Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Ajuntament de Castelló invertirà 14,38 milions d’euros en polítiques socials en 2020, la qual cosa suposa un 4,71% més que l’any anterior i un 56% més que el pressupost destinat en 2015.
En aquest període, el personal destinat a la Regidoria de Benestar Social, Dependència i Infància ha augmentat en quasi un 70%.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat que aquestes xifres demostren el “canvi de paradigma donat als serveis socials municipals”.
“En aquests anys hem aconseguit canviar el model de Benestar Social, passant de l’assistencialisme a un model d’intervenció integral, d’acompanyament i d’apoderament de les persones”, ha explicat Marco durant una roda de premsa celebrada per a fer balanç de les polítiques socials des de l’arribada al govern municipal en 2015 i amb motiu del relleu en la regidoria.
Així, l’alcaldessa ha recordat que en aquests anys s’han ampliat i millorat projectes i serveis com la teleassistència domiciliara, Menjar a casa, dependència i transport adaptat, entre altres, i posat l’accent en la reducció de la pobresa i emergència social.
En aquest sentit, ha destacat fites com que Castelló fóra pionera en signar convenis per a evitar corts d’aigua, llum i gas en llars de famílies en situació de vulnerabilitat i la introducció d’una esmena en la llei autonòmica de serveis socials per a recollir la inembargabilitat de les ajudes socials per impagament a administracions.
Marco ha recalcat l’augment de la inversió en emergència social i en projectes socials.
“Hem passat de 1,3 milions per a 14 projectes en 2015 a 2,4 milions per a 32 projectes socials en 2020”, ha indicat.
Quant al personal, la Regidoria de Benestar Social, Dependència i Infància ha passat de comptar amb 77 persones treballadores en 2015 a 130 en 2020.
“Quasi un 70% més personal en cinc anys”, ha apuntat.
Una xifra que arriba a les 150 persones amb la incorporació de les contractacions del programa d’inclusió laboral Jornals de Vila.
Emergència covid-19
L’alcaldessa també ha recalcat el treball realitzat des de la declaració de l’estat d’alarma per coronavirus.
Des de llavors, s’han invertit prop de 2,5 milions d’euros per a garantir les necessitats bàsiques i pal·liar la crisi social generada per la pandèmia.
En aquest sentit, el regidor José Luis López ha destacat que “gràcies als esforços realitzats pel govern municipal des de 2015 per a reforçar i millorar l’àrea social s’ha pogut actuar ràpidament i donar resposta a les necessitats provocades per l’emergència sanitària”.
“Sense aquest important increment de personal i de recursos, no hauríem pogut respondre a aquesta emergència sanitària i social”, ha indicat.
En total, López ha explicat que des de l’estat d’alarma s’han invertit 2,5 milions d’euros en ajudes, prestacions i nous serveis d’atenció social i ajuda als col·lectius més vulnerables.
D’ells, dos milions d’euros han anat destinats a emergència social (ajudes d’urgència per a pagament de subministraments, lloguer, alimentació, etc.).
Així mateix, des de la Regidoria de Benestar Social, Dependència i Infància, es van posar en marxa nous serveis o es van ampliar els existents.
Entre ells, el servei de menjars a domicili per a persones majors que viuen soles i el servei d’atenció a domicili.
Fins a 227 persones majors s’han beneficiat d’aquests serveis que han garantit les necessitats bàsiques d’un col·lectiu vulnerable davant la covid-19.
Altres mil persones s’han acollit als nous serveis per a garantir l’alimentació entre menors i famílies en situació de vulnerabilitat.
Per part seua, la regidora Mary Carmen Ribera, que assumeix l’àrea de Benestar Social, Dependència i Infància ha destacat que continuarà aquesta labor cap a “una Castelló més social, integradora, amable i, sobretot, que no deixe a ningú en el camí”.
Per això, ha destacat que, en els pròxims mesos, continuarà sent una prioritat continuar amb el treball realitzat per a pal·liar l’emergència social generada per la pandèmia.
Ribera ha apuntat que ja està en fase de resolució la convocatòria d’ajudes destinades al foment de projectes que realitzaran associacions i entitats prestadores de serveis socials que, enguany, aniran destinades a projectes per a pal·liar i minimitzar els efectes de la covid-19.
Es tracta d’una línia d’ajudes de 210.000 euros.

Response: L'alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat que s'invertiran en polítiques socials un 4,71% més que l'any anterior, fet que demostra que s'està donant importància als serveis municipals. Ha recordat també que aquest any s'han ampliat i millorat projectes i que el focus principal ha estat en la reducció de la pobresa i l'emergència social.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'accés a la punta del cap de Creus es reordenarà a partir d'aquest estiu amb l'objectiu de posar fi a la sobrefreqüentació de vehicles.
El Parc Natural i l'Ajuntament de Cadaqués (Alt Empordà) estan acabant de tancar els darrers serrells, però la idea és que els visitants que vulguin anar fins al far aparquin abans d'arribar a s'Alqueria, a la zona del Corral d'en Morell, on s'està habilitant un aparcament amb capacitat per a més d'un centenar de vehicles.
Des d'allà i per un preu encara per concretar, podran arribar a la punta amb minibusos llançadora.
També ho podran fer a peu o en bicicleta.
La mesura també s'aplicarà durant els períodes de més afluència de visitants, com Setmana Santa, i s'articularà a través d'un sistema de càmeres.
La punta del far del cap de Creus té un nombre d'aparcaments clarament insuficient per absorbir el volum de vehicles que en temporada alta s'hi concentren.
Són molts els que s'hi acosten per veure-hi la sortida del sol o la posta.
Les imatges de llargues cues per arribar-hi i de vehicles mal estacionats als vorals i en punts impracticables que es repeteixen cada estiu, però, no es repetiran aquest any.
Fa mesos que el Parc Natural i l'Ajuntament de Cadaqués treballen amb l'objectiu d'evitar la sobrefreqüentació del trànsit rodat en aquesta zona del parc, que és reserva integral, i evitar els col·lapses que estiu rere estiu s'hi produeixen.
Ara, estan ultimant el projecte de reordenació –que aquest dimarts a la tarda es presentarà als veïns en una reunió-, que s'aplicarà aquest estiu i durant els pics de més afluència de visitants com la Setmana Santa o els ponts.
Per fer-ho possible, s'està habilitant un aparcament a la zona del Corral d'en Morell, just abans de l'inici del camí i d'arribar a s'Alqueria, amb capacitat per a uns 120 vehicles.
El director del Parc Natural, Ponç Feliu, diu que "a partir d'aquest punt, els visitants estaran obligats a anar fins a la punta a peu, en bicicleta o amb sistema de busos llançadora que s'hi establirà", explica.
En aquests moments, estan acabant de tancar alguns aspectes.
Entre ells, quan entrarà en funcionament, quin preu tindrà el servei d'estacionament-llançadora, els horaris i com es garantirà que les persones que hi tenen terrenys, cases o vagin a algun dels dos restaurants que hi ha hi puguin accedir.
També en quines condicions podran fer-ho els habitants del municipi.
"La idea és que l'Ajuntament també aprovi una ordenança i que l'accés sigui amb càmeres que llegeixin les matrícules", explica Feliu.
També s'hi han instal·lat uns panells informatius i tanques als vorals.
El director del parc insisteix que no es tracta de restringir l'accés de persones sinó de "regular-ne els usos" i alhora "satisfer el visitant".
"És important tenir en compte que hi ha moments en què està tan col·lapsada la carretera que encara que s'hi vulgui arribar no es pot, i els visitants se n'han de tornar sense haver pogut aparcar", insisteix Feliu.
