Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L’artista Julio Garcia, d’Abrera, ha resultat guanyador en el XVII Concurs de Pintura Ràpida “Ciutat de Mollerussa”, convocatòria que ha aplegat enguany 30 pintors, la major part procedents d’arreu de Catalunya si bé també hi ha hagut participants del País Valencià.
La mostra d’enguany ha tingut per temàtica la 3a sèquia del Canal d’Urgell, des del Salt de la Farinera al Salt dels Llums, un lloc emblemàtic que l’alcalde i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona ha destacat com espai molt utilitzat per fer salut i activitats relacionades amb el medi ambient.
Aquesta dissetena convocatòria del concurs esdevenia la dècima des que es fa de forma itinerant limitant-se l’espai a pintar, una decisió que ha aplaudit el portaveu del Jurat de la mostra, el president del Cercle de Belles Arts de Lleida, Jaume Vilella, i que permet disposar de diferents perspectives del mateix paisatge.
Vilella s’ha referit també a l’alt nivell pictòric d’enguany, les diferents tendències i la innovació pictòrica en la utilització del color i la llum.
A més de Vilella, han integrat el Jurat Fernando Caballero, de l’Associació Arts de Ponent, i Josep Luque, del Cercle de Belles Arts.
Guanyador
El guanyador del primer premi, patrocinat per l’Ajuntament i Fira de Mollerussa i dotat amb 1.500 euros, ha presentat un quadre a l’oli on ha aplicat diferents tècniques com el pinzell o l’espàtula i del qual el Jurat ha valorat especialment la seva lluminositat.
Aquesta és la segona ocasió que aquest artista, Julio Garcia, guanya el primer premi en aquest concurs de la capital del Pla d’Urgell.
Pel que fa al segon premi, patrocinat per la Diputació de Lleida i dotat amb 1.000 euros, ha estat per a la lleidatana Mercè Humedas, pel seu quadre acrílic, també “amb molta llum generalitzada” i aconseguint “reflectir molt clarament el corrent de l’aigua”, ha assenyalat Vilella.
Aida Mauri, de Moià, s’ha emportat el tercer premi de la mostra, destacant el Jurat la perspectiva del quadre així com “la seva valentia” en introduir nous colors en un concurs de pintura ràpida.
Aquest tercer premi està patrocinat per l’empresa Nufri i està dotat amb 525 euros.
Pel que fa a la resta de guanyadors d’aquest any i empreses patrocinadores han estat: Antoni Mariscal, de Sant Joan de Vilatorrada, guanyador del 4t premi dotat amb 450 euros i patrocinat per l’empresa Prefabricats Pujol; Valentín Lanza, de Manresa, guanyador del 5è premi, dotat amb 420 euros i patrocinat per Federòptics Roure; Joan Vila, de Sant Quirze del Vallès, guanyador del 6è premi, dotat amb 390 euros i patrocinat per Fridecal S.A.; Albert Jiménez, de Caldes de Malavella, guanyador del 7è premi, dotat amb 360 euros i patrocinat per Arcusin S.A.; Mercè Gómez, de Tarragona, guanyadora del 8è premi, dotat amb 330 euros i patrocinat per Resquitx, i Rafel Badia, de Lleida, guanyador del 9è premi, dotat amb 300 euros i patrocinat per Giessa – Cosmobrok Corredoria d’Assegurances.
L’alcalde Marc Solsona ha agraït a les empreses patrocinadores la seva col·laboració i als pintors la seva participació.
Quant a la xifra de participants, en aquesta edició han estat 30 els pintors, dels quals 14 procedien de la demarcació de Barcelona, 7 de Lleida, 4 de Tarragona, 3 de Girona i 2 del País Valencià.
En total s’han repartit 9 premis per un import global de 5.275 euros.
Les obres guanyadores, així com alguns quadres més que els seus autors han volgut deixar perquè es puguin veure i inclús comprar, s’exposaran la setmana que ve a la sala d’exposicions del Museu de Vestits de Paper, la qual estarà oberta al públic de dimarts a dissabte de les 10 a les 13 hores i de les 15 a les 17 hores, i diumenge de les 10 a les 14 hores.

Response: El XVII Concurs de Pintura Ràpida “Ciutat de Mollerussa” ha tractat sobre la 3a séquia del Canal d’Urgell i ha repartit 9 premis, patrocinats per diferents empreses, entre 30 pintors de Catalunya i el País Valencià. El president del Cercle de Belles Arts de Lleida ha destacat la qualitat dels treballs i l'artista Julio Garcia ha rebut el primer premi.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El secretari general de CCOO a Catalunya, Javier Pacheco, ha advertit que "el caràcter plebiscitari que es vol donar una altra vegada a les eleccions del 21-D pugui deixar de banda l'agenda social" i, per això, des del sindicat recorden a les formacions que hi concorren "que els problemes socials de la ciutadania s'han de situar com una prioritat en les seves polítiques".
D'altra banda, Pacheco ha fet una crida a la "responsabilitat social" de les empreses "perquè no prenguin decisions irreversibles" en relació amb la possibilitat de traslladar la seu social fora de Catalunya, opció que ha qualificat de "mala notícia".
Pel secretari general de CCOO a Catalunya, "avui podem tenir incerteses de com podria desenvolupar-se el conflicte polític a Catalunya però no hi ha una seguretat plena de què canviï el marc jurídic del país".
"No trobaran un espai amb més desenvolupament econòmic i social com Catalunya per poder desenvolupar la seva activitat", ha sentenciat Pacheco.
CCOO defensa la necessitat de posar damunt la taula l'agenda social, amb vista a les eleccions del 21-D i, en aquest sentit, el sindicat preveu presentar les seves propostes econòmiques, laborals i socials a tots els partits polítics amb l'objectiu que les incorporin als repressius programes electorals.
L'organització vol emplaçar en una jornada de debat les diferents formacions polítiques durant la campanya on també es pugui parlar de la importància de l'agenda social, segons ha explicat Pacheco en el marc de l'assemblea de delegats que el sindicat ha celebrat aquest dijous a Lleida per analitzar la situació política del país davant l'escenari que suposen les eleccions del 21-D.
CCOO ha insistit en demanar que "els escenaris de contaminació electoral com són el 155 i la judicialització del procés acabin de manera immediata", amb l'objectiu que el procés electoral sigui "lliure i democràtic" i "la gent pugui decidir amb llibertat tot allò que cadascuna de les opcions polítiques pugui expressar d'una forma lícita i legítima en el marc de la campanya electoral".
Davant "el caràcter plebiscitari que se li vol donar" al 21-D, el secretari general de CCOO a Catalunya ha reivindicat que "no es poden deixar només les esperances de la solució política del país al resultat de les eleccions perquè ens podem trobar amb un empat indefinit".
En aquest sentit, Javier Pacheco ha insistit en la necessitat "d'obrir els marcs de diàleg i de negociació i de donar resposta al conjunt de la societat catalana que amb una majoria important és favorable del dret a decidir".
"Cal que els programes electorals incorporin propostes de negociació i de solució política de l'encaix territorial de Catalunya a l'Estat", ha defensat.
Pacheco s'ha mostrat convençut que els empresaris no voldran incomplir la llei per impedir que els treballadors puguin exercir el seu dret a vot el pròxim 21 de desembre, tenint en compte que la jornada electoral s'escau en dijous.
En cas contrari, des de CCOO sol·licitaran l'actuació de la inspecció de treball.
Així mateix, el secretari de CCOO a Catalunya ha demanat a "aquells que han convocat les eleccions a posar totes les eines perquè la gent pugui votar".
CCOO demana "responsabilitat social" a les empreses i que s'ho pensin bé abans de traslladar la seva seu social
D'altra banda, Javier Pacheco considera una "mala notícia" la sortida d'empreses de Catalunya i "la decisió no es pot banalitzar perquè pot tenir conseqüències irreversibles per al model econòmic i productiu de Catalunya".
CCOO ho considera una de les conseqüències de la confrontació política entre Catalunya i Espanya però "encara estem a temps que no sigui un problema irreversible", ha manifestat Pacheco.
Segons ha explicat, aquest sindicat, conjuntament amb la UGT, porten reclamant als empresaris que "no tractin la incertesa de la mateixa manera que la inseguretat jurídica perquè hi ha un factor fonamental que és el temps".
"No fa alta prendre una decisió immediata perquè avui podem tenir incerteses de com podria desenvolupar-se el conflicte polític a Catalunya però no hi ha una seguretat plena de què canviï el marc jurídic del país", ha reclamat Pacheco.
En aquest sentit, ha fet una crida a la responsabilitat social de les empreses perquè "no prenguin decisions irreversibles que poden anar en contra dels seus projectes de negoci abandonant un territori que té més expectativa per poder desenvolupar el creixement dels seus objectius empresarials com és Catalunya".
Pel secretari general de CCOO a Catalunya, "la incertesa no s'ha convertit en una realitat" i, per això, demana a les empreses que abans de precipitar-se "esperin a veure com evolucionen les coses perquè en una democràcia del segle XXI s'han de trobar els marcs de la normalitat perquè l'economia i sobretot el progrés social puguin tenir el seu desenvolupament normal", ha declarat.

Response: El secretari general de CCOO a Catalunya ha exigit als partits que, de cara a la campanya electoral, deixin de banda el 155 i la judicialització del procés i se centrin a presentar els seus programes socials per facilitar el vot lliure i democràtic. D’altra banda, ha demanat solidaritat i paciència a les empreses per la situació a Catalunya.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El ple del govern valencià ha aprovat l’avantprojecte de la Llei integral del reconeixement del dret a la identitat i expressió de gènere al País Valencià, elaborat per la vicepresidència i conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives.
Segons que ha donat a conèixer en roda de premsa posterior al ple del Consell la vicepresidenta, portaveu i consellera del ram, Mónica Oltra, ‘la llei aposta per la despatologització de la transsexualitat, ja no serà considerada com a trastorn, sinó com una expressió més de la diversitat humana.’
Oltra ha afegit que entre les mesures previstes s’inclouen mesures sanitàries, psicològiques, educatives o quirúrgiques, com la cirurgia necessària per a la reassignació de gènere.
L’avantprojecte ha estat elaborat en col·laboració amb les conselleries amb competències en educació, sanitat , justícia i treball i consensuada amb entitats socials i partits polítics.
Un cop aprovat pel ple del Consell, el text serà remès al Consell Jurídic Consultiu per demanar l’informe pertinent.
En aquest sentit, el marc normatiu regula aspectes com l’empara en les fases inicials del procés de declaració de la pròpia identitat sentida, la tutela en les situacions de minoria d’edat o l’atenció gerontològica especialment a les residències de la tercera edat, situacions a què ha de prestar-se especial atenció.
El text recull, entre altres qüestions, el dret al reconeixement de la identitat de gènere de les persones transsexuals, lliurement manifestada, sense la necessitat de prova psicològica o mèdica.
A més, planteja la possibilitat de concedir la documentació administrativa necessària adequada a la seva identitat dins de les competències autonòmiques, amb l’objectiu d’afavorir una millor integració i evitar situacions de patiment per exposició pública o discriminació.
De la mateixa manera, reflecteix la necessitat que hi hagi una coordinació entre les àrees d’educació, sanitat i igualtat, per assegurar una ràpida detecció i actuació davant de situacions discriminatòries o que atempten contra la identitat de gènere expressada per les i els menors.
Tractament sanitari
En l’àmbit sanitari, l’avantprojecte de llei garanteix a les i els menors ‘trans’ l’accés a tractaments de bloqueig hormonal a l’inici de la pubertat i al tractament hormonal creuat en el moment adequat de la pubertat, per afavorir que el seu desenvolupament corporal es correspongui amb el de les persones de la seva edat.
Així mateix, han de disposar d’un pla de seguiment, acompanyament i assessorament psicològic.
D’altra banda, segons el projecte normatiu, des del servei sanitari públic valencià s’oferirà a les persones ‘trans’ una cartera de serveis, amb un procés d’atenció individualitzat que faciliti la presa de decisions informades.
En el terreny educatiu, la normativa preveu el desenvolupament d’un protocol d’atenció educativa a la identitat de gènere que implicarà que els centres educatius de la Comunitat Valenciana hauran de garantir que la documentació administrativa d’exposició pública, entre la qual es troba les llistes de classe o la informació publicada en els taulers d’anuncis escolars, recullin la identitat de gènere escollida per l’alumnat, sempre amb el consentiment de les seves mares, pares o tutors legals.
El protocol estableix, a més, que es respectarà la imatge física, així com la lliure elecció de la indumentària de l’alumnat, l’accés i l’ús de les instal·lacions del centre d’acord amb la identitat de gènere sentida, incloent els lavabos i els vestuaris i que la comunitat educativa del centre es dirigeixi a les persones trans pel nom que hagin triat.L’avantprojecte de llei estableix que la Generalitat ha d’adoptar les mesures necessàries en l’àmbit educatiu perquè es promogui el respecte i la protecció del dret a la identitat i l’expressió de gènere en aquest àmbit.
Mesures en l’àmbit social i d’ocupació
En el terreny laboral, on l’exclusió de les persones trans és un molt alta, s’estableix la incorporació d’aquest col•lectiu al costat d’aquells que tenen major dificultat per accedir a una ocupació, pel que fa a mesures de formació, orientació i inserció laboral.
També veuran reconeguda la seva circumstància en l’àmbit social, ja que la Generalitat Valenciana ha d’elaborar un programa marc d’actuació per a la seva inclusió a través dels serveis socials.
A més, el text inclou mesures en l’àmbit de l’oci, la cultura, l’esport, la cooperació, la comunicació i la seguretat i emergències.
En aquest últim cas s’inclou tant un protocol d’atenció a víctimes de delictes d’odi per motiu d’identitat o expressió de gènere, així com formació als diferents cossos i forces de seguretat i emergències.Finalment, l’avantprojecte de llei disposa d’un títol sobre la tutela administrativa, amb l’objectiu de protegir les persones transgènere davant qualsevol violació del seu dret a la igualtat, per la qual cosa s’estableixen una sèrie d’infraccions i sancions per la realització d’accions o omissions contràries als drets recollits en el text.

