecs fora de l'estat espanyol, si no es tramita un nou procediment d'euroordre.
La seva pena, per tant, seria la de no poder tornar a casa.

Response: El jutge del Tribunal Suprem processarà de forma separada Carles Puigdemont i la resta de dirigents que estan a l’estranger, dels encausats que continuen a Espanya. El motiu és evitar que el judici es declari nul al·legant una possible vulneració de la defensa. D’aquesta manera, Llarena s’assegura continuar amb la causa principal prevista per a la tardor.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Sí, sobre el concepte d’identitat nacional va la proposta de no sé qui (vull pensar que en clau irònica) de constituir la comunitat autònoma de Tabàrnia.
Barcelona i Tarragona, on l’independentisme, diuen, ha perdut, reclamarien una comunitat autònoma independitzada de (la resta de) Catalunya, imitant així la de l’independentisme de separar Catalunya de (la resta d’) Espanya.
Potser algú la trobarà enginyosa, però la proposta és mancada de la mínima cultura sobre el procés que va generar la Constitució espanyola de 1978.
Vet aquí uns quants trets que no es poden oblidar.
La Constitució de 1978 dibuixava el que s’anomena un Estat federal asimètric, on dues vies d’accés permetien arribar a cotes diferents de competències, on es reconeixien drets forals a alguns territoris, on certes àrees arribaven fins i tot a tenir policia pròpia i /o una llengua diferent del castellà, tan oficial en el territori com aquesta.
Justament aquestes diferències històriques i el seu reconeixement constitucional permetia utilitzar un llenguatge característic per a definir els dits territoris, tot i que confusament, propiciant així una conflictivitat entre centre i perifèria que ens ha acompanyant les quatre dècades de desenvolupament autonòmic.
En efecte, la Constitució parla de nació, nacionalitat i regió.
I com en dret (ni en general en la llengua) cap terme és sinònim estricte, la diferència entre nació i nacionalitat és compatible, més encara, complementària de la diferència entre nacionalitat i regió.
Així, de la mateixa manera en què la nació es declara indivisible (i d’aquí tot el problema entorn el referèndum sobre el futur de Catalunya) el dret a l’autonomia el tenen nacionalitats i regions, entenent que una nacionalitat és Catalunya, però no Múrcia.
I a l’igual que no existeixen possibilitats de federació de comunitats (els Països Catalans, per exemple) tampoc de generar-ne altres que escapin al dibuix que fa l’article 143,1 sobre “províncies limítrofes amb característiques històriques, culturals i econòmiques comunes”, que és la descripció que correspon, entre altres, a Catalunya.
Ben cert és que a l’empara de l’article es van forçar realitats inexistents com la Comunitat de Madrid o una d’independent per a Cantàbria, i que fins i tot va servir per a l’elevació d’Andalusia a la via ràpida d’accés a l’autonomia, tot i la negativa d’Almeria, que és va fer entrar amb calçador per la via d’una llei orgànica.
També es va forçar el “cafè per a tots” gràcies a les lleis orgàniques de transferències de competències, més enllà dels seus Estatuts, per a Canàries i la València (LOTRACA i LOTRAVA) Però en cap d’aquests casos hi havia possibilitats alternatives, al marge de què, com va proposar el professor Rubio Llorente quan el President Zapatero va demanar informe al Consell d’Estat sobre una eventual reforma constitucional, les realitats ja existents són les que són, i fóra bo explicitar-les tal com són en el text de la Constitució.
També és cert que una deslleialtat de tothom ha conduit l’estat de les autonomies a la seva situació de malaltia quasi terminal, però ara, ni que sigui per ironia, no es pot afegir més llenya al foc de les identitats sentides proposant que Barcelona i Tarragona, del bracet, són com una mena de nova Castella la Manxa, o de Rioja.
Qui ho proposa pensarà que és una manera de ridiculitzar el sentiment de la meitat de Catalunya, o de dir que les lleis han de reflectir el que la gent pensa per majoria.
Però amb la proposta es foten un tret al peu, perquè donen carta de naturalesa a la idea de la legitimitat d’una democràcia per sobre de la llei, i a la contingència de les nacions en raó del que una generació o una altra pensi.
I no és justament això el que s’està dient en l’independentisme amb el reforç que suposen mil anys d’història i institucions catalanes?
No sé si la de Tabàrnia ha estat una gran idea.

Response: Algunes veus han proposat la creació de Tabàrnia, una nova comunitat autònoma que inclouria Barcelona i Tarragona. Els promotors d'aquesta iniciativa defensen la idea afirmant que en aquestes comarques el vot independentista no és majoritari. Però la Constitució només reserva el dret a l'autonomia a les nacionalitats i regions, en tant que Espanya és una nació indivisible.