Una idea que també comparteixen des del consistori: "No volem restringir l'accés de la gent sinó regular l'accés de vehicles".
Ponç Feliu, a més, remarca que es tracta d'una reserva integral, un "lloc únic" que s'ha de garantir que es pugui visitar "en condicions".
"Hi haurà gent que hi podrà accedir per motius científics, perquè hi té un habitatge o per altres motius, però l'objectiu és que el gruix de gent no hi pugui accedir amb vehicle propi", insisteix Feliu.
De moment, es tracta d'una mena de prova pilot i Feliu admet que, probablement, caldrà fer-hi canvis en horaris o d'altres aspectes un cop es posi en funcionament i es vegin els primers resultats.
Un projecte similar per a Roses
El Parc i l'Ajuntament de Roses treballen en una idea similar per accedir a les cales més emblemàtiques del sud del parc però més "a llarg termini".
De moment, s'estan redactant els projectes d'ordenació dels aparcaments disponibles a cada cala.
Entre elles, la Murtra, Rustella, la Pelosa o Montjoi.
"Volem que els aparcaments quedin ben definits i que si hi ha vint places, la gent no aparqui als marges o als vorals", diu Feliu.
Una situació que es va produir l'estiu passat amb moments d'autèntic caos i que va obligar a fer-hi dispositius policials pràcticament diaris.
El director del Parc, però, admet que aquest tram és més difícil de gestionar perquè la carretera és més llarga i perquè hi ha diverses activitats econòmiques –algunes de grans dimensions- que en dificulten la regulació.
La previsió és, però, que l'ordenació estigui operativa l'estiu que ve i que, més endavant, es faci un aparcament de grans dimensions que funcioni també amb un sistema de llançadores.
"No està tan definit com en el cas de Cadaqués, però s'ha de tenir clar que això és el que s'està fent en altres parcs del país, on cada cop hi ha una afluència més massiva de visitants", assegura Feliu

Response: Per a intentar solucionar la situació de sobrefreqüentació de vehicles a la zona d'accés del cap de Creus, el Parc Natural i l'Ajuntament de Cadaqués regularan l'accés de vehicles i, per tant, els visitants hauran d'aparcar abans d'arribar a s'Alqueria. Un cop allà, hauran de continuar a peu, bicicleta o el servei de llançadora.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La convergent Neus Lloveras, durant el ple extraordinari.
Foto: Mar Martí
L'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú (el Garraf), la convergent Neus Lloveras, ha perdut la qüestió de confiança lligada a l'aprovació del pressupost per al 2013 a la qual s'ha sotmès aquest dijous al vespre en el transcurs d'un ple extraordinari.
Tots els grups de l'oposició -PSC, ICV, PP i la CUP- han votat en contra de la moció i, per tant, del pressupost.
Ara, el reglament diu que els grups tenen un termini de 30 dies per presentar una moció de censura i que tiri endavant, si no és així, es considerarà atorgada la confiança a Lloveras i també al pressupost per "silenci administratiu".
Tots els grups han criticat la decisió del govern municipal, mentre que l'alcaldessa ha manifestat que aquest període serà "positiu".
Després que aquest dilluns els grups de l'oposició de Vilanova i la Geltrú, a excepció del PP que va abstenir-se, van posicionar-se en contra de l'aprovació del pressupost per al 2013, el govern municipal va anunciar que sotmetria els números a una qüestió de confiança.
D'aquesta manera, aquest dijous al vespre s'ha convocat un ple extraordinari en què l'alcaldessa de la ciutat, Neus Lloveras, s'ha sotmès ha una qüestió de confiança que ha acabat perdent amb l'oposició de tots els grups (PSC, ICV, PP i la CUP).
Davant d'aquest fet, Lloveras ha explicat que ara s'obre un període de trenta dies en què els grups municipals poden presentar una moció de censura i, per tant, presentar una alternativa de govern.
Si no és així, s'aprovaria automàticament el pressupost per al 2013 elaborat per l'equip de govern de CiU i es ratificaria Lloveras com a alcaldessa de la ciutat.
Segons l'alcaldessa, aquest període de trenta dies que s'obre a partir d'ara serà "positiu" perquè "en el dia a dia portem dinàmiques que no ens deixen veure allò que és més important" i, per tant, "és positiu fer una parada, reflexionar i observar què passa a la ciutat i poder tirar endavant de manera més positiva".
El govern municipal ha estès la mà a tots els grups perquè durant aquest temps es puguin negociar diferents propostes relacionades amb el pressupost i "intentar arribar a una proposta consensuada".
CiU compta amb un total de 9 regidors al consistori, seguits del PSC amb 8, el PP amb 3, la CUP també amb 3, i ICV amb 2.
Per poder presentar una moció de censura l'oposició necessita obtenir 13 regidors i, per tant, s'haurien de posar d'acord un mínim de tres partits per poder arribar a aquesta xifra.
L'oposició, en contra
Tots els grups de l'oposició de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú han votat en contra de la qüestió de confiança a la qual s'ha sotmès el govern municipal.
A més, han criticat que l'alcaldessa decidís prendre aquesta decisió després de la impossibilitat d'aprovar el pressupost durant el ple municipal d'aquest dilluns i li han retret que no donés més temps per arribar a un consens.
Des del PSC, Joan Ignasi Elena, ha denunciat que CiU ha volgut fer un "cop de força" que "ha estat un error", ja que després d'aquesta moció "estem en una situació especialment greu".
Elena ha manifestat que el seu partit "no descarta res", respecte el fet de plantejar un govern alternatiu a través d'una moció de censura, perquè creu que "la ciutat necessita un canvi de rumb perquè la política actual ha fet fallida i ha perdut la confiança".
D'altra banda, el regidor de la CUP, Marc Font, ha defensat que un govern en minoria com el de CiU a Vilanova "està obligat a ser més dialogant i transparent" i creu que "la justificació del govern municipal que es trobava en un bloqueig sistemàtic no ha passat perquè s'han pogut aprovar diferents aspectes com les taxes municipals".
Font ha explicat que en aquests trenta dies no tanquen la porta a res però creu que "haurem de valorar com s'ha governat fins ara i també com ho va fer el govern anterior del tripartit, per valorar allò que sigui millor per tirar endavant la ciutat".
Des del PP, Santi Rodríguez, ha manifestat que "hem viscut gairebé dos anys amb estires i arronses i aquest no és el millor escenari per un govern municipal".
Per això, creu que ara "tots hem de deixar de burxar la ferida, agafar fil i agulla i començar a parlar des de zero i intentar consensuar un projecte entre el major número de forces polítiques que donin una certa estabilitat al govern".
Finalment, la regidora d'ICV, Iolanda Sánchez, que s'ha mostrat totalment en contra del pressupost presentat per CiU, ha manifestat que "ara treballarem en la línia de fer possible un altre full de ruta" i perquè "no s'aprovi el pressupost".
Per ella, els números municipals "no són prou solidaris i combatius amb la crisi".

Response: L'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Neus Lloveras, s'ha sotmès a la qüestió de confiança amb relació a l'aprovació dels pressupostos per al 2013. El resultat de la votació ha estat negatiu, amb tots el partits de l'oposició (PSC, ICV, PP i la CUP) votant en contra. Els grups ara tindran 30 dies per a presentar una moció de censura.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Boualem Sansal va presentar ahir 2084.
La fi del món, la seva última novel·la, que publica en català Edicions 62, traduïda del francès per Ferran Ràfols Gesa.
En una sala atapeïda i calorosa de l’Institut Francès de Barcelona, l’autor va conversar amb el professor Fabrice Bentot, que ensenya literatura al Liceu Francès de Barcelona.