Response: La conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives del País Valencià ha redactat un avantprojecte de llei amb mesures sanitàries, psicològiques i educatives, per garantir el dret a la identitat i l’expressió de gènere. El projecte ha estat aprovat pel ple del govern valencià i intenta lluitar contra la discriminació de les persones transsexuals de totes les edats.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El 2007 les alarmes van saltar en alguns despatxos del govern de Xile.
Un brot d’ISA (anèmia infecciosa del salmó) va ser detectat a les piscifactories de l’arxipèleg de Chiloé i va començar a estendre’s ràpidament per la resta d’instal·lacions de les costes xilenes.
De seguida es van importar fàrmacs i vacunes procedents de països nòrdics, però, potser per la diferent salinitat de l’aigua o per ser varietats de salmó diferents, no funcionaven.
No hi havia manera d’aturar la infecció.
La indústria salmonera, un sector que produïa més de 800.000 tones anuals de peix, reportava 5.000 milions de dòlars per any en exportacions i era la principal font d’ocupació al sud del país, estava en seriosa amenaça.
Per sort el virus va poder controlar-se abans que la destrucció fos total i el sector va començar a recuperar-se impulsat per la creixent demanda mundial.
Però la crisi va durar dos anys, va causar la mort de quasi el 80 % dels salmons xilens, va deixar 2.000 milions de dòlars de pèrdues, un risc brutal de desocupació i una por al cos que les autoritats no han oblidat.
M’explica aquesta història l’enginyer i economista xilè José Miguel Benavente, que ara és cap de la Divisió de Competitivitat i Innovació del Banc Interamericà de Desenvolupament (BID) a Washington DC i en aquella època era professor de la Universitat de Xile i vicepresident del Consell d’Innovació xilè.
I me la mostra per explicar-me que quan es va esdevenir la crisi van acudir a universitats xilenes en cerca d’especialistes en biologia del salmó i no van trobar cap departament especialitzat.
«Com pot ser?
Com pot ser que la ciència xilena estigués desatenent un sector tan important per al país?», es va plantejar José Miguel de manera retòrica.
Mesos més tard va intentar esbrinar quants investigadors xilens hi havia en el sector vinícola, que reporta anualment 3.000 milions de dòlars en exportacions, i va veure que en tot el país només hi havia tres doctors en biologia de la vinya.
«I si de sobte hi ha un problema en els sòls, o fil·loxera, o qui sap què?
O simplement es vol millorar aspectes de la producció?
Per què no hi ha més investigadors experts en aquest tema?»
José Miguel sap ben bé la resposta: perquè ni salmons ni raïm mai van despertar la curiositat intel·lectual dels científics xilens i perquè el govern no va donar incentius ni instruccions explícites perquè la comunitat científica treballés en aquesta direcció.
Una pífia per ambdues bandes i el context perfecte per debatre si els científics han de tenir llibertat per a investigar el que els vingui de gust impulsats per la seva curiositat (curiosity driven research), o si han de tenir una visió un xic més pragmàtica i tant govern com societat marcar-los algunes prioritats i objectius (mission oriented research).
Els científics solen defensar que l’exploració lliure d’allò que s’ha desconegut sempre genera avenços inesperats que acaben millorant la nostra cultura, benestar, i també economia.
I tenen absoluta raó.
Però això no s’esdevé per art de màgia, ni qui aplica el coneixement és necessàriament el qui el genera.
El mateix José Miguel Benavente es mostra orgullosíssim dels observatoris astronòmics xilens o del bon nivell de publicacions en biologia bàsica del seu país, però com a responsable de polítiques científiques en una institució com el BID, la seva missió és intentar que la ciència tingui el major impacte possible en el desenvolupament dels països d’Amèrica Llatina.
I tenint dades que mostren que la ciència genera més riquesa com més prop està dels sectors productius d’un país i observant que la ciència llatinoamericana té una tradició molt acadèmica, pensa que els governs han de tenir capacitat suficient per a, a més de defensar meticulosament la ciència bàsica de qualitat, aprofitar al màxim el talent i incentivar els investigadors perquè estudiïn també el salmó, l’agricultura o els procediments per a millorar l’extracció de coure.
Llig l’article complet a la web de Mètode.
Pere Estupinyà.
Escriptor i divulgador científic (Nova York).
Què és Mètode?

Response: Segons l’enginyer i economista xilè José Miguel Benavente, cap de la Divisió de Competitivitat i Innovació del BID a Washington DC, a més de promocionar la ciència bàsica, els governs haurien d’incentivar les investigacions pragmàtiques que podrien facilitar la gestió de crisis i impactar en l’economia del país, com els estudis centrats en la biologia del salmó xilè o l’agricultura.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El curs polític arrenca mogut al carrer Nicaragua.
Més enllà de la incertesa de com es desenvoluparà el full de ruta independentista a Catalunya o de si hi haurà o no terceres eleccions espanyoles, el PSC encara un congrés que serà clau per determinar qui pilotarà l'intent per recuperar part del terreny perdut pels socialistes en els últims anys.
Dos són, per ara, els noms que estan sobre la taula: el de l'actual primer secretari, Miquel Iceta, i el de l'alcaldessa de Santa Coloma, Núria Parlon.
Ja han fet el pas de postular-se oficialment i tots dos s'han emplaçat a intentar forjar un acord ja sigui abans o després de les primàries que es celebraran el 15 d'octubre.
Parlon, però, és partidària, almenys per ara, d'enfrontar-se a Iceta perquè la militància triï qui creu que pot encapçalar millor la nova etapa del partit.
Tot i això, dirigents pròxims al primer secretari volen evitar el duel i pressionen perquè hi hagi una candidatura conjunta abans del dimecres de la setmana que ve.
Hi ha un sector del PSC, especialment entre l'anomenada vella guàrdia, que tem que unes primàries on rivalitzin els dos candidats pot tornar a obrir velles ferides i dividir un partit que ja va patir fa dos anys una escissió.
En els últims dies, han pressionat Parlon perquè cedeixi i accepti una sola llista amb Iceta que sigui avalada igualment per la militància, però l'alcaldessa considera que no es pot desvirtuar el mecanisme de les primàries i que cal obrir un procés de debat i de contrast de projectes.
Dirigents que li donen suport avalen aquest posicionament i situen com a referent les primàries dels socialistes francesos que, des del '
Les primàries com a "oportunitat"
“Estem tan malament que cal fer un canvi en el partit.
Les primàries són una oportunitat”, argumenta un dirigent del partit que confia que s'arribi a les primàries amb dos candidats.
També els fa patir que la renovació de cares que abandera la jove dirigent acabi relegant a un segon pla quadres de llarga trajectòria i bagatge dins del PSC que tenen, a més, una bona sintonia amb el PSOE.
L'alcaldessa de Santa Coloma, però, que s'ha erigit en una de les veus més influents i crítiques amb l'actual direcció, té clar que el seu projecte ha de ser conciliador amb tot el partit i també amb la vella guàrdia que des del congrés de Sitges de 1994 ha portat la batuta del PSC.
Per guanyar, necessita bona part del seu suport i també no ser vista com una figura hostil amb el PSOE.
D'aquí ve el seu contundent posicionament contrari a la celebració d'un referèndum sobre la independència sense renunciar, però, a intentar pilotar un canvi en el discurs dels socialistes tot demanant en el qual es reconegui Catalunya com a nació i recuperi l'essència de l'Espanya plurinacional que va onejar José Luis Rodríguez Zapatero.
Una fórmula per mantenir l'alcaldia
Així doncs, la intenció de Parlon és oferir mà estesa a Iceta si guanya les primàries de l'octubre per configurar plegats una direcció que haurà de ser avalada en el congrés que els socialistes catalans celebraran del 4 al 6 de novembre.
Que Iceta ocupi un lloc clau en la futura direcció del partit i també que s'aposti per una bicefàlia són dos elements per garantir que Parlon pugui compaginar, almenys d'entrada, el lideratge del PSC amb l'alcaldia de Santa Coloma, on governa amb majoria absoluta.
Els dos candidats a les primàries encara tenen més d'una setmana per iniciar la recollida oficial d'avals.
El tret de sortida al procés es donarà el pròxim 19 de setembre i tots dos ja estan mesurant quines són les seves forces a les diferents federacions territorials.
Si es mantindran les dues candidatures dependrà, en bona part, de la capacitat de cadascun d'ells per fer front a les pressions internes.

Response: El PSC triarà aviat la persona que liderarà la nova etapa del partit. Els candidats són Miquel Iceta i Núria Parlon, però ambdós podrien arribar a un acord abans de les primàries. Parlon, una de les veus més crítiques amb el partit, planeja presentar un projecte conciliador per guanyar-se la simpatia de la vella guàrdia i del PSOE.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La mostra Girona, Temps de Flors arriba a la 61ena edició i continua sumant novetats.
Enguany, es podrà visitar per primera i única vegada els murs romans d'un antic hospital situat a la plaça Sant Pere i que hauria tingut aquests usos durant l'edat mitjana.
També es podrà passejar per una platja fluvial a la llera del riu Ter, on s'hi ubicarà una instal·lació.
L'esdeveniment es farà del 7 al 15 de maig i les flors es combinen amb diferents esdeveniments culturals com el festival A Cappella, amb un concert de campanes i també s'ubicarà un piano de cua al Museu d'Art perquè el toqui tothom que vulgui.
Durant nou dies es podran visitar 134 espais amb projectes florals.
Santa Eugènia i Sant Narcís també se sumen a la iniciativa i presenten muntatges a punts emblemàtics del barri.
La ciutat occitana d'Albi tindrà un projecte als jardins de la Torre de Carlemany, coincidint amb la celebració del 30è aniversari de l'agermanament amb Girona.
L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, i la regidora de Promoció Econòmica, Desenvolupament Local i Turisme, Glòria Plana, han presentat aquest matí la 61a edició de Girona Temps de Flors, que tindrà lloc del 7 al 15 de maig.
Durant aquests nou dies, es podran visitar 134 espais guarnits amb projectes florals.
Com a novetats, enguany es podran veure els murs d'època romana que estan localitzats en un edifici del carrer del Riu Galligants, que semblaria que havia acollit un hospital a l'edat mitjana i que properament acollirà un balneari urbà (de caràcter privat).
És per això que aquesta serà l'única oportunitat per visitar aquestes troballes arqueològiques.
Obertura als barris
Aquest any, seguint la línia de les últimes edicions, Temps de Flors fa un pas més en la implicació dels barris de la ciutat en el festival.
Mentre que el barri de Carme Vista Alegre es consolida com a punt del recorregut floral, els barris de Santa Eugènia i Sant Narcís participaran a l'exposició amb projectes en els espais més emblemàtics del barri com són la plaça de Santa Eugènia i Can Ninetes -en el cas de Santa Eugènia-, i la plaça de l'Assumpció, en el cas de Sant Narcís.
En aquest darrer sector, participarà també en aquesta edició del festival una escola d'idiomes de la zona.
Més espais naturals
La platja fluvial del riu Ter (per la zona posterior de l'hospital Josep Trueta), les fonts del Barri Vell i el camí del passeig Arqueològic fins a l'ermita del Calvari seran alguns dels nous espais que inclouran projectes florals en aquesta edició.
En aquest sentit, la regidora de Promoció Econòmica, Desenvolupament Local i Turisme, Glòria Plana, ha remarcat que volen potenciar espais de la ciutat que no es coneixen, tant pels visitants com pels gironins.
També es podran veure projectes "singulars i suggestius" als soterranis de la Catedral i a les escales de la basílica de Sant Feliu.
Flors i cultura
La cultura tindrà també un pes especial aquest any.
Novament, el Temps de Flors es fa coincidir amb el festival Girona A Cappella Festival, que arriba a la cinquena edició i que oferirà diversos concerts, molts de gratuïts a la plaça Independència.
A més, el dimecres 11 de maig –dia en què Temps de Flors s'allargarà fins a les 12 de la nit- es farà un concert de campanes al Barri Vell de la ciutat.
Una altra de les noves propostes culturals d'aquesta edició és la instal·lació d'un piano de cua (és el que s'usa al prestigiós Concurs Internacional de Música Maria Canals) al pati del Museu d'Art durant els dies del festival per tal que qualsevol ciutadà el pugui tocar.
En aquesta 61a edició de Girona, Temps de Flors, i com a cloenda de les activitats per commemorar el 30è aniversari de l'agermanament entre Albi i Girona, la ciutat occitana ha volgut implicar-se en l'esdeveniment i s'ha encarregat d'elaborar un projecte que es podrà veure als jardins de la Torre de Carlemany.
L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha destaca que l'esdeveniment és una "història d'èxit col·lectiva, un projecte coral de la ciutadania, les entitats, les empreses i les institucions".
A més, també ha agraït la implicació de totes les entitats, voluntaris, artistes i patrocinadors que s'impliquen en el Temps de Flors.

Response: Un any més, el Temps de Flors continua creixent per diferents barris de Girona, on combinarà les tradicionals instal·lacions florals amb visites a llocs gairebé desconeguts de la ciutat, el descobriment d'indrets d'especial interès arqueològic i els diferentss concerts que s'oferiran dins del Festival A Cappella, alhora que celebrarà el 30è aniversari de l'agermanament amb la ciutat occitana d'Albi.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'Ajuntament de Flix (Ribera d'Ebre) ha arrencat del govern espanyol en funcions el compromís de fixar un calendari per agilitar la finalització de les tasques pendents de les obres de descontaminació química de l'embassament.
L'alcalde de la població, Marc Mur, ha tornat de la reunió mantinguda aquest dimarts a Madrid amb el secretari d'Estat de Medi Ambient, Pablo Saavedra, i la directora general de l'Aigua, Liana Ardiles, amb l'anunci del nomenament d'un nou director del projecte abans del pròxim 23 d'abril, a partir del qual es reprendran les reunions de seguiment de les obres amb el consistori i la Generalitat.
L'objectiu és posar en marxa al més aviat possible la neteja de l'aigua confinada de la zona on s'han extret els llots tòxics, una actuació que requereix la tramitació administrativa per part de l'administració catalana i que no va ser inclosa en el projecte general.
Les obres van quedar paralitzades arran de les investigacions judicials per la suposada trama de corrupció al voltant de la societat estatal Acuamed.
Mur ha tornat "satisfet" pel resultat de la trobada en el context de bloqueig i incertesa dins del qual s'ha situat el projecte durant els últims mesos.
La detenció de l'anterior responsable del projecte de Flix arran de l'operació policial va sembrar molts dubtes sobre la seva finalització després de gairebé tres anys de treballs.
Tot i que els càrrecs del Ministeri d'Agricultura no van voler avançar noms, sí que van anunciar que el nomenament efectiu tindria lloc abans del 23 d'abril.
"És una de les necessitat que teníem: des del mes de gener ens vam quedar sense interlocutor.
Necessitàvem una persona que estigués a Flix, que fos responsable de l'obra i amb qui poguéssim fer el seguiment del projecte", ha explicat l'alcalde.
El nomenament ha de permetre també restablir, entre finals d'abrils i el mes de maig, les reunions a tres bandes entre el govern espanyol, la Generalitat i el consistori per poder efectuar un seguiment regular de l'estat de les actuacions.
Unes trobades que es van deixar de celebrar des de finals de 2013.
En aquest sentit, el Ministeri també va assumir el compromís de reunir-se amb els representants del Govern durant el més de maig per estudiar i decidir la tramitació administrativa més àgil per poder continuar les obres pendents.
Es tracta, principalment, la neteja de l'aigua contaminada a la zona confinada amb taula-estaca vora al fàbrica electroquímica d'Ercros, d'on es van extreure un milió de tones de llots tòxics per al seu tractament i deposició.
Una actuació que, en el seu moment, no es va incloure en el projecte inicial, que no entrava dins del càlcul de finançament europeu –que aportava la major part dels 165 milions d'euros previstos, que haurien acabat inflant-se fins els 190, d'acord amb les investigacions judicials- i requereix una nova tramitació per part de la Generalitat.
Més enllà del procés burocràtic, que ha d'incloure la seva licitació i adjudicació, la seva execució es podria allargar durant "força mesos", segons Mur.
De moment, ha afegit, sí que continuen de forma paral·lela les obres per segellar i clausurar l'abocador del Racó de la Pubilla, que ha acollit els fangs tractats, amb la previsió de tenir completat el procés definitivament a finals del mes de juny.
Amb aquest calendari, que encara no permet veure cap data final en l'horitzó, el consistori creu que es "reactiva de nou el projecte" i que s'estableix el marc per donar la "celeritat necessària" a la seva finalització.
Això, sí "amb garanties de transparència i seguretat2.
Segons recorda Mur, el passat mes de desembre, abans de l'operació policial i la investigació judicial, les obres estaven finalitzades en un "percentatge elevat".
"Ens preocupem perquè es realitzin", ha insistit.
De Madrid, però, l'Ajuntament no va poder treure encara l'entrellat sobre els estudis el fons de l'embassament i el procés de descontaminació demanats al Centro de Investigaciones Energéticas, Medioambientales y Tecnológicas (CIEMAT), així com les proves efectuades pel CSIC i la UPC, que el govern espanyol es va comprometre a lliurar el passat mes de gener.
"Atesa la situació d'Acuamed el govern espantol diu que tampoc té els documents a l'abast.
Tant bon punt els tinguin els lliuraran a la Generalitat", ha explicat Mur, qui tampoc va rebre explicacions sobre les obres pendents del Pla de Restitució vinculat al projecte, que preveia la millora de nombrosos abastaments d'aigua del territori.
"Ens diuen que la prioritat és reactivar les obres d'embassament i els tràmits administratius", tanca.

Response: L'alcalde de Flix, Marc Mur, s'ha mostrat satisfet per l'acord assolit amb el govern espanyol per a reprendre la neteja de l'aigua del pantà, el qual preveu el nomenament d'un nou director del projecte i la represa de les reunions a tres bandes entre govern espanyol, Generalitat i consistori per a poder efectuar un seguiment regular de l'estat de les actuacions.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Aquesta entitat és un braç del Partit Demòcrata americà que s’estén per moltes ciutats del món.
A Barcelona hi militen uns mil estatunidencs i, quan hi ha eleccions, es mobilitzen per muntar actes com aquest.
Però no només s’activen els que formen part de Democrats Abroad: a la capital catalana hi viuen 3.700 americans i bona part d’ells es registren per votar perquè senten que tenen una doble responsabilitat.
Liz Castro, una dona de Massachusetts que està ara abocada a la independència de Catalunya, ho explica així: ‘sento responsabilitat perquè sóc americana, però també com a ciutadana europea, perquè sé que el meu vot afectarà molts més territoris.
No només els EUA’.
No hi ha dubte, doncs, que les eleccions presidencials nord-americanes importen.
Als Estats Units, de fet, la participació està augmentant alhora que creix la tensió en la campanya.
És veritat que Trump ja s’havia fet famós pels seus comentaris fora de to, però un punt d’inflexió va ser la sortida a la llum d’un enregistrament de 2005 on Trump mostrava una actitud masclista i prepotent.
A partir d’aquí, han anat arribant noves declaracions polèmiques del candidat republicà que han mediatitzat molt més la campanya.
En el primer debat, va deixar anar que tenia molt mèrit ‘aconseguir evadir impostos’.
I en l’últim, va avisar que encara no sabia si acceptaria el resultat de les eleccions, que preferia ‘deixar-ho en suspens’.
Un altre factor clau en la campanya és la viralitat.
El Partit Demòcrata ha utilitzat molt més les xarxes que no pas els republicans per aconseguir votants.
Vídeos dels candidats en programes televisius d’humor i discursos emotius s’han estès per Internet.
Michelle Obama ha estat molt present en el tram final de la campanya i ha utilitzat la seva popularitat per defensar la candidatura de Clinton.
Aquest és un dels anuncis que més s’han escampat, fet a partir d’un míting de la fins ara primera dama.
Gràcies a aquesta viralitat i també, evidentment, al caràcter global dels Estats Units com a país, les eleccions arriben a la resta del món.
Als candidats els interessa donar-se a conèixer i que ciutadans d’altres països els vegin amb bons ulls.
Però sobretot, van a la recerca del vot estranger.
Hi ha 8 milions de nord-americans que viuen lluny dels Estats Units i el seu vot, segons de quin estat siguin, pot ser determinant.
En l’última dècada, la participació d’aquests estrangers ha rondat el 20%.
El periodista Marc Herman apunta que les persones que surten del país, ja sigui amb l’objectiu d’estudiar o per una oferta de feina, tendeixen a ser més oberts, i que per tant és probable que votin pel Partit Demòcrata.
Però en el cas americà s’ha de tenir en compte una altra variable: uns quants són militars i solen votar el Partit Republicà, encara que amb Obama alguns soldats van trencar aquesta tònica.
Com que a Barcelona no hi ha cap base militar dels EUA, sembla que hi hauria d’haver una majoria favorable als demòcrates i així és.
La població estatunidenca a la ciutat, que no arriba a les quatre mil persones, és petita en comparació amb la multitud de persones estrangeres que viuen a la capital.
Tot i que no s’acosta ni de lluny als 26.000 italians i o als 20.000 mil pakistanesos, destaca que la comunitat nord-americana, durant els últims quinze anys, s’ha triplicat a Barcelona.
Font: Departament d’estadística.
Ajuntament de Barcelona
La majoria de nord-americans residents a l’estranger, com mostren alguns estudis, compten amb ensenyament superior.
A Barcelona, viuen als barris de classe mitjana-alta.
En part és probable que això passi perquè les escoles americanes de la ciutat són en aquests barris.
Les Tres Torres és l’únic barri on els estatunidencs són els estrangers més nombrosos.
Font: Departament d’estadística.
Ajuntament de Barcelona
En un barri o altre, l’entitat que més es dedica a perseguir aquest vot estranger a la ciutat és Democrats Abroad.
Després de més de trenta converses amb americans de la ciutat, emergeix una clara sentència: els americans de Barcelona no voten Donald Trump.
A més, Democrats Abroad organitza una festa a Luz de Gas per seguir en directe la nit electoral.
El seu objectiu és que hi vagin americans que donen suport a Clinton, però també volen que hi assisteixin barcelonins.