La novel·la explica la història fantàstica del règim de l’Abistan, un imperi totalitari en què tothom ha d’adorar i s’ha de sotmetre a un únic déu, Yölah, i el seu profeta Abi.
El títol del llibre ho diu tot.
Ressona en l’imaginari del lector aquella sensació d’opressió del 1984 de George Orwell, a qui Sansal deu tant.
‘1984 ho explicava tot’, diu.
Però en aquest cas l’acció passa en un futur narrat en passat, el de l’any 2084, i l’amenaça a la llibertat és imposada en nom d’un déu.
La primera cita del llibre ja és tota una declaració de principis: ‘Potser sí que la religió fa estimar Déu, però res té tanta força per fer detestar els homes i odiar la humanitat.’
Tot i que no s’hi esmenta l’islam en cap moment, de seguida es fa evident l’analogia del règim de ficció amb l’islamisme radical, sobretot si es té en compte la història més recent d’Algèria, país d’origen de Sansal.
I no ho dissimula pas, sinó que critica la instrumentalització d’aquesta religió en països com ara l’Afganistan o Algèria.
‘L’islamisme fa una utilització monstruosa de l’islam’, assevera.
El protagonista del llibre és Ati, un jove que, cansat de viure cada dia un règim antidemocràtic, decideix de travessar el desert i conèixer el país a fons per reunir-se amb els renegats.
Sansal destaca d’aquest viatge que el jove ‘no ha sortit mai del seu barri, com la gran majoria de la gent de més de quaranta anys d’Algèria’.
Què té de real l’Abistan?
Una nota al principi de la novel·la s’encarrega de tranquil·litzar el lector, perquè assegura que els fets que s’hi narren són falsos.
‘Dormiu tranquils, bona gent, tot és perfectament fals, i la resta està sota control’, diu.
Malgrat tot, a la presentació l’autor no evita de parlar sobre la similitud, en alguns aspectes, entre la realitat i de la ficció que ha construït.
‘El nostre món cada vegada és més inhumà.
Rebutgem l’ésser humà i les particularitats en favor d’una gran cosa que es diu globalització.
Potser d’aquí a un o dos segles només hi haurà una cultura, un idioma.’
També ho identifica amb la història d’Algèria.
‘Vam veure arribar el canvi.
De sobte un dia van arribar predicadors d’uns altres països i, sense saber ben bé com, els homes eren en una banda i les dones en una altra’, explica Sansal.
‘Els estrangers se’n van anar i jo vaig haver de posar-me a estudiar què era això del món arabo-musulmà.
Em costava d’entendre: jo venia d’un país comunista i m’havia educat en la doctrina marxista!’
Aquest llibre és, doncs, el fruit de molts anys d’estudi, d’anàlisi dels règims de pensament únic de caràcter religiós.
L’autor i l’obra
Sansal és una de les veus més crítiques i controvertides de la literatura actual.
Fins al punt que el polèmic escriptor francès Michel Houllebecq, autor de la novel·la Submissió, d’una temàtica similar a la de Sansal, va dir que 2084.
La fi del món era molt més ferotge que no pas la seva.
La seva veu, que qüestiona el govern d’Algèria, l’obliga a viure sota constants amenaces al seu país.
Va perdre la feina de funcionari públic i part de la seva família també ha tingut problemes laborals.
Sansal és economista i enginyer de formació, i no es va dedicar a l’escriptura fins a les acaballes del segle XX.
Des de llavors ha publicat sis novel·les que han rebut una multitud de premis.
La crítica francesa celebra molt especialment les seves obres.
2084. la fi del món va guanyar el premi de novel·la de l’Acadèmia Francesa i ha estat seleccionat millor llibre de l’any per les revistes Lire i Le Point.
Aquesta setmana arribarà a les llibreries.
Mentrestant, en podeu trobar un tast ací.

Response: L'autor algerià Boualem Sansal ha presentat la seva novena novel·la a l’Institut Francès de Barcelona, anomenada "2084. La fi del món". La novel·la explica la història d'Ati, un jove que decideix travessar el desert per a fugir d'un règim antidemocràtic. Sansal és celebrat per la crítica francesa, i aquesta obra ha guanyat el premi de novel·la de l’Acadèmia Francesa.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Torna a haver-hi incidències en el vot exterior, segons que ha denunciat Catalans al Món, entitat impulsora de la xarxa d’observadors voluntaris als consolats i ambaixades espanyoles repartides pel món per a supervisar el vot.
Segons aquesta plataforma ciutadana, centenars de catalans encara no han pogut votar perquè no han rebut la documentació corresponent.
En concret, denuncia que no s’ha emès cap vot a Mèxic, ni a l’Equador ni a l’Aràbia Saudita.
Avui ja fa tres dies que es va obrir el període de votació presencial a les oficines consulars.
Podeu veure el recompte dels vots per països i consolats ací.
Segons el cens de l’1 d’agost de l’Oficina del Cens Electoral, a Mèxic –el sisè país amb més catalans residents fora de Catalunya– hi viuen 14.088 catalans inscrits en el registre d’electors absents (CERA), els quals van registrar 623 sol·licituds de vot.
Ara com ara, no s’ha comptabilitzat cap butlleta a cap de les tres oficines consulars del país (Ciutat de Mèxic, Guadalajara i Monterrey), segons que ha pogut saber Catalans al Món a través de la seva xarxa de voluntaris.
L’Equador és l’onzè país en nombre de catalans residents i, d’aquests, 6.891 tenen dret de vot.
S’hi van registrar 72 sol·licituds de vot i, ara com ara, tampoc no se n’ha comptabilitzat cap en les dues oficines consulars del país.
L’altre cas és l’Aràbia Saudita, on els 202 catalans amb dret de vot que hi viuen van registrar 52 peticions.
A l’ambaixada espanyola de Riad encara no s’ha registrat cap vot.
Catalans al Món també alerta que, al Brasil, amb 10.457 catalans registrats al CERA, hi hagué 287 sol·licituds electorals, però només s’hi han comptabilitzat 28 vots.
A continuació, podeu consultar les sol·licituds de vot exterior per països per al 21-D.
La informació prové de l’Institut d’Estatística espanyol (INE).
Cap vot de Tarragona comptabilitzat als EUA
Catalans al Món ha alertat que, dels 1.483 vots comptabilitzats fins ara als Estats Units, no n’hi ha cap de la demarcació de Tarragona en les vuit oficines consulars espanyoles que hi ha al país (Washington, Boston, Chicago, Houston, Los Angeles, Miami, Nova York i San Francisco).
Els representants de la plataforma destaquen la inferioritat de condicions en què es troben els electors d’aquesta demarcació.
Més incidències
També ha informat de dificultats per a votar en alguns països europeus.
Per exemple, a Luxemburg, els sol·licitants del vot van rebre ahir la documentació electoral.
A Alemanya o a Suïssa, hi ha hagut casos en què, després de no haver trobat ningú al domicili, s’han retornat sobres sense deixar ni notificació ni temps de recollida a l’oficina, cosa que impedeix de votar perquè la tramesa del material electoral només es pot fer per correu postal.
Els observadors també han alertat que, en alguns consolats o ambaixades, els funcionaris i personal diplomàtic no els han permès de prendre nota dels vots rebuts per correu i que, per tant, només han pogut anotar el vot presencial.
D’aquesta manera, denuncien manca de transparència perquè no han pogut fer un recompte efectiu dels vots.
Problemes del correu dels països receptors
El delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, ha atribuït el retard en la recepció de la documentació electoral en alguns països a problemes dels serveis postals dels estats receptors.