Response: La petita comunitat estatunidenca de Barcelona viu intensament les eleccions presidencials dels EUA. Tot i el frec a frec entre Clinton i Trump, i a diferència d'altres indrets amb més presència nord-americana, els estatunidencs de Barcelona semblen decantar-se clarament per Hilary Clinton, que fins i tot compta amb l'ajuda de l'entitat Democrats Abroad a la capital catalana.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Els cent bitllets del número 01714 de La Grossa de Cap d'Any es vendrà a l'estanc número 2 de Cervera.
Així ho ha anunciat la secretària d'Hisenda, Elsa Artadi, aquest dijous al programa 'Divendres' de TV3.
Aquest establiment ha estat agraciat en el sorteig que s'ha fet entre els venedors de la Grossa que van realitzar una comanda entre el 19 i el 30 d'octubre.
L'estanc, situat al carrer Victòria número 2 de Cervera, forma part de la xarxa comercial de Loteria de Catalunya des de fa 17 anys.
L'any passat va vendre més de 25.000 euros de loteria de La Grossa, més de dues vegades i mitja la mitjana dels estancs al 2014 (9.990 euros).
Com ja es va fer l'any passat, Loteria de Catalunya ha decidit sortejar el número 01714 perquè la demanda d'aquest número superava l'oferta existent.
L'any passat aquest número també es va sortejar entre els comerciants de La Grossa.
Els primers 50 bitllets es van vendre en un supermercat de Sant Antoni de Vilamajor i els altres 50 bitllets es van esgotar en poques hores a la Llibreria Papereria Artós del Carrer Major de Sarrià número 6 de Barcelona.
D'altra banda, Artadi ha recordat que ja s'han distribuït més de 13,7 milions d'euros de La Grossa, 1,9 milions dels quals en participacions, un 109% més que l'any anterior.
"Ens consta que cada vegada més empreses i associacions han deixat de fer les tradicionals participacions amb El Gordo de Navidad i s'estan passant a La Grossa, per això hem allargat el termini per encarregar-ne fins al proper 15 de novembre", ha assenyalat.
Aquest any, Loteria de Catalunya dissenya i imprimeix les participacions per a aquelles entitats que així ho desitgin.
La responsable d'Hisenda de la Generalitat també ha explicat que la venda per Internet (www.lagrossa.cat) ha crescut un 87% respecte a l'any anterior i que ja s'han venut per aquest canal més de 51.000 euros en loteria.
"Atribuïm aquest increment a les novetats que hem introduït en el web, com ara l'espai 'Regala Grossa, regala il·lusió"'que permet comprar un número i compartir-lo amb aquelles persones que ho desitges", ha dit.
Artadi també ha explicat que a partir d'aquest dilluns, 9 de novembre, i fins al 20 del mateix mes, s'inicia la campanya 'La Grossa de Divendres' amb la qual es pot guanyar 1 milió d'euros.
Televisió de Catalunya i Loteria de Catalunya sortejaran diàriament 10 bitllets del número 18909 al programa 'Divendres'.
Durant deu dies de novembre, TV3 recordarà a l'inici del programa que aquell dia se sortejaran 10 bitllets entre totes aquelles persones que participin a través de la web de 'Divendres' escrivint la paraula clau facilitada i que variarà cada dia.
Hi haurà un únic guanyador per dia, que haurà de contestar en directe una trucada de la presentadora de l'espai.
"Si aquest número resulta ser el primer premi de la Grossa, aquesta persona guanyaria 1 milió d'euros, ja que el primer premi són 100.000 euros per bitllet i estem regalant 10 bitllets, d'aquí l'eslògan Guanya 1 milió d'euros amb la Grossa i TV3", ha aclarit Artadi.
D'altra banda, Elsa Artadi també ha recordat que continua actiu el sorteig que ha engegat Loteria de Catalunya que donarà 2.000 euros al mes durant tot un any.
L'agraciat serà escollit entre totes aquelles persones que enviïn una fotografia seva amb un bitllet de La Grossa 2015 abans del 30 de novembre.
Des que va començar el sorteig aquest diumenge 1 de novembre, ja hi han participat més de 1.100 persones.
Cada participant haurà d'enviar una foto on aparegui amb un bitllet d'aquest any i s'identifiqui clarament el número i la sèrie del bitllet.
Només es podrà enviar una fotografia per bitllet, però es podran enviar tantes instantànies com bitllets s'hagin comprat.
"Quants més bitllets compris, més fotografies podràs fer-te i més probabilitats de guanyar tindràs", ha recordat Artadi.
Els participants en aquest sorteig hauran de ser majors d'edat, aparèixer clarament a la fotografia i indicar el seu nom i cognoms, NIF, adreça de correu electrònic i un número de telèfon mòbil.
En cas que el bitllet s'hagi comprat per Internet, a través de lagrossa.cat, a la fotografia s'haurà de veure la imatge del participant i la del resguard de compra del bitllet de loteria.
El dia 3 de desembre de 2015 es realitzarà un sorteig en el qual resultarà guanyadora una fotografia d'entre totes les que s'hagin rebut a Loteria de Catalunya, per qualsevol dels dos canals habilitats.
Per poder cobrar el premi, serà imprescindible la presentació del bitllet original de loteria que es mostra a la fotografia guanyadora.
La participació en aquest sorteig no impedeix la participació en el sorteig que se celebrarà el dia 31 de desembre de 2015.

Response: La secretària d'Hisenda, Elsa Artadi, ha anunciat que els cent bitllets del número 01714 de La Grossa de Cap d'Any es vendran a l'estanc número 2 de Cervera després que aquest establiment hagi estat agraciat en el sorteig que s'ha fet entre els venedors de la Grossa que van realitzar una comanda entre el 19 i el 30 d'octubre.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Mariano Rajoy, durant un debat al Congrés dels Diputats.
Foto: Congrés espanyol
El president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha admès aquest dimecres que el 2013 "no serà bo" en termes d'ocupació, però ha assegurat que serà "menys dolent" que la resta d'exercicis anteriors de la crisi i que el 2014 "serà un any en què hi haurà creixement i es crearà ocupació".
Per aquest motiu s'ha mostrat decidit a "perseverar" en les reformes en comptes de fer marxa enrere i aplicar mesures "caducades".
Des dels passadissos del Congrés, Rajoy també ha apuntat que el paquet de reformes que el Consell de Ministres aprovarà aquest divendres no inclouen un augment dels impostos: "No hi ha impostos el divendres", ha afirmat.
Ha respost d'aquesta manera una pregunta a la sessió de control del Congrés del líder del PSOE, Alfredo Pérez Rubalcaba, que li ha demanat que aprofiti la flexibilització dels objectius de dèficit que li permet Europa per "deixar respirar" els ciutadans en comptes de retallar.
Rubalcaba, que ha advertit el president del govern espanyol que "si no fa res" l'ocupació del 2013 "serà un desastre", li ha exigit una "rectificació" en els pressupostos perquè sinó les coses "aniran a pitjor".
Per aquest motiu li ha reclamat que aprofiti el marge de flexibilitat en els objectius de dèficit que li permet Europa per "créixer" i no "un catàleg per retallar".
Segons Rubalcaba, la clau de la recuperació és precisament compartir també aquesta flexibilització amb les comunitats autònomes per garantir la sanitat i l'educació i fer un pla d'exclosió social.
Rajoy: "Ja hi ha efectes positius"
El president espanyol, en canvi, ha afirmat que les dades d'atur, tot i ser dolentes, indiquen una "tendència millor" al 2013 que en els anys anteriors i ha recordat a Rubalcaba que va ser el seu executiu, i no el del PSOE, qui va aconseguir la primera flexibilització del dèficit del 4,5% acordat amb Europa fins al 6,3% per al 2013.
Per tant, segons Rajoy, el PSOE "no té cap autoritat per reclamar rectificacions en matèria de dèficit".
En aquest marc, ha insistit que cal "perseverar" en la política econòmica dels últims mesos i "seguir amb les reformes".
Segons Rajoy "ja hi ha efectes positius" com el dèficit exterior, la balança de pagaments, la inversió estrangera i la prima de risc, i cal mantenir l'impuls reformista en comptes d'aplicar les "polítiques caducades que ens han portat fins aquí".
Pla de reformes
El quadre macroeconòmic que el govern espanyol aprovarà aquest divendres recollirà un empitjorament significatiu de la caiguda del PIB al 2013.
Segons va avançar el ministre d'Economia, Luis de Guindos, serà d'entre un 1 i un 1,5% del PIB, en comptes del 0,5% previst.
L'acompanyarà un segon pla de reformes que segons ha afirmat al Congrés la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, té com a objectiu "el creixement i la creació d'ocupació", a més de "facilitar l'accés al crèdit" i eliminar barreres "que van contra el creixement".
Sense concretar, Sáenz de Santamaría ha apuntat que el paquet inclourà "una fiscalitat més adequada als emprenedors, l'eliminació de barreres administratives a través d'una reforma profunda de totes les administracions, i un únic marc econòmic per créixer que passa per la garantia de la unitat de mercat, la liberalització de serveis com les telecomunicacions o la reforma energètica.
Rajoy critica les mesures "populistes" sobre habitatge
El president espanyol també ha respost una pregunta del representant de Compromís, Joan Baldoví, que li ha retret que el PP hagi desfigurat la ILP de la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH) al Congrés fins a redactar un text que no recull cap de les seves principals reivindicaccions.
Baldoví l'ha acusat de defensar abans els bancs que les persones i ha criticat que des del govern espanyol i el PP s'hagi titllat de "nazis" els membres de la PAH que són "persones honrades que lluiten per una causa justa".
Per contra, Rajoy ha recordat que ell representa la majoria dels ciutadans que van votar a les últimes eleccions i malgrat que "respecta" la ILP "no està d'acord amb la majoria del seu contingut".
En aquest sentit ha destacat que el seu govern ha estat l'únic que ha actuat respecte al drama dels desnonaments i ha assegurat que les mesures que ha impulsat són "útils" a la gent, i no "les mesures populistes i les manifestacions organitzades vulnerant els drets democràtics de molts diputats".

Response: En resposta al cap de l'oposició durant la sessió de control al Congrés, Rajoy ha afirmat que, dins del marc de reformes previstes i per tal d'incentivar el creixement econòmic i l'ocupació, el 2014 no s'apujaran els impostos. Tot i admetre les dificultats existents, el Govern apunta que les reformes ja permeten veure certs efectes positius i que cal perseverar.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Les esmenes de la CUP al pressupost del Govern ja estan sobre la taula.
I l'Executiu català ha decidit analitzar-les i abordar-les amb una posició inicial comuna i col·legiada en el tema més delicat de les peticions dels anticapitalistes: la pujada de l'IRPF a les rendes de més de 60.000 euros.
El passat dimarts, després de la reunió del Govern, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el vicepresident i conseller d'Economia, Oriol Junqueras, es van reunir en solitari per consensuar una posició conjunta.
Tal i com ha avançat l'Ara i ha pogut confirmar l'ACN per fonts de l'Executiu, tots dos van decidir encarar la negociació de les esmenes de la CUP amb la porta barrada a tocar l'IRPF.
Així, el Govern en ple i els dos partits que conformen JxSí mantenen una posició d'inici de la negociació comuna i col·legiada, sense acceptar que aquest impost s'apugi com demana la CUP per aprovar els pressupostos per al 2017.
Les posicions del PDeCAT i ERC sobre l'IRPF, i sovint amb altres impostos, no han estat exactament iguals, i a porta tancada els de Puigdemont mai han volgut cedir en l'increment de la política fiscal i els de Junqueras apostaven per cedir, si més no en part, a la demanda de la CUP.
Un cop presentades les esmenes dels anticapitalistes de manera formal, però, el Govern ha hagut de prendre una decisió i posar d'acord a JxSí per negociar amb la CUP sense fissures en el discurs.
Dilluns passat, la CUP feia públiques les seves esmenes i donava a conèixer que plantegen un augment de l'IRPF a les rendes superiors als 60.000 euros.
En concret, proposen la creació de nous trams en l'escala autonòmica: entre els 60.000 i 90.000 euros es pagaria el 22,5% i entre els 90.000 i els 120.000 s'arribaria al 23,5%.
També volen incrementar un punt el tram entre els 120.000 i 175.000 euros fins al 24,5%, entre d'altres.
De cara a l'impost de patrimoni, la CUP proposa una rebaixa del mínim exempt dels 500.000 euros als 450.000 i un increment generalitzat dels tipus aplicables en tots els trams de l tribut.
Els cupaires, a més, també plantegen canvis a l'impost de successions.
De tota aquesta política fiscal dels anticapitalistes, el Govern, de moment, no accepta res.
Tot i això, fonts de l'Executiu admeten que el punt més complicat és el de l'IRPF, donat que el PDeCAT s'ha tancat sempre molt a cedir en aquest punt i la CUP s'ha entestat en "guanyar" aquesta batalla, que sovint venen com a "ideològica".
Des d'ERC, sempre havien plantejat que per a ells el més important és el referèndum i que si el problema era posar d'acord a PDeCAT i CUP en matèria fiscal, els republicans acceptarien qualsevol proposta que ells dos poguessin pactar i negociar.
Ara, però, el Govern pren una postura comuna i col·legiada.
I passa per tancar la porta a l'increment fiscal.
Si més no, aquesta és la foto fixa que actualment té la negociació i la postura de l'Executiu.
Però les mateixes fonts accepten que les converses estan encara en marxa, que ningú s'ha aixecat de la cadira i que si hi ha altra proposta que fa que tothom estigui còmode, ni PDeCAT, ni ERC, ni el Govern hi posaran problemes.
D'altra banda, les mateixes fonts de Govern remarquen que aquests són una pressupostos instrumentals, on la prioritat segueix sent el referèndum i que això hauria de primer a l'hora de poder facilita que els comptes tiressin endavant per aconseguir els objectius de la legislatura.
A més, destaquen que amb la proposta de pressupostos que fa el Govern no s'apugen impostos per no incrementar la pressió fiscal i que les negociacions amb la CUP ja han propiciat acords o aproximacions molt sòlides en el pressupost del departament d'Ensenyament i en l'implementació de la Renga Garantida de Ciutadania.

Response: Tot i les diferències inicials entre el PdCAT i ERC, el Govern s'asseurà a negociar les esmenes de la CUP als pressupostos sense acceptar l'increment de l'IRPF a les rendes superiors a 60.000 €, alhora que assegura que es tracta d'uns pressupostos instrumentals en una legislatura que té com a objectiu la celebració del referèndum.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Una directora inaugurarà el Festival de Sitges per primera vegada a la seva història.
La 54a edició del certàmen l'obrirà la cineasta Ana Lily Amirpour, amb la seva pel·lícula Mona Lisa and the Blood Moon -protagonitzada per Kate Hudson-.
El director del certamen, Ángel Sala, ha fet pública una llarga llista de pel·lícules, documentals i curtmetratges que es projectaran en l'edició d'aquest any, molt semblant en el seu format a la del 2020.
Sala ha assegurat que el fet que Mona Lisa and the Blood Moon inauguri el festival va ser "una decisió unànime", tant per la pel·lícula com pel fet que estigui dirigida per una cineasta.
"És una gran notícia que una dona obri el Festival de Sitges", ha recalcat.
El Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya també estrenarà a escala mundial Veneciafrenia, d'Álex de la Iglesia; i La pasajera, de Raúl Cerezo i Fernando González Gómez.
Sala.
El director català Juanjo Giménez arribarà al certamen amb Tres, un muntatge protagonitzat per Marta Nieto i Miki Esparbé que narra l'odissea d'una dissenyadora de so que processa el so més tard que les imatges.
"És una història realment fascinant", ha dit Sala sobre el film de Giménez.
L'organització ha assegurat que l'edició d'enguany s'assemblarà "molt" a la de l'any passat, que va desenvolupar un format híbrid.
En aquesta línia, la directora de la Fundació Sitges, Mònica García, ha assegurat que serà "pràcticament impossible" portar directors asiàtics per les restriccions de la pandèmia.
Així mateix, han assegurat que treballen a poder portar representació "la més àmplia possible".
Una llarga llista de títols per a la 54a edició
El director del certamen ha destacat els films d'animació d'enguany, que, en paraules de Sala, són "tòtems mundials".
Sala ha posat èmfasi en Where is Anna Frank, film que ressegueix els passos de Kitty, l'amiga imaginària d'Anna Frank, i dona una "visió inesperada del personatge".
"És molt necessària en els moments en què vivim", ha assegurat Sala.
En aquest sentit, ha explicat que té un missatge contra el racisme i de lluita personal.
El programa de films d'animació el completen Belle, del japonès Mamoru Hosoda; i Mad God, del nord-americà Phil Tippett.
Una altra de les branques importants del festival serà el cinema asiàtic, que desembarcarà a Sitges "amb tota la seva força".
El cineasta xinès Zhang Yimou presentarà el thriller d'espionatge Cliff Walkers.
Es presentaran també The Great Yokai ar: Guardians, de Takashi Miike; The Deer King, d'Ando Mashai; i la tailandesa The Medium, de Banjong Pisanthanakun.
Malgrat tot, el programa encara no està tancat i Sala ha deixat la porta oberta a què films com Titane, de la francesa Julia Cucournau -que ha guanyat la Palma d'Or al Festival de Cannes- s'afegeixin més endavant.
"Potser hi ha alguna sorpresa", ha dit el director.
La presència femenina, més destacada que mai
L'edició del 2021 estarà marcada per la presència de més pel·lícules dirigides per dones en comparació a anys anteriors.
En aquest sentit, els organitzadors han explicat que estan pendents de tancar el programa complet i facilitar el percentatge total de cineastes que passaran pel festival.
D'entrada se sap que hi haurà quatre òperes primes dirigides per dones.
Als noms ja anunciats de Prano Bailey-Bond amb Censor i Carslon Young amb The Blazing World, s'hi sumen la britànica Charlotte Colbert, que debuta amb She Will i Camille Griffin amb Silent Night.
En la mateixa línia de reivindicar els films fets per dones el festival ha creat el programa WomanInFan, que pretén visibilitzar les dones creadores dins el cinema fantàstic.
La iniciativa donarà beques a tres cineastes, que enguany seran per Anna Moragriega, Irene Moray i Laura Ferrés.
Des del festival han deixat clar que són tres dones "amb recorregut i trajectòria" dins el món del cinema, malgrat que encara no han fet cap producció de cinema fantàstic.
"Les infectarem de gènere fantàstic per si en un futur es decideixen a fer-lo", ha bromejat García.
Les tres seleccionades tindran un programa de mentoratge durant el festival.

Response: Una dona inaugurarà per primer cop el Festival de Cinema Fantàstic de Sitges. A més de Lily Amirpour, amb Mona Lisa and the Blood Moon, el 54è certamen comptarà amb una cartellera de primer nivell per a reivindicar el cinema fet per dones. El Festival també ha creat WomanInFan, una iniciativa per a visibilitzar la presència femenina dins d'aquest gènere cinematogràfic.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
En Comú Podem es postula com el "vot útil" per facilitar el diàleg entre l'Estat i l'independentisme que permeti "desencallar" el conflicte polític de Catalunya.
Des del primer fins a l'últim dia de campanya, els comuns no han amagat que aspiren a entrar al pròxim executiu espanyol.
Una aposta agosarada amb dos grans objectius: evitar un "govern de dretes" entre el PSOE i Ciutadans i garantir que des de la Moncloa s'escolti Catalunya i es reconegui la plurinacionalitat de l'Estat.
Aquest doble "vot útil" ha estat el missatge que Jaume Asens ha enviat als electors en l'acte de tancament de campanya d'En Comú Podem al Parc de les Planes de l'Hospitalet de Llobregat, la "capital de la Catalunya treballadora i mestissa", tal com l'ha definit el candidat.
El candidat de l'esquerra alternativa ha assegurat que la coalició dels comuns amb Podem és "un projecte de futur" i ha remarcat que "Catalunya no avançarà si Espanya no avança i que no hi haurà una Catalunya republicana si no hi ha una Espanya republicana".
Asens ha afegit que "aquest és el convenciment de la tradició del catalanisme popular i del socialisme democràtic" que representen el comuns, segons el cap de llista.
Els comuns volen governar Espanya
Jaume Asens, durant tota la campanya ha insistit que En Comú Podem és "l'únic partit català sobirà" que pot formar part del pròxim executiu espanyol.
O un executiu amb Pablo Iglesias i Jaume Asens?" ha demanat Asens al llarg de la cursa cap al 28-A.
Aquest, de fet, és el moll de l'os de la campanya dual dels comuns que, després dels comicis, aspiren a blindar els drets socials i de les dones davant "l'amenaça de l'extrema dreta" que, segons Asens, "arrossega cada vegada més els partits de dretes", i en segon lloc, asseguren ser la garantia per resoldre, des de la Moncloa, el "bloqueig" polític a Catalunya.
En aquest sentit, proposen "una taula de diàleg i una llei de claredat" que permeti fer el referèndum que, com recorda el candidat, "reclama el 80% dels catalans i catalanes".
Aquesta ha estat una campanya difícil pels comuns.
Tot i així, En Comú Podem confia en donar la campanada i aquest mateix divendres Asens ha assegurat que "poden tornar a guanyar perquè han nascut per desafiar les enquestes".
De moment, els comuns esperonen els seus votants amb una "tendència a la remuntada".
"Votar ERC és una ruleta russa"
Des de l'Hospitalet, Asens també ha assegurat que "votar ERC és una ruleta russa i tirar una moneda a l'aire" perquè, segons Asens el partit d'Oriol Junqueras "està en mutació permanent: quan està a l'oposició sona d'esquerres, però quan està al govern pacta amb la dreta", ha afirmat el candidat dels comuns.
El cap de llista de l'esquerra alternativa ha recordat a Gabriel Rufián que "mentre anava a les eleccions amb Convergència, ell posava querelles als del 3% i a la família Pujol."
El candidat d'En Comú Podem també ha insistit que Pedro Sánchez és "un camaleó polític que pot tenyir-se de color lila si està amb Unides Podem, però que pot tenyir-se de taronja si està amb Ciutadans".
En aquest sentit, Asens ha afegit, referint-se al president espanyol que "a aquest camaleó li agrada molt el color taronja".
Per això ha demanat el vot a tots els "socialistes de cor" i els ha advertit que "si voten el PSOE estan donant les claus de la Moncloa a les empreses de l'Ibex-35".
Joan Mena exigeix a Rivera que demani disculpes
Juntament amb Jaume Asens, també han participat a l'acte final de campanya d'En Comú Podem Aina Vidal, Mar García, Gerardo Pisarello i Joan Mena, números dos, tres, quatre i cinc dels comuns per Barcelona a les eleccions del 28-A.
Mena ha assegurat que té “ganes de tornar al Congrés per passar-li per la cara al líder de Ciutadans la sentència del Tribunal Constitucional que avala la immersió lingüística”.
Un model que, segons el número cinc d'En Comú Podem, "dona les cotes més altres d’igualtat".
Pablo Iglesias demana "omplir les urnes de veritats"
Paral·lelament al míting de final d'En Comú Podem a l'Hospitalet, Pablo Iglesias i Unides Podem han tancat la campanya a Madrid en un acte multitudinari a l'Auditori a l'aire lliure del Parc Lineal del Manzanares que ha reunit 6.000 persones.
Pablo Iglesias ha demanat als electors que diumenge "cal omplir les urnes de veritats", totes les veritats que, segons Iglesias, Podem ha explicat durant la campanya.
El líder de la formació morada ha assegurat que aquest 28-A són el "doble vot útil" per "frenar la dreta i garantir un govern progressista".
En aquest sentit, el cap de llista d'Unides Podem ha assegurat que "defensar Espanya és defensar les empreses públiques, defensar la sanitat pública, defensar el sistema públic de pensions i defensar la dignitat dels treballadors.
Això és defensar Espanya", ha afegit, abans de proclamar que "ningú els donarà lliçons del què significa ser espanyol", ha conclòs.