Catalans al Món també creu que el fet que en alguns països encara no s’hagi comptabilitzat cap vot probablement es deu a problemes del correu intern.
Les dificultats del vot ‘pregat’
Catalans al Món també alerta que, des de la implantació, el 2011, del ‘vot pregat’ arran d’una reforma de la llei de règim electoral espanyol (LOREG), el percentatge de participació ha baixat molt.
Des de llavors, els residents a l’estranger han de sol·licitar explícitament el vot, car les butlletes electorals no els arriben automàticament a casa.
En aquestes eleccions, hi ha hagut 39.521 peticions de vot exterior, un 81,5% més que a les últimes eleccions al parlament, el 27 de setembre de 2015, en què n’hi va haver 21.771.
El cens d’electors residents a l’estranger per al 21-D és de 226.381 persones.
En les últimes eleccions al parlament només es van registrar 14.781 vots exteriors, és a dir, un 7,54% d’un cens electoral de 196.062 catalans residents a l’exterior amb dret de vot.
En les del 2012, el nombre de vots emesos havia estat de 10.557, un 6,7% del cens.
En canvi, el 2010, abans de la implantació del ‘vot pregat’, el percentatge del vot exterior dins del CERA havia estat d’un 13,1% i, en les anteriors, del 2006, d’un 20,8%.
Ampliació del termini per al vot exterior
Dimarts de la setmana passada, la Junta Electoral va allargar el termini del vot exterior.
En el cas del vot presencial als consolats o ambaixades, fins al 21, és a dir, dos dies de pròrroga.
Per tant, els electors residents a l’estranger que tinguin documentació electoral podran votar fins a l’hora de tancament dels col·legis electorals al Principat, les vuit del vespre.
Quant al vot exterior per correu, el va allargar fins avui, dia 20.

Response: Les butlletes dels catalans que han votat des d'alguns països de l'exterior, en concret Mèxic, l’Equador i l’Aràbia Saudita, no s'han comptabilitzat. Segons ha confirmat la plataforma ciutadana Catalans al Món, centenars de catalans no han pogut votar perquè no han rebut la documentació electoral, degut segurament a problemes dels serveis postals o del correu intern.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La 20a edició del saló De Nuvis (Fira d'Organització d'Esdeveniments) obrirà les portes els dies 10 i 11 de novembre al Pavelló 4 de Fira de Lleida amb 93 expositors, que oferiran un ampli ventall d'opcions per organitzar un esdeveniment a mida, assessorament personalitzat i les darreres novetats en el món de les bodes i els celebracions socials.
Amb motiu del 20è aniversari, De Nuvis estrena enguany logotip i cartell, així com un nou web i portal de proveïdors.
A la vegada, el certamen potenciarà les activitats paral·leles que es desenvoluparan en el marc del saló, com ara demostracions diverses (de cuina, perruqueria, maquillatge, entre altres), degustacions, música en directe, espectacles de màgia, photocall, a més de les desfilades i sortejos.
Durant la presentació de De Nuvis, el director general de Fira de Lleida, Oriol Oró, ha explicat que per celebrar el 20è aniversari l'organització s'ha volgut "adequar als nous temps", amb un nou logotip i cartell, el disseny d'un nou web "més intuïtiu", que inclou un portal de proveïdors "que permet trobar els expositors per organitzar tots tipus d'esdeveniments de manera senzilla".
Pel que fa a les activitats, Oró ha destacat les desfilades, les actuacions musicals i, com a novetat, les demostracions de cuina i els tastos.
Un dels atractius principals del certamen seran les desfilades de vestits de núvia i de nuvi, de festa i de madrina, les quals tindran lloc dissabte i diumenge, de 11.30 a 11.45 h, i de 17.00 a 17.50 h, amb la participació de les empreses Alba Minguella-Costura d'autor, Booknovias, Boutique la Novia, Gala Garcia Novias i Sastreria Lorenzo.
El diumenge, se celebrarà també la desfilada de vestits de comunió.
Els passis comptaran amb música en directe amb LleidaClàssica, grup especialitzat en música de cerimònia.
A més, enguany el saló De Nuvis oferirà aliances i joies treballades amb or ètic, en la que serà una de les novetats més singulars d'aquesta edició.
Nou logotip i cartell
De Nuvis estrena logotip i cartell, amb un estil de tipografia delicada i actual i amb tocs d'aquarel·la.
Els cors recorden la temàtica de la fira, que està dedicada a esdeveniments com són els casaments i tot tipus de celebracions socials.
El lema 'Gaudeix preparant el teu gran dia' convida els visitants a organitzar tots els preparatius d'una forma més senzilla, cercant en dos dies i en un sol espai, gaudint d'activitats, degustacions i l'assessorament personalitzat dels proveïdors.
Igualment, De Nuvis ha habilitat un nou web més intuïtiu que facilita al visitant trobar tota la informació, veure les activitats i promocions, així com un complet Portal de Proveïdors, una eina que permet trobar els proveïdors per organitzar un casament, comunió, bateig, celebració o esdeveniment d'una manera senzilla i pràctica, descobrir i conèixer els proveïdors que exposen a la fira, propostes de cada sector, i veure les activitats, promocions i sortejos que es faran durant la fira.
Sorteig de 1.000 euros
Fira de Lleida recorda que totes les parelles inscrites al web de De Nuvis com a visitants del saló que es casin i que contractin algun servei al certamen, podran optar al sorteig de 1.000 euros.
Els guanyadors hauran de destinar el premi a la compra de serveis i productes per al casament o celebració entre tots els expositors presents a la fira.
A més del sorteig de Fira de Lleida, una cinquantena d'expositors sortejaran o faran descomptes en serveis i productes entre els visitants del saló.
Així, els expositors faran descomptes d'entre el 5% i el 50% per contractar a serveis o equipaments a la fira, així com sorteigs d'un creuer pel Carib o Tailàndia, jocs de maletes, caps de setmana romàntics dinars i obsequis variats.
De Nuvis està dirigit a totes les persones que vulguin celebrar un esdeveniment a mida, adaptat a tots els estils i pressupostos, i que poden trobar en un únic espai tot el que necessiten per organitzar un casament, una comunió, un bateig, un aniversari especial, un comiat de solter o de soltera diferent, bodes de plata i or, grans viatges i escapades romàntiques, obsequis originals i sopars i esdeveniments d'empresa, entre altres esdeveniments.

Response: La 20a edició del saló De Nuvis, que se celebrarà els dies 10 i 11 de novembre a la Fira de Lleida, inclourà activitats de cuina, maquillatge, perruqueria, degustacions, música en directe, espectacles de màgia... Com a novetat per celebrar el 20è aniversari, De Nuvis estrena logotip, cartell, pàgina web nova i portal de proveïdors.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la República Francesa, Emmanuel Macron, va triar bé l’indret, divendres, per anunciar la reintroducció d’un servei obligatori per a tots els joves de l’estat.
La base naval de Toló, a Occitània, és la més important de l’armada francesa i això li permetia una nova jugada ambigua: va anunciar un servei d’un mes obligatori per a tots els joves, que es va entendre que era militar, però no se sap si serà militar.
Era una promesa de campanya del candidat Macron que s’ha anat enverinant pel debat social que ha suscitat i que ell mateix havia d’aclarir.
Ho va fer sense fer-ho.
El govern estudiarà ara com implantar aquest ‘servei nacional’ que podria ser militar, però que es deixa la porta oberta que no ho sigui.
De fet, el president va dir que el pressupost per a implantar-lo no recauria sobre l’exèrcit.