Response: Durant l'acte de tancament de campanya d'En Comú Podem a l'Hospitalet, Asens ha apel·lat al vot útil per a poder assegurar la creació d'un govern progressista que sigui capaç a protegir els drets socials i de les dones, aturar la dreta i resoldre el conflicte polític català dins d'un marc republicà espanyol i d'esquerres.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Lliure absolució per als sis encausats de l'anomenat 'cas Expert'.
El judici, que s'ha celebrat aquest dimecres al matí al Jutjat Penal número 2 de Tarragona, ha acabat amb tots els imputats absolts per un defecte de forma durant la instrucció del cas.
Només un d'ells, imputat per un delicte d'atemptat a l'autoritat que la fiscalia ha canviat per un delicte de resistència, haurà de fer front a una pena mínima de dos mesos de multa, a raó de dos euros per dia –és a dir, 120 euros–.
Segons Carmelo Carreño, un dels advocats defensors, tot plegat és el resultat "d'una irregularitat durant el període d'instrucció".
Gairebé un centenar de persones han donat suport als afectats a les portes del jutjat.
El judici d'aquest dimecres s'ha celebrat després que en la vista prèvia que va tenir lloc el 9 de juliol passat les parts no arribessin a cap acord.
Els sis encausats estaven imputats per un delicte d'atemptat a l'autoritat i un delicte contra la llibertat dels treballadors.
El segon, però, i tal com ha explicat Carreño en finalitzar el judici, ha prescrit, perquè quan es va prendre declaració als afectats només se'ls va imputar el primer delicte.
"En el moment de prendre'ls declaració –entre el 2004 i el 2005– se'ls imputa només el delicte d'atemptat a l'autoritat", ha especificat, "i al cap de cinc anys –el 2009– es dicta una resolució per part del jutjat d'instrucció on es parla per primera vegada del delicte contra la llibertat dels treballadors".
"D'acord amb el codi penal vigent en el moment dels fets el delicte estava prescrit", ha conclòs l'advocat.
Així, tots sis han estat absolts del delicte contra la llibertat dels treballadors.
El d'atemptat a l'autoritat, que n'afectava només un, també ha acabat en absolució.
Malgrat això, la fiscalia ha canviat la qualificació per un delicte de resistència a l'autoritat i l'acusat, Pedro Duque, haurà de pagar una multa de 120 euros.
Segons ha detallat el mateix Duque, l'acceptació d'aquesta pena "simbòlica" és "la condició que ha posat la fiscalia, perquè si no ningú quedava absolt".
Per la seva banda, Carreño ha aclarit que aquest delicte "és senzillament una resistència passiva en el moment de ser detingut, un comportament absolutament humà i normal".
I és que el dia dels fets Duque, amb el rellotge que portava, va rascar involuntàriament el braç de l'agent de l'Institut Armat que el va detenir.
A la sortida del jutjat tots els encausats s'han mostrat molt satisfets amb el resultat.
Juan Arroyo, visiblement emocionat, ha remarcat que el cas "no hauria d'haver arribat a judici".
"Tenia moltes ganes que això acabés i ha acabat bé", ha celebrat.
També ha posat de manifest el patiment que han suportat durant més de deu anys i com els ha canviat la vida des de llavors, ja que la majoria dels afectats ara són pares i mares de família.
Cal recordar que la fiscalia els demanava penes de presó d'entre tres anys i dos mesos i quatre anys i sis mesos, així com multes d'uns 3.000 euros.
Concentració de suport
Gairebé un centenar de persones, principalment del sindicat CGT, s'han concentrat a les portes del jutjat mitja hora abans de l'hora fixada pel judici per mostrar el seu suport als encausats.
S'han vist pancartes amb el lema 'Presó per defensar els llocs de treball?', i els imputats han entrat a les dependències judicials entre crits d'absolució.
A més, s'ha tallat el carrer mentre s'ha desenvolupat el judici.
A la sortida, els afectats, ja absolts, han estat rebuts amb aplaudiments i abraçades.
Onze anys de 'cas Expert'
Els fets es remunten al 20 de juliol de 2004, quan l'empresa Expert Polymeres estava negociant un ERO amb els treballadors.
Després d'una reunió dels treballadors amb dos assessors del sindicat CGT, la Guàrdia Civil -els Mossos encara no havien estat desplegats al la comarca- va carregar contra els treballadors que hi havia dins la fàbrica, sense motiu aparent ni havent-se produït cap provocació, segons la versió dels empleats de l'empresa.
Degut a la intervenció policial, van haver de ser evacuats en ambulància tres treballadors per ser atesos de les ferides en un CAP del Vendrell.
Un dels dos assessors de la CGT que van assistir a la reunió dels treballadors també va denunciar haver rebut cops per part d'agents de l'Institut Armat, quan intentava fer de mitjancer entre el cos policial i els treballadors de l'empresa.
Tant els tres treballadors de l'empresa com el sindicalista van interposar una denúncia contra la Guàrdia Civil per lesions als Jutjats del Vendrell.
Posteriorment, el cos policial espanyol va presentar una denúncia contra els denunciants, però també contra els testimonis que havien aportat en la denúncia -entre ells l'altre assessor de la CGT- per delictes contra l'autoritat pública i el dret al treball.
En total, sis persones.
Aquesta denúncia de la Guàrdia Civil és la que ha derivat finalment en el procés penal actual.

Response: Deu anys després dels fets que van provocar la denúncia de la Guàrdia Civil, el Jutjat Penal número 2 de Tarragona ha absolt els encausats del "Cas Expert" per defecte de forma. Només un d'ells ha hagut de pagar una multa de 120 euros després que la fiscalia modifiqués el delicte i ho utilitzés com a condició per a l'absolució.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El president del PP català, Xavier García Albiol, ha proposat als partits constitucionalistes catalans (PSC i C's) fer un front comú de cara a unes futures eleccions autonòmiques per posar "punt i final a l'època més negra de la història recent de Catalunya i a l'independentisme".
García Albiol ha dit que és hora de fer un "exercici d'intel·ligència" i posar Catalunya per sobre dels interessos de partit.
Ho ha dit en un acte davant més de 600 persones al teatre Blas Infante de Badalona (Barclonès).
En aquest escenari el popular també ha demanat al president de l'Estat, Mariano Rajoy, que "no afluixi en la defensa de la llibertat i la democràcia" per evitar l'1-O.
En aquesta línia ha expressat el seu suport a tots els cossos de seguretat que afirma "treballen per garantir que els que pretenen separar Catalunya d'Espanya no es surtin amb la seva".
Xavier García Albiol s'ha mostrat convençut que en els propers mesos Catalunya viurà unes noves eleccions autonòmiques i ha dit que "davant la situació d'excepcionalitat" en què es trobarà aquest territori "perquè els independentistes insistiran en la ruptura",les forces polítiques constitucionalistes han de fer un front comú.
"Hem de fer un exercici d'intel·ligència i posar Catalunya per sobre de l'interès legítim dels partits", ha considerat García Albiol.
En aquesta línia ha demanat al PSC i C's que s'asseguin amb el PP "per donar una resposta conjunta que permeti posar punt i final a l'època més negra de la història recent de Catalunya i a l'independentisme en el govern de la Generalitat".
Albiol ha aprofitat l'ocasió per agrair al PSOE i també a C's "la lleialtat" que estan demostrant envers l'executiu espanyol de Mariano Rajoy.
"Les forces constitucionalistes anem en la direcció correcta, però si observeu veureu que totes les crítiques dels independentistes van adreçades al PP i al govern de Mariano Rajoy, això és perquè si hi ha algú que representa la unitat d'Espanya en aquest moment tan complex és Mariano Rajoy i el govern espanyol", ha considerat.
Així mateix ha demanat a Rajoy que "no afluixi en la defensa de la llibertat i la democràcia" i en el procés per aturar el referèndum de l'1 d'octubre.
"No som els que més cridem, ni els que ens fem veure més, però som els que apostem per la Catalunya real, plural i que defensa poder viure en pau i tenir aquest doble sentiment de ser catalans d'adopció o naixement però també espanyols", ha apuntat.
García Albiol ha felicitat als jutges i als cossos de seguretat, tant als Mossos d'Esquadra com als agents de la Guàrdia Civil i la Policia Nacional desplaçats a Catalunya: "A mi m'agrada que estiguin aquí, són benvinguts perquè darrera d'ells està la democràcia", ha afirmat el president del PP català que ha dit que si han vingut és "per garantir que els que pretenen separar Catalunya d'Espanya no es surtin amb la seva".
Més de 600 persones
El líder popular ha fet aquestes declaracions en un acte al teatre Blas Infante de Badalona que ha quedat petit per acollir totes les persones que hi volien assistir.
A l'exterior de l'edifici s'hi ha instal·lat una pantalla de televisió perquè els ciutadans que s'hi ha apropat amb banderes espanyoles poguessin seguir-lo.
Al llarg del discurs de García Albiol s'han sentit crits de "visca Espanya", "som catalans i espanyols" i s'han pronunciat càntics com "jo sóc espanyol, espanyol, espanyol"".
El president del PP a Catalunya ha agraït el suport rebut i ha lamentat que després de tants anys de convivència el president Carles Puigdemont i el vicepresident Oriol Junqueras, vulguin obligar els ciutadans a escollir.
"No vull que ningú m'obligui a renunciar al meu doble sentiment de ser català i espanyol", ha indicat.
Alhora els ha acusat de voler "segrestar" un país que s'ha construït entre tots els ciutadans.
Albiol ha lamentat que l'escola catalana ensenyi els nens "a odiar Espanya" i ha dit que quan el PP governi a Catalunya no permetrà aquesta educació.
En aquesta línia ha criticat els professors i directors de centres educatius que "han promogut tancaments a escoles" per evitar que l'1-O es precintin els centres.