En l’estratègia de Macron ressona un dels dos arguments que hi ha al darrere de l’onada revisionista respecte del servei militar que sembla haver envaït Europa: el ‘patriotisme’.
Una part de la classe política considera que els joves no tenen oportunitats d’assumir allò que ells consideren patriotisme i pretenen aconseguir-ho forçant-los un temps a fer un servei per a l’estat, no necessàriament militar.
L’altre gran argument per a la recuperació del servei militar és la por de l’expansionisme rus, visible sobretot al Bàltic.
El servei militar a la Unió Europea
Entre els estats membres de la Unió Europea, hi ha avui una gran disparitat sobre el servei militar obligatori.
Actualment, només ho és en vuit estats: Àustria, Dinamarca, Estònia, Grècia, Lituània, Finlàndia, Suècia i Xipre.
Tot i això, a Dinamarca ho és només en teoria; en la pràctica, des de fa molts anys ningú no ha estat cridat a files, perquè sempre hi ha prou voluntaris per a cobrir les necessitats de l’exèrcit.
El darrer país a fer obligatori el servei militar ha estat Suècia, on ho és des del primer de gener.
Quatre mil joves dels tretze mil nascuts el 1999 s’han d’incorporar a files per un període de dotze mesos, a parts iguals dones i homes.
La decisió va ser aprovada al parlament el març del 2017 per un 70% dels vots, arran de l’augment de la tensió amb Rússia a la mar Bàltica.
A Suècia els joves no havien de fer el soldat des del 2010.
Abans, el 2016, aquest mateix pas l’havia fet Lituània, per les mateixes raons.
Lituània havia abolit el servei militar obligatori el 2008 i a l’hora de reinstaurar-lo s’ha trobat amb una sorpresa.
Havia d’aconseguir uns quatre mil soldats cada any, però ha estat difícil perquè molts joves lituans s’han estimat més anar uns quants anys a l’estranger que no entrar a l’exèrcit.
En canvi, hi ha hagut sempre un nombre important de voluntaris, encara que no arribessin a cobrir la quota demanada.
Això ha reobert el debat sobre el servei i sobre el caràcter professional o no de l’exèrcit.
A part el bloc bàltic (Dinamarca, Estònia, Lituània, Finlàndia i Suècia), preocupat per Rússia, l’altre gran espai geogràfic amb servei obligatori el formen Grècia i Xipre pel seu enfrontament amb Turquia.
De fet, Grècia és el país europeu que gasta més diners en defensa en relació amb el PIB, una política que no ha canviat amb el govern de Syriza.
A Grècia, el servei militar és obligatori durant nou mesos per als homes i voluntari per a les dones.
El dret d’objecció de consciència hi és reconegut, però el servei alternatiu és de vint-i-un mesos, en compte de nou.
A Àustria, el servei militar dura sis mesos i cada any hi van vint-i-dos mil joves.
El 2013 els opositors al servei militar obligatori van perdre un referèndum per a eliminar-lo.
Àustria no forma part de l’OTAN.
De fet, resulta significatiu que la majoria de països de la Unió Europea amb servei militar obligatori són països de fora de l’OTAN: Àustria, Finlàndia, Suècia i Xipre.
El debat a Alemanya i França
El debat sobre la reintroducció del servei obligatori a Alemanya i França té més a veure amb la reafirmació de l’anomenat ‘patriotisme’ que no pas amb les amenaces de Rússia o Turquia.
A Alemanya, el 2016, s’hi va viure un intens debat després de filtrar-se a la premsa els plans del govern de reintroduir el servei.
La idea ha estat aparcada i no ha avançat gaire per l’oposició, sobretot, dels joves.
Alemanya havia suspès el servei obligatori l’any 2011.
Macron ha obert ara aquest debat paral·lel a l’estat francès, sense deixar gaire clar si aquest mes que vol que els joves dediquin al servei serà militar o serà una altra cosa.
Però, de moment, tant a Catalunya Nord com a la resta de l’estat la proposta ha estat rebuda amb escepticisme.

Response: Macron ha proposat reintroduir el servei militar obligatori per als joves francesos, servei que durarà un mes. No ha deixat clar si es tractarà d'un servei militar o no. Molts partidaris del servei militar obligatori argumenten que és per l'amenaça russa, però sembla més aviat que és per motius de patriotisme.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Govern en ple aspira a eradicar aquesta setmana tots els dubtes relacionats amb el full de ruta que resten credibilitat a la promesa del referèndum i n'erosionen la cohesió.
Segons ha anunciat aquest dimarts la consellera de la Presidència, Neus Munté, tots els membres de l'executiu faran abans de Sant Jordi un acte de compromís amb aquesta data clau del procés sobiranista, el qual, segons ha pogut saber NacióDigital, tindrà lloc divendres.
La resta de detalls, però, els estan negociant els dos principals dirigents del Govern, Carles Puigdemont i Oriol Junqueras, que després de la reunió ja han posat fil a l'agulla a qüestions com el text on plasmaran la signatura els responsables de l'executiu.
Diverses fonts coneixedores de les converses apunten que el format de l'acte serà la firma d'un document en què Puigdemont, Junqueras i, com a mínim, la resta d'integrants del consell executiu segellaran el seu compromís amb la celebració del referèndum.
Encara s'ha de concretar, però, el seu redactat exacte i com es plasmarà la promesa del "referèndum o referèndum" amb què el president català va deixar clar en la seva qüestió de confiança que aquest se celebraria de forma pactada o unilateral.
L'objectiu és trobar una fórmula que sigui prou explícita però que tampoc no pugui ser recorreguda o que no comporti l'obertura de judicis als consellers.
De fet, fins ara, les declaracions anul·lades pel Tribunal Constitucional (TC) o que han servit per obrir judicis a polítics havien estat votades al Parlament.
També és cert, però, que l'acte de divendres serà el primer amb un format d'aquestes característiques protagonitzat pel Govern, els membres del qual ja han estat advertits en diverses ocasions que no estan habilitats per aplicar les resolucions de la cambra relatives al full de ruta sobiranista.
De fet, la fiscalia ja investiga si un anunci de l'executiu sobre el registre de catalans a l'exterior pot suposar propaganda encoberta del referèndum.
El lloc, el protocol i els signataris
El grau de contundència o ambigüitat del redactat, per tant, serà un dels elements que hauran de dirimir Puigdemont i Junqueras.
Altres elements que cal concretar és el lloc de l'acte -es dóna per fet que serà al Palau de la Generalitat, però no està tancat-, el protocol, qui parlarà a la roda de premsa posterior o si, a més dels consellers, també hauran de signar el document els secretaris generals de cada departament i els secretaris sectorials del Govern.
La seva implicació serviria per refermar encara més la unitat a diversos nivell de l'organigrama en relació amb el full de ruta anunciat pel president català, tot i que la logística d'aquesta signatura tan col·lectiva és complicada de cara al divendres, atès que tot just aquest dimarts s'ha tancat la celebració d'aquest acte i s'ha començat a organitzar.
Tanmateix, les converses per concretar el gest venen de lluny.
Davant de certs dubtes d'alguns consellers a l'hora d'executar alguns passos necessaris per a l'organització del referèndum -com els referits a la licitació d'alguns contractes, que Junqueras volia que es fessin de manera col·legiada-, els dos principals responsables del Govern van començar a negociar com tancar files internament amb el full de ruta.
Quan semblava que aquest acte prenia lloc, les últimes pugnes entre PDECat i ERC arran de la gravació del número dos de l'antiga CDC, David Bonvehí, van reobrir ferides que s'havien intentat cicatritzar.
El cas encara cueja: els nacionalistes no han rebut cap trucada dels republicans, a qui van demanar explicacions, i l'alcalde de Manresa ha cessat la primera tinent d'alcalde, republicana.
Tot i això, finalment el Govern s'ha donat llum verda a una escenificació que ha de servir per evitar que cap membre de l'executiu trontolli o es faci enrere a cinc mesos del referèndum i a un mes de l'entrada de ple en la fase de la unilateralitat.
Això no treu, però, que altres passos més executius d'aquí al setembre es puguin fer també de forma col·legiada.
Les licitacions dels contractes vinculats amb la celebració del referèndum -que poden aprovar-se pel Govern en ple, arran d'una esmena de Junts pel Sí inclosa als pressupostos- o la mateixa convocatòria del referèndum -que algunes veus volen que dugui la signatura de tots els consellers i dels 72 diputats independentistes- podrien tornar a tenir les properes setmanes una paternitat coral.

Response: Puigdemont, Junqueras i els membres de l'executiu signaran un full de ruta per al procés d'independència, la qual cosa suposarà un acte de compromís amb el procés sobiranista. Tot i això, encara no s'ha concretat el seu redactat exacte ni com es plasmarà la promesa del referèndum, i el Govern no està habilitat per a aplicar resolucions de la cambra.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La legislatura ha arrencat més marcada per l'acció dels tribunals que no pas per la política.
La pressió judicial sobre Carles Puigdemont torpedina la investidura.
També pesa el desacord entre Junts per Catalunya i ERC a l'hora de fixar una estratègia conjunta mentre afloren plans B que no reben cap aval en públic.
La nova tongada de dirigents que declararan en els pròxims vuit dies -tant a Barcelona com a Madrid- afegeix dificultat a la proclamació d'un president.
Aquest mateix dimarts a la tarda seran l'exjutge i exsenador Santiago Vidal i l'exdirector de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern i expresident del Consell Assessor per a la Transició Nacional, Carles Viver Pi-Sunyer, els que declararan davant del jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona.
Demà dimecres, el focus mediàtic tornarà a Madrid.
El jutge Pablo Llarena ha citat a declarar la dirigent de la CUP Mireia Boya, investigada en la mateixa causa per la qual Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart són a presó.
L'exdiputada ja ha avançat que anirà "de cara" i que no té cap intenció d'acatar la Constitució.
A partir d'aquí, serà el jutge qui decideixi si decreta mesures cautelars, com l'ingrés a presó preventiva.
Rovira, Pascal, Mas i Lloveras desfilaran davant de Llarena
El dilluns 19 de febrer seran la secretària general d'ERC, Marta Rovira, i la coordinadora general del PDECat, Marta Pascal, les que declararan al Suprem.
En el cas de la dirigent republicana, el seu nom apareix en reiterades ocasions en el sumari del jutjat d'instrucció número 13 com una de les dirigents clau en l'organització del referèndum.
Pascal, per la seva banda, ha anat a buscar la seva defensa al bufet de Miquel Roca, que l'ha assessorat personalment.
La líder del PDECat farà constar davant del jutge que ella va ser una de les dirigents que va pressionar Puigdemont perquè convoqués eleccions en lloc d'impulsar la declaració d'independència.
L'endemà, el 20 de febrer, seran l'expresident de la Generalitat i expresident del PDECat Artur Mas, i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú i expresidenta de l'Associació de Municipis per la independència, Neus Lloveras, els dirigents que desfilaran davant de Llarena.
Mas, que com en el procediment pel 9-N serà defensat per l'advocat Xavier Melero, fa setmanes que està exclusivament dedicat a la seva estratègia de defensa.
Farà valer que ell ja no és polític en actiu perquè ni té càrrec públic ni està ja al capdavant de cap partit.
A més a més, recordarà que, en el seu cas, ja va ser inhabilitat pel procés participatiu del 9-N, pel qual li han embargat el seu pis.
La incògnita sobre si Anna Gabriel compareixerà
Aquesta ronda de declaracions la tancarà la dirigent de la CUP Anna Gabriel el 21 de febrer.
Inicialment, havia de declarar, com Boya, aquest dimecres.
Però el seu advocat, el també dirigent de la CUP Benet Salellas, va demanar un canvi de data al·legant que tenia un judici el dia 14.
Si Llarena envia més dirigents a presó o bé imposa fiances astronòmiques seran decisions que poden afectar les negociacions entre el PDECat i ERC de cara a la formació de Govern.
A més de ser una estocada més a l'independentisme, que malgrat la majoria absoluta que va aconseguir a les eleccions del 21-D, s'ha d'enfrontar dia a dia a la distorsió que la judicialització del procés provoca en el ritme de la política catalana.
Quatre empresaris, investigats per la publicitat de l'1-O
El jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, que investiga els preparatius del referèndum, ha citat a declarar per al proper dia 7 de març quatre nou investigats.
Els quatre investigats són empresaris vinculats a la fabricació i distribució de la publicitat del referèndum.
En concret, amb l'elaboració i distribució de díptics i documents d'informació emmarcats en la campanya publicitària que va impulsar la Generalitat.
Són els primers empresaris que compareixeran davant del jutge per participar en actes d'organització del referèndum.

Response: La nova legislatura a Catalunya està sent més marcada pels tribunals i les seves accions en lloc de la política. Diversos dirigents polítics aniran passant a declarar durant la pròxima setmana, cosa que dificulta la proclamació del nou president de la Generalitat. A més, les decisions del jutge Llarena poden afectar les negociacions entre PDECat i ERC.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El ple del Parlament de Catalunya ha aprovat aquest dimecres a la tarda crear una comissió d'investigació sobre el projecte Castor, presentada conjuntament per JxCat, ERC, CatECP i la CUP.
Tots els grups han manifestat el seu suport a la iniciativa tot i que el PPC i Cs han vist amb recel la possibilitat que acabi sent un espai que s'utilitzi de manera partidista.
L'objecte de la comissió és "avaluar les causes, els antecedents, les incidències directes i indirectes i les possibles negligències o fins i tot actuacions doloses" ocorregudes en relació amb el projecte Castor a Catalunya.
Així, ara s'haurà de crear la comissió i fer que hi compareguin experts i responsables polítics i de moviments socials, que s'hi analitzi la documentació del projecte i si els poders públics s'ha ajustat a fonament jurídic, i es planteja la realització de dictàmens, auditories o contrainformes i l'estudi sobre el cost i l'impacte mediambiental del projecte.
Tots els partits del Parlament han votat a favor de la creació de la comissió, tot i que el diputat del PSC Jordi Terrades ha votat en contra per error.
Es dona la circumstància, a més, que ha estat ell qui ha defensat la postura favorable a la posada en marxa de la comissió durant el debat de la proposta.
Durant les intervencions dels grups, la diputada de JxCat Mònica Salas ha explicat que arreu del territori afectat pels moviments sísmics que podrien tenir a veure amb el Castor "hi ha hagut una gran oposició" al projecte.
Per això i amb la intenció "de posar llum a les foscors i fer una anàlisi exhaustiva que permeti analitzar detalls, les negligències i les incidències del projecte", han decidit impulsar la comissió.
Des d'ERC, el diputat Lluís Salvadó ha lamentat que després del que va passar "no hi ha hagut ni responsabilitats polítiques ni econòmiques per a l'entitat promotora" del projecte.
El republicà també ha criticat que una comissió semblant s'hagi creat al Congrés o al Senat, i ha defensat fer-ho al Parlament "per posar llum a un tema carregat de foscor".