Response: Durant un acte celebrat a Badalona, el president del PP català ha proposat al PSC i Cs deixar de banda les seves diferències i crear un front comú per a posar punt final a l'època més fosca de la història de Catalunya, alhora que també ha defensat la tasca dels jutges i cossos de seguretat en defensa de la democràcia.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El Parlament ha aprovat "traslladar una queixa formal" a instàncies i tribunals internacionals sobre els casos en què la justícia espanyola actuï contra el principi de llibertat d'expressió i el principi d'inviolabilitat dels càrrecs electes.
Una moció presentada per JxSí que ha estat aprovada amb els vots de la CUP i de CSQP, mentre que la resta hi han votat en contra.
Precisament, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i els membres de la Mesa investigats pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) han apel·lat al principi d'inviolabilitat dels diputats per defensar la decisió de la Mesa de permetre la votació sobre el referèndum unilateral en el darrer debat de política general.
La moció aprovada assegura que, en aquests casos, el Parlament recorrerà al Consell d'Europa, al Consell de Drets Humans de l'ONU, al comitè de drets humans, a l'alt comissionat per als drets humans de les Nacions Unides, al comissari de justícia de la UE i al Tribunal Europeu dels Drets Humans.
La moció aprovada "reprova" la investigació oberta contra Forcadell i quatre membres de la Mesa i constata que "el sol fet d'haver admès a tràmit la querella suposa una intromissió del poder executiu i el poder judicial a la tasca dels representants dels ciutadans i contra la llibertat d'expressió i el dret de participació política".
La investigació no només afecta la presidenta del Parlament, sinó també al vicepresident primer, Lluís Corominas, i als secretaris Anna Simó, Ramona Barrufet i Joan Josep Nuet.
El Parlament també insta el Govern a traslladar el contingut de la moció aprovada per denunciar la "intromissió" a la tasca del Parlament a tots els àmbits, especialment, a les institucions europees i internacionals que vetllen per garantir els drets fonamentals i les llibertats individuals i comunitàries.
D'altra banda, la moció aprovada constata que els càrrecs electes tenen dret a debatre, a defensar les seves posicions ideològiques, a votar sobre totes les qüestions i a impulsar tota mena d'iniciatives sense que, per aquest motiu, es puguin emprendre actuacions judicials contra ells.
I el text aprovat afegeix que per garantir el principi de llibertat d'expressió és "imprescindible" que la justícia espanyola actuï respectant el principi d'inviolabilitat parlamentària.
La cambra catalana ha manifestat el seu "rebuig més enèrgic" a "l'escalada d'amenaces i d'accions" per part del govern del PP i d'altres representants institucionals i polítics de l'Estat que suposen una "clara regressió democràtica i que tenen per objecte més immediat la intimidació a representants electes i ciutadans per impedir la celebració d'un referèndum efectiu".
Crida internacional per a un referèndum acordat
El Parlament també ha demanat a la comunitat internacional el seu suport per aconseguir que el govern espanyol permeti un referèndum.
Es tracta, segons la moció aprovada, de l'única manera possible de donar resposta a la demanda expressada pel poble català.
A més, JxSí ha acceptat diverses esmenes presentades per la CUP que parlen de la llibertat d'expressió com a dret també dels ciutadans, i no només dels càrrecs electes.
En aquest sentit, el Parlament ha mostrat els seu suport a "totes aquelles persones que han estat violentades en l'exercici dels drets de manifestació, expressió i participació polítiques, especialment aquelles que han estat colpejades, detingudes o processades en exercici de la defensa de les llibertats públiques".
El PP titlla la moció de "deixalleria democràtica"
El diputat del PPC Alejandro Fernández ha titllat la moció de "deixalleria democràtica, subproducte de qualitat, llenguatge inflamat i alçada literària i política ínfima".
Segons Fernández, la moció aprovada pel Parlament és un exemple de la "degradació del debat polític" a Catalunya.
"Pretenen presentar Espanya, que és una de les millors democràcia, com un país totalitari", ha lamentat.
Per la seva banda, el diputat de JxSí Antoni Balasch ha denunciat que l'escalada de declaracions, com les que han fet referència a un cop d'estat, i les amenaces verbals o judicials suposen un "mobbing a la llibertat d'expressió i a la democràcia" i suposa "falsejar l'esperit de la democràcia".
El diputat de CSQP Joan Josep Nuet, investigat pel TSJC, ha defensat que la Mesa no pot censurar el debat d'idees al Parlament perquè estaria cometent un acte greu d'inconstitucionalitat, tenint en compte que el principi d'inviolabilitat parlamentària està recollit a la Constitució.
"Tenim dret a parlar, a discutir i no tenen dret a condemnar-nos ni perseguir-nos judicialment per expressar idees.
El que ens esta passant a nosaltres no ho desitjo per vostès, tinguem una democràcia plena", ha conclòs.
La diputada de la CUP Anna Gabriel ha demanat que es constitueixi el més aviat possible al comissió internacional perquè exerceixi un paper d'observació sobre el que està passant a l'estat espanyol.
Una manera, segons Gabriel, de traslladar a la comunitat internacional la vulneració de drets humans.
Per la seva banda, el diputat de Cs Carlos Carrizosa ha qualificat la moció de "vergonyosa" i el diputat del PSC Ferran Pedret "d'exagerada" perquè, segons el diputat socialista, el text aprovat fa un relat com si l'estat espanyol fos "opressor".

Response: Els casos on la justícia espanyola actuï contra el principi de llibertat d'expressió o d'inviolabilitat suposaran una queixa formal a instàncies i tribunals internacionals, després que la moció presentada per JxSí hagi estat aprovada al Parlament. Així, aquesta moció afecta la investigació oberta contra Forcadell i altres membres del govern, per permetre la votació pel referèndum unilateral.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'aeroport de Girona.
Foto: ACN
Un estudi de la Cambra de Comerç fixa en un màxim de 82 milions d'euros (MEUR) el valor de venda de l'aeroport Girona-Costa Brava.
L'estudi analitza la rendibilitat de les instal·lacions i fixa aquest preu en el millor dels casos.
En una situació d'activitat mínima el preu rondaria els 30 MEUR.
A més d'encarregar l'informe, la Cambra ja ha contactat amb empresaris, operadors i un banc per poder tirar endavant la compra en cas que AENA ho permeti.
De moment, l'Estat tanca la porta a aquesta opció i deixa clar que vol privatitzar els 44 aeroports en bloc, adjudicant-los a un únic operador, però la Cambra confia que Europa no permeti aquest monopoli.
Dues alternatives
La Cambra de Comerç ja ha engegat el camí per tenir-ho tot a punt en cas que la privatització individual de l'aeroport de Girona-Costa Brava sigui una realitat.
D'entrada, allò que ha fet ha estat elaborar un estudi -que ja ha presentat a l'Estat- on avalua quin preu s'estaria disposat a pagar per adquirir la infraestructura, com a pas previ a la seva gestió.
El document planteja dues alternatives.
La primera estudia quin seria el valor de l'aeroport de Girona en funció de la seva rendibilitat (és a dir, el volum de negoci que mou).
Entre d'altres, s'han avaluat diferents escenaris, en funció dels aterratges i enlairaments que s'hi facin, i de la plantilla que hauria de tenir la infraestructura.
L'informe conclou que, en el millor dels casos, el preu de venda màxim de l'aeroport seria de 82 MEUR (és a dir, superant-se els 5 milions de passatgers).
I en el pitjor dels escenaris, si l'aeroport se situés per sota els 3 milions de viatgers, aquest valor disminuiria fins als 30,5 MEUR.
A més d'analitzar-ne la rendibilitat, l'estudi de la Cambra de Comerç també avalua quin seria el valor de l'aeroport en funció del patrimoni (és a dir, l'edifici de la terminal, les pistes, etc.).
En aquest cas, i prenent com a base dades d'Aena, l'informe el fixa en 79 MEUR, que pujarien fins a 133,52 si aquí s'hi afegís el deute que arrossega l'equipament (i que ara es troba en 53 MEUR).
Una dubtosa privatització en bloc
En paral·lel a la redacció de l'informe, la Cambra de Comerç també ha parlat amb empresaris, operadors -en concret, tres- i amb un banc per tirar endavant la compra de l'aeroport en cas que l'Estat ho permeti.
Domènec Espadalé, president de la Cambra de Comerç de Girona, assegura que, a curt termini, Aena ja ha tancat la porta a desprendre's individualment dels aeroports, però que això no vol dir que, al final, la privatització en bloc acabi portant-se a terme.
De fet, Espadalé ja avança que Europa pot negar-se a aquesta aposta estatal, per la situació de monopoli que es generaria.
"A l'estat espanyol, significaria que hi hauria només un únic operador, que tindria fins al 60% de les accions", concreta.
El president també recorda el cas d'Anglaterra, on la Comissió Europea va obligar Ferrovial a fer marxa enrere i a vendre part de les accions que havia adquirit, per evitar que un únic operador es fes amb el pastís dels aeroports al Regne Unit.
Captar vols sense dependre de Madrid
La Cambra de Comerç explica que el seu objectiu és poder fixar un preu de venda per a l'aeroport Girona-Costa Brava en funció de la seva rendibilitat.
"Avui dia, amb la crisi econòmica, la majoria de les empreses es venen en funció dels beneficis i el volum de negoci, i no en base a les instal·lacions i el patrimoni que tenen", indica Domènec Espadalé.
El president també avança que, en cas que la privatització individualitzada de l'aeroport de Girona sigui un fet, qui el compraria seria un grup d'empreses.
"Nosaltres hi seríem al darrere, però qui adquiriria les instal·lacions i les gestionaria seria aquest lobby", ha concretat el president de la Cambra de Comerç.
A partir d'aquí, si s'obtingués la gestió des del territori, el president ja ha dit que el nou operador no dependria de les polítiques de Madrid per captar nous vols (entre d'altres, perquè podria abaixar taxes si així ho desitgés).
Per últim, Domènec Espadalé també ha explicat que, des de la Cambra, continuen desitjant que es pugui recuperar el vol entre Vilobí d'Onyar i Madrid.
"Tot i que ara es digui que amb el TAV no és necessari, nosaltres considerem que és bo que es pugui tornar a operar", ha conclòs.

Response: Un estudi de la Cambra de Comerç indica que, en el millor dels casos, la venda de l'aeroport de Girona-Costa Brava seria per un valor màxim de 82 milions d'euros. L'Estat, de moment, no ha obert la porta a aquesta opció, però la Cambra ja ha fet la seva feina prèvia per poder fer l'operació si Aena ho permetés.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La CUP ha preferit no moure's de la zona de confort ideològic i no assumir que el fet que no hi hagués prou força per combatre l'Estat a camp obert -o així ho va creure un sector molt majoritari del republicanisme-, sumat a la repressió i al canvi de govern a Madrid, han alterat l'escenari.
És més còmode, encara que costi una enrabiada, no llegir el moment i refugiar-se en el que es va acordar fa un any.
Però els cupaires no en tenen d'altra que triar entre fer de Pep Consciències -com va fer Solidaritat abans d'extingir-se al Parlament amb López Tena proclamant a la nit electoral del 2012 que Catalunya "havia optat per l'extinció"- i deixar en minoria un govern independentista -que malauradament no té encara rumb-, o arromangar-se.
Arromangar-se amb renúncies als propis ritmes i empatia per intentar sumar i que la "nova etapa" de la que va parlar Torra -i que concretarà al setembre- serveixi per seguir avançant plegats i fent notar el seu accent.
Presons i exili.
I mentre tothom metabolitza el nou escenari Josep Rull, Jordi Turull i Quim Forn arriben avui a Lledoners, on es reuniran amb la resta de presos polítics homes.
Les entitats independentistes es manifestaran aquest vespre davant de la presó.
I Quim Torra va sopar ahir i mantindrà una reunió de treball avui amb Clara Ponsatí, l'exconsellera d'Ensenyament que s'ha mostrat crítica amb la gestió del procés que han fet els seus companys.
Avui el president es reuneix amb la primera ministra d'Escòcia, la també independentista Nicola Sturgeon.
Vist i llegit
La noticia, en aquest cas, no és d'ahir.
És d'abans d'ahir.
Però demostra com els presos polítics són precisament això, presos polítics (l'Estat no en reconeix l'existència com tampoc ho fan amb els seus Turquia, la Xina o Veneçuela i no ho feia Franco).
Ho són perquè ha estat el canvi polític -i no el de lleis o jutges- el que n'ha permès l'acostament que avui es completa i perquè les decisions que els afecten estan supeditades a l'actualitat política.
José María Brunet explicava dilluns en aquesta informació a La Vanguardia que Llarena tenia a punt la suspensió dels diputats processats, però que no l'havia volgut fer encara pública per no condicionar la cimera Sánchez-Torra d'aquell mateix dia a la Moncloa.
Ho va fer ahir.
Tot molt endreçat i propi d'un estat amb una indiscutible separació de poders.
Quim Torra fa dos mesos que és president de la Generalitat, però a Palau segueixen instal·lats en la provisionalitat.
Ni ell ocupa el despatx que tenia Carles Puigdemont (que diuen que segueix en obres) ni Elsa Artadi ocupa el de Jordi Turull.
Això ha obligat a un moviment a les dependències per acomodar els alts càrrecs, també alguns d'ERC adscrits a la Vicepresidència i que segueixen a la plaça de Sant Jaume.
No es pot dir, però, que a Palau vagin sobrats d'espais de treball i sales de reunions.
Tal dia com avui de l'any 1940 es formava a França el govern col·laboracionista de Vichy.
Derrotada pels nazis amb facilitat, amb París sotmès a la creu gammada, França va ser dividida en una zona ocupada i una altra "lliure" però regida pels aliats de Hitler.
El vell mariscal Pétain, glòria de la Primera Guerra Mundial, es va convertir en el cap de l'"estat francès", nova denominació de la República.
La divisa "llibertat, igualtat, fraternitat" va ser substituïda per "treball, família i pàtria", instaurant-se una dictadura que va col·laborar en la persecució als jueus.
Només uns pocs es van enrolar en la Resistència, farcida de republicans espanyols i catalans, que va liderar el general De Gaulle.
Anys més tard, es construiria un dels grans mites del nacionalisme estatista francès: l'existència d'una França majoritàriament resistent.
Però mentre la guerra va somriure als nazis, Pétain era popular i De Gaulle un nom llunyà.
El col·laboracionisme és encara una pàgina incòmoda de l'imaginari francès.
Aquest documental de la televisió francesa ho aborda.
L'11 de juliol de 1961, avui fa 57 anys, durant la llarga nit del franquisme, cinc empresaris valents i compromesos amb el país van signar l'acta de constitució d'Òmnium Cultural.
Lluís Carulla, Joan B. Cendrós, Fèlix Millet, Pau Riera i Joan Vallvé van crear l'entitat en un moment històric marcat per la censura i la persecució de la cultura catalana.
Van fer de l'entitat una eina fonamental de resistència nacional i de suplència de les institucions culturals catalanes.
Des d'aleshores Òmnium, la principal entitat cívica i cultural del país, ha estat punt de referència amb les successives mobilitzacions a favor d'una Catalunya més justa i més lliure i motor de l'independentisme.
Òmnium, que ara presideix Jordi Cuixart i que ja ha superat els 100.000 socis, és ara víctima de la repressió pel procés sobiranista amb escorcolls a la seu, multes i l'empresonament del seu president.
Ferran Casas i Manresa
subdirector de NacióDigital
Fes clic aquí per subscriure't-hi