El diputat de CatECP ha defensat també la creació de la comissió tot i matisar que s'ha de ser "conscients de les dificultats que hi haurà perquè molts compareixents amb càrrec a l'Estat i funcionaris de l'Estat no acudiran i perquè hi ha molts elements 'sub judice'".
L'altre grup promotor de la comissió, la CUP ha definit durament el projecte Castor i els seus efectes.
"Mafiosos que es passegen com autoritats, mentides, estafa, corrupció, promeses incomplertes, obscurantisme, delictes socials, psicològics i econòmics, prevaricació.
És l'essència del sistema capitalista i patriarcal.
El Castor ho té tot", ha dit la diputada Maria Sirvent.
Fora de la petició inicial però votant-hi també a favor, la resta de grups han posat el seu propi accent durant la seva intervenció.
La diputada de Cs Marina Bravo ha esperat que "les conclusions de la comissió serveixin per fer reformes a tota Espanya, perquè els rescats com aquest o altres, es paguen de les butxaques de tots els ciutadans", i ha demanat que "no serveixi per queixar-se i fer victimisme, per a un altre 'quant pitjor, millor'".
Des del PSC, el diputat Jordi Terrades ha comentat que "si en altres llocs de l'Estat funcionen sense problemes projectes així, cal preguntar-se per què aquí no ha funcionat Castor".
Per últim, el diputat del PPC Santi Rodríguez ha remarcat que, sota el seu criteri "no està tancat quina és la caua dels moviments sísmics, i per tant tampoc si hi ha negligència".
"Si es demostra, es podrà demanar el retorn de la indemnització.
Però és un tema complex, i no crec que una comissió d'investigació del Parlament pugui elaborar un informe més complert dels que ja hi ha", ha sentenciat.

Response: La comissió d'investigació sobre el projecte Castor ha estat aprovada al ple del Parlament aquest dimecres. Els partits que la van presentar són JxCat, ERC, CatECP i la CUP. L'objectiu d'aquesta comissió serà examinar tot allò relacionat amb el projecte Castor que siguin causes i antecedents entre d'altres. El PPC i Cs han estat els únics partits que tenen dubtes.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’actuació de la Fiscalia general de l’Estat, amb Consuelo Madrigal al capdavant, enfront el procés sobiranista i l’ordre donada a la fiscalia del TSJC perquè actuï contra la presidenta del Parlament ha tornat a posar en evidència l’actuació d’aquesta institució de l’Estat i la seva dependència dels interessos del govern de torn.
La Fiscalia general de l’Estat és de creació relativament recent, de l’any 1977.
Abans, les seves funcions les exercia la Fiscalia del Tribunal Suprem, que durant la dictadura franquista van exercir personatges tenebrosos.
Com el de Blas Pérez, que va ser-ho en els anys inicials de la dictadura i fou un dels ideòlegs de la repressió a la postguerra, abans de fer-se amb el ministeri de la Governació.
La Transició no va canviar la judicatura.
La fiscalia ha estat en mans dels sectors més ultraconservadors del món judicial.
Un "camisa vieja", el primer de la democràcia
El primer fiscal general de la democràcia va ser Juan Manuel Fanjul Sedeño, nomenat pel govern Suárez.
Tot en Fanjul estava preparat per una carrera meteòrica.
Camisa vieja de la Falange, on va ingressar l’any de la fundació, el 1933, i fill del general Fanjul, un dels conspiradors contra la República el 1936 que va ser detingut el 1936 i afusellat.
Fanjul va fer carrera política i fou vicesecretari general del Movimiento.
Només va cometre un "error": el 1943 va signar una carta amb altres dignataris del règim per demanar la restauració de la monarquia.
Això va congelar la seva carrera uns anys, però es va refer i va ser "elegit" procurador en Corts durant el 1967.
Va ser membre del consell privat de don Joan de Borbó, pe`ro quan Franco va designar Joan Carles com a hereu, saltant-se el pare, va votar “sí” a les Corts.
Els fiscals del PSOE
L’arribada al govern del PSOE el 1982 no va suposar un canvi en la dependència de la Fiscalia respecte al poder executiu.
Sí que van canviar els perfils dels titulars, provinents en la seva majoria de la minoria progressista de la justícia.
Luis Burón Barba va ser el primer fiscal de l’era González.
Va ser ell qui va ordenar la querella contra Jordi Pujol i 24 directius més de Banca Catalana el 1984.
La crisi que va desfermar-se va tensar les relacions entre la Generalitat i el govern central i, de retruc, entre l’executiu socialista i el mateix Burón, que el 1986 va dimitir.
El cas Burón exemplifica una cosa que se sol produir amb els fiscals generals a l’Estat espanyol.
Els fiscals més lligats a la carrera judicial i menys vinculats al partit governant solen acabar dimitint.
Els altres s’adapten al terreny marcat per l’executiu.
Jesús Cardenal, un altre membre del “búnquer”
Amb José María Aznar a la Moncloa, van tornar els fiscals durs.
Jesús Cardenal va ser qui va exercir durant la major part dels anys del PP.
Era un home conservador, que solia generar polèmiques de tot tipus quan opinava sobre els drets dels homosexuals o l’avortament.
Va desfermar la protesta de la Unió Progressista de Fiscals, a la que va pressionar perquè no critiqués la política de justícia del govern d’Aznar.
Durant el govern de Rodríguez Zapatero, el fiscal general de tot el període (2004-11) va ser Cándido Conde-Pumpido, que va esforçar-se per oferir una imatge més professional i fugir de polèmiques.
El govern del talante va voler reformar la Fiscalia general i fer-la més autònoma de l’executiu.
Va ser amb Conde-Pumpido que es va canviar la llei perquè el Congrés intervingués en la designació i que el govern no pogués cessar el fiscal discrecionalment.
Rajoy torna a la "tradició"
Amb la majoria absoluta del PP, la dreta espanyola va tornar a imposar els seus candidats en el poder judicial i en la Fiscalia.
El primer titular va ser Eduardo Torres-Dulce, personatge controvertit i de caràcter difícil que era proper al ministre Alberto Ruiz-Gallardón.

Response: La Fiscalia general de l'Estat ha estat una institució depenent dels interessos del govern des que es va crear. La majoria de fiscals més lligats a la carrera jurídica han acabat dimitint, mentre que els altres s'han adaptat al full de ruta de l'executiu. Amb la tornada del PP, es va tornar a imposar els candidats de dretes.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Juli Soler va arribar al Bulli l’any 1981 per fer-se’n càrrec.
Aquell jove nascut a Terrassa el 1949 era un enamorat de la restauració i de la música.
Ell va desenvolupar un concepte modern de restaurant, a l’espai de la sala i en la gestió.
Tots dos de costat van revolucionar la cuina d’avantguarda i la idea de restaurant en el tombant del segle XX.
Tots dos van estar vinculats amb Juli Soler durant els anys setanta, abans que arribés al Bulli.
Era Ca la Sila.
L’espai tenia un escenari i una cuina de carbó.
Al voltant d’aquests dos elements, explica Parellada, hi passaven coses cada dia, fins a altes hores de la matinada.
Diu que era un cabaret berlinès en ple centre de Granollers.
I va contractar de director del cabaret el seu amic Juli Soler.
Quan passava algun circ per Granollers, llogàvem de sotamà artistes perquè hi vinguessin a fer el seu número.
Els convidàvem a sopar a canvi del número.
Va durar dos anys amb prou feines, del 1979 al 1980, una època de transició política en què semblava que qualsevol nit podia sortir el sol.
Juli Soler li va demanar que assagés un número per pujar a l’escenari les nits que no teníem espectacle programat.