Response: La CUP haurà de triar entre deixar en minoria el govern independentista o renunciar a algunes qüestions per donar suport a Torra. D'altra banda, Josep Rull, Jordi Turull i Quim Forn es reuneixen amb els presos polítics a la presó de Lledoners, i Llarena tenia preparada la suspensió dels diputats processats, però no l'ha fet pública.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L’endemà del 20-N, i que diversos locals de col·lectius i partits sobiranistes del Principat s’hagin llevat amb pintades, el Parlament de Catalunya debatia la prohibició dels llaços grocs a l’espai públic.
També feia pocs dies de l’atac al cotxe d’Alejandro Fernández i de la comparació que va fer Pablo Casado entre els llaços grocs i les marques que feien els nazis als comerços dels jueus.
Avui s’avaluaven dues proposicions de llei: una de Ciutadans i una altra del PP.
JxCat, ERC, els comuns i la CUP han tombat el doble intent de regular l’ús dels símbols a les institucions i a l’espai públic i preservar-ne allò que en diuen la ‘neutralitat’.
Les iniciatives donaven forma a les conegudes reivindicacions de Cs i del PP mentre a l’hemicicle, sobre la bancada del govern, els llaços grocs habituals evocaven l’absència dels diputats d’ERC i JxCat empresonats.
‘Volen imposar el totalitarisme estètic als carrers, a les places, a les platges’, ha denunciat la diputada del PP Andrea Levy.
El seu grup pretenia sancionar amb multes de100 a 6.000 euros els infractors de la prohibició dels símbols polítics a les institucions i al carrer.
Tant Levy com el portaveu de Cs, Carlos Carrizosa, han intervingut en castellà.
Quan ha començat, Carrizosa ha saludat els assistents i els qui més tard mirarien el debat per YouTube.
La consellera de Cultura, Laura Borràs, ha somrigut des de l’escó.
‘Estan còmodes en l’abús’, ha dit Carrizosa a la majoria independentista.
Quan deia ‘abús’ es referia a la preeminència de símbols antirepressius i independentistes als carrers i les institucions.
La proposició de llei de Cs, a més de pretendre l’eliminació dels llaços grocs, establia que els Mossos d’Esquadra i les policies locals vigilessin els espais públics i en garantissin la ‘neutralitat’ institucional.
Ferran Pedret, del PSC, ha llegit una part de l’article 5 de la llei que volia aprovar Cs.
L’article diu que, per garantir la neutralitat que fixa la constitució espanyola, les institucions públiques catalanes vetllaran per a evitar que, a l’espai públic, es faci ús ‘de qualsevol pancarta, cartell, o qualsevol element amb missatge, anunci o comunicació de caràcter eminentment ideològic o polític o es manifestin per la seva exhibició i ús de determinades opcions polítiques’.
Si algú volgués col·locar cap símbol al carrer, en tot cas, hauria de demanar permís a l’autoritat competent.
‘No és una qüestió d’estelades i de llaços sinó de drets i llibertats de tots i totes’, ha dit Pedret.
Jenn Díaz, d’ERC, ha acusat el PP i Cs de voler fer una ‘neteja ideològica de l’espai públic’.
‘Quan hi hagi neutralitat als tribunals, trobaran neutralitat en tot allò que tant els preocupa’, els ha etzibat.
‘No es pot ser neutre i fer política alhora.
El lloc natural de la política, la reivindicació i la protesta és precisament l’espai públic, el carrer’: la diputada de JxCat Anna Geli ha argumentat així l’oposició a la pretesa regulació de l’espai públic de Cs i del PP.
La CUP ha definit els carrers com un espai de disputa de símbols, on es confronten les classes i hi ha una lluita social i política.
‘Hi ha en joc l’hegemonia del llenguatge mitjançant el qual interpretem la vida’, ha al·legat Carles Riera del faristol estant.
Ara mateix, segons la CUP, a l’espai públic hi ha una disputa entre l’antic règim del 78 i el nou projecte democràtic i d’autodeterminació que creix.
JxCat també ha recordat que el llaç groc neix d’una conseqüència: ‘l’empresonament injust dels dirigents polítics que fa un any que són a la presó i a l’exili’.
Díaz els oferia una solució perquè desapareguessin: ‘Saben com es resol tot això?
Amb una urna, amb una papereta, amb una pregunta, i deixant que la gent d’aquest país voti i decideixi’.
ERC ha recordat que encara hi ha símbols franquistes als carrers.
La resposta de Carrizosa no ha trigat a arribar: ells que han governat, a diferència de Cs, havien d’haver-los retirat.
‘Facin-ho.
A mi què m’explica, senyora?’
S’ha aprovat amb l’aval dels independentistes catalans, PNB, EH Bildu i Units Podem.
Al Parlament de Catalunya, el diputat dels comuns Lucas Ferro, que va entrar-hi quan va plegar Xavier Domènech, ha acusat Arrimadas de caure en el ‘patetisme parlamentari’.
Ho deia pel dia en què Arrimadas va exhibir una bandera espanyola a l’hemicicle.
Ferro ha acusat Cs de voler instrumentalitzar políticament els símbols oficials.
Amb la criminalització dels CDR i vetant les investigacions a la casa reial, segons Ferro, es ‘defensa la impunitat dels poderosos’ i es vol aplicar ‘el dret penal de l’enemic contra els dissidents’.
Els comuns han insistit que la majoria que va fer fora Mariano Rajoy de la Moncloa ara pot ajudar a entrar en una nova etapa que afavoreixi Catalunya i l’estat espanyol.
Levy, en canvi, ha vist el PSC lligat amb un llaç groc a la cadira de la Moncloa.
Cs i el PP han deixat clar que perseveraran en l’intent d’eliminar els llaços grocs de les places i les institucions.

Response: Ciutadans i el Partit Popular han intentat prohibir els llaços grocs al carrer, amb dues proposicions de llei per regular l’ús dels símbols a les institucions i a l’espai públic. JxCat, ERC, els comuns i la CUP han frenat aquests dos intents, argumentant que el lloc apropiat per reivindicar i protestar és precisament el carrer.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Gairebé 200 alcaldes i alcaldesses catalans ja han subscrit la carta que demana al president espanyol, Pedro Sánchez, que rectifiqui i no retalli en un 55% els recursos destinats a polítiques actives d'ocupació.
En concret, l'escrit que va impulsar el món local aquest passat cap de setmana ja suma 189 adhesions de diferents sensibilitats polítiques, com els alcaldes de Terrassa, Celrà o l'alcaldessa de Girona.
En aquesta ciutat, la retallada suposarà passar de gestionar 3,5 milions d'euros (MEUR) per a polítiques actives d'ocupació a tenir-ne tan sols 1,3.
A tota Catalunya, l'Estat preveu retallar 215 MEUR.
Els alcaldes sostenen que això els deixarà "sense recursos" per poder atendre les dificultats econòmiques que deixarà el coronavirus.
La carta que els alcaldes i altres representants d'ens locals han enviat a la Moncloa, i que compta amb 189 adhesions, critica la decisió de l'executiu espanyol de retallar en 215 MEUR els recursos destinats a polítiques actives d'ocupació a Catalunya (cosa que suposa un 55% menys respecte el 2019).
L'escrit subratlla que aquesta decisió "impacta de manera directa" en el finançament dels serveis públics d'ocupació que gestionen els ajuntaments.
I que els deixa "sense recursos econòmics i eines per atendre l'emergència ocupacional més gran que recorda la nostra generació".
La missiva subratlla que l'alarma sanitària per la covid-19 derivarà en una "situació laboral molt complicada, i en molts casos desesperada".
En aquest sentit, els representants polítics signants reclamen, precisament, enfortir les administracions locals.
Ja que, asseguren, són elles les que poden donar una resposta més ràpida i directa a les necessitats socials i laborals que s'entreveuen.
"No entenem com en els moments que venen es pot reduir l'aportació que es fa als ajuntaments per a les polítiques actives d'ocupació; som l'administració més propera al ciutadà i els qui coneixem la realitat més propera, i què és més útil per ajudar les persones que s'han quedat sense feina a trobar-ne", destaca l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas (una de les que dona suport a la iniciativa).
I hi afegeix: "Amb la retallada que es proposa, haurem de reduir a la meitat els recursos que hi destinem, per això fem la carta com un crit d'alarma esperant que es corregeixi aquesta situació".
A través dels fons destinats a polítiques actives d'ocupació, els ajuntaments gestionen programes destinats a la reducció de l'atur i al foment de la dinamització econòmica.
Per exemple, la creació d'eines per potenciar l'ocupabilitat dels col·lectius amb majors dificultats d'inserció, la contractació directa de persones desocupades, la formació o la col·laboració amb el teixit empresarial local.
Joc des de la finestra
D'altra banda, a Girona, el Servei de Turisme engega avui una versió del popular joc 'Veig, veig...' per donar a conèixer la ciutat des d'una perspectiva diferent.
Amb l'etiqueta #veigveigGirona, els veïns i veïnes de la ciutat han de compartir a les xarxes les vistes que tenen des de la finestra, balcó o terrassa de casa seva, perquè la resta de ciutadania endevini què s'hi pot veure.
Pot ser des d'un carrer o una part del patrimoni de la ciutat fins a una fotografia d'una posta o sortida de sol, o fins i tot d'algun element de la natura.
Cada dilluns, dimecres i divendres, des dels comptes de les xarxes socials municipals de Turisme se seleccionarà una de les fotos i la resta d'usuaris hauran d'encertar quin element s'hi veu.
A més, l'Ajuntament de Girona recorda a la ciutadania que a través del mapa interactiu que es troba al web municipal poden consultar els establiments de la ciutat que romanen oberts malgrat el confinament i els que ofereixen repartiment a domicili.
Entre aquests comerços s'hi poden trobar fleques i pastisseries on es poden encarregar mones de Pasqua ara que s'apropa la Setmana Santa.
Finalment, i en matèria de seguretat, entre la Policia Municipal de Girona i Mossos d'Esquadra es van denunciar ahir 55 persones per saltar-se el confinament.

Response: El govern de Pedro Sánchez preveu retallar 215 milions d'euros a Catalunya, destinats a polítiques d'ocupació. Un total de 189 alcaldes i altres representants d'ens locals han enviat una carta a Sánchez demanant-li que rectifiqui i expressant que, en la situació de crisi ocupacional actual, no entenen el motiu d'aquestes retallades, que afectaran de forma directa els serveis públics d'ocupació.