Va reunir tots els cambrers de l’establiment, els va col·locar un llum de miner al front, la safata al palmell de la mà i, així guarnits, els feia cantar a cor «La Santa espina» en castellà…’
Continua Ramon Parellada: ‘El meu invent de Ca la Sila va procurar força mala fama a la família de la Fonda Europa.
Fins al punt que el consell moral de les forces vives de Granollers va anar a trobar el meu pare per dir-li que jo estava portant el municipi a la perdició i que havia de tancar les portes de l’antre. (…) El meu pare em va dir simplement: ‘Porta’m les claus de Ca la Sila.’
Així es va acabar. (…) Juli i jo vam decidir plegar i emigrar.
Juli Soler va anar a passar uns dies de descans a Roses i allà el van fitxar els del Bulli, fins a convertir-se’n en director.’
Explica Juli Soler: ‘Jo només havia estat un parell de cops a la cala.
La carretera estava plena de sots i clots.
El telèfon només funcionava a estones, hi havia freqüents talls d’electricitat; no era una zona protegida com ho és ara, sinó més aviat una zona abandonada, però no vaig dubtar gens davant la idea de desaparèixer del meu mapa del moment.
Suposava un canvi de vida, i la idea de fer-me càrrec d’un dels millors restaurants de Catalunya em va infondre valor per assumir el repte.
Vaig sortir volant cap a la carretera de la cala Montjoi.
Portava un abric de pell de xai i, malgrat que estàvem en ple mes de desembre, feia un sol de justícia.
Vaig anar pujant a peu per la carretera, nerviós.
Pujava i pujava, i al cap de dos quilòmetres vaig passar per davant del Dolmen esbufegant, i dos quilòmetres més endavant per la Torre del Sastre.
Ja en aquella època, El Bulli es distingia de la resta de taules del país.
Segons sembla, al doctor li va agradar la forma descarada d’explicar que, per a mi, el més important era que la gent s’ho passés bé i que sabia com aconseguir-ho.
Tanmateix, la meva experiència en l’art del bon menjar i beure, inclosos els meus coneixements de l’ofici, no estaven a l’altura, ni tan sols per començar.
I així li ho vaig fer saber, i llavors el doctor em va proposar dos mesos intensius de viatges i visites als millors restaurants de França, Bèlgica i Alemanya.
Quan vaig tornar, a mitjans de març de 1981, vaig assumir la meva primera temporada com a director.’

Response: Juli Soler, qui va ser director d'El Bulli junt amb Ferran Adrià, ha mort. En la seva trajectòria, ha estat al càrrec de Ca la Sila, un restaurant al centre de Granollers que va ser el primer lloc on va treballar. Per diversos motius, va haver de tancar i Soler va fer cap a El Bulli.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El conseller de Salut ha advertit aquest dimecres que ''ningú té dret a posar les mans al Departament de Salut'' i menys, ha afegit, '' en nom d'un ús inconstitucional de la Constitució'' Per Comín es posaria en perill un ''patrimoni de tots'' per part d'un partit polític que només té el 8% dels vots a Catalunya.
Més que pronosticar els danys, Comín aposta per treballar per evitar que la intervenció ''il·legal i il·legítima'' es produeixi.
En una conferència, Comín també ha denunciat l'actitud del PSC davant d'aquesta aplicació i ha considerat un ''escàndol'' el silenci de la seva executiva i el no trencament amb el PSOE que ha qualificat ''de gran decepció'' del sistema democràtic espanyol.
Pel conseller de Salut no hi ha ''ni el dret ni la legitimitat'' per a intervenir l'administració sanitària per això creu que no s'han de pensar en ''minimitzar els danys'' sinó en fer tot el possible perquè ''aquesta intervenció no es produeixi''.
S'ha de treballar ena questa direcció perquè considera que és il·legal, il·legítima i nociva''.
Per Comín ''ningú té dret'' a administrar el sistema que és dels catalans i les catalanes.
El paper del PSOE i el PSC, una de les tragèdies del sistema
Comín ha estat molt dur amb la posició que ha agafat el PSC i el PSOE amb l'aplicació de l'article 155.
Comín creu que en la seva etapa amb Maragall es va descobrir que el PSOE no podia aguantar la pressió del PP en processos de reforma i reafirmació del caràcter plurinacional de l'estat espanyol, i per això, qualifica que el PSOE és ''la gran decepció'' del sistema democràtic espanyol perquè ha quedat, i amb el PSC al costat, ''completament capturat'' pel marc cultural que inclou una dreta que no sorgeix de la lluita contra el feixisme, a diferència dels altres partits de dreta europeus, sinó que procedeix del règim, en part.
Per Comín, la situació actual, en termes de comprensió de democràcia i drets, és una de les conseqüències d'aquesta herència.
Pel que fa al PSC, Comín ha reconegut estar en contacte amb molts dels amics que té al partit i reconeix que al està vivint ''amb escàndol'' l'actitud que ha pres les darreres setmanes perquè ha trobat a faltar una reunió d'urgència de l'executiva que permeti ''amb unanimitat'' una denúncia rotunda de l'aplicació del 155.
El titular de Salut, considera que el silenci del partit que va aconseguir la restitució de les institucions catalanes, és clamorós, i ho situa com un dels ''grans drames'' de la política catalana i espanyola.
Vacuna de democràcia
Comín també ha fet broma en termes mèdics sobre el procés i ha assegurat que per solucionar la situació actual hi ha la ''vacuna'' de la democràcia i ha reconegut que a Catalunya no hi ha problemes de subministrament, com si que s'han donat amb altres vacunes, sinó que fa 7 anys que ''abunda al mercat català'' i que ''mai una vacuna no havia estat tan activa i tan massiva''.
Per Comín està clar que la societat defensarà les seves institucions i alerta que si l'estat espanyol vol portar la ciutadania agressiu és perquè ''deuen pensar que tenen les de perdre'' en el terreny de la ''pura democràcia''.
Comín defensa que la república és una solució positiva per Catalunya però també per l'estat espanyol.
En aquest sentit, fa autocrítica i reconeix que no s'ha explicat prou els beneficis que tindria per l'Estat espanyol.
El sistema de salut, estructura d'estat
Comín ha defensat durant la seva conferència que l'actual sistema sanitari català, amb les mancances i els punts forts que conté, és una autèntica estructura d'estat i considera que és ''la millor'' de les que disposa actualment, perquè s'ha treballat durant 30 anys amb una política de base que li ha permès desenvolupar-se sense esculls.
Tot i això, Comín no vol fer ''cofoisme'' i considera que en una futura república, els ciutadans tindran el sistema sanitari que es mereixen per ser ''la Finlàndia'' en matèria de Salut.
La conferència de Comín ha estat seguida per nombrosos càrrecs del departament de Salut, polítics, diputats, i consellers entre els quals, Josep Rull, Meritxell Borràs o Clara Ponsatí.
També ha assistit a l'acte la presidenta del Parlament, Carme Forcadell.
Entre el públic, s'ha fet un aplaudiment espontani quan Comín, en l'inici del discurs, ha recordat Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, a presó des de fa més d'una setmana per les seves ''conviccions polítiques'' tot i ser ''innocents'', segons el conseller.

Response: El conseller de Salut, Comín, ha rebutjat l'aplicació del 155 i ha explicat que ningú no té dret a intervenir el Departament de Salut. Així mateix, ha criticat el PSC i PSOE per permetre l'aplicació d'aquest article. A més, ha afegit que el sistema sanitari català és una estructura d'estat i és la millor de les que disposa actualment.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Convenció municipalista de CiU a Terrassa.
Foto: ACN
Els representants municipalistes de CiU han criticat aquest dissabte les "polítiques sectàries" dels set anys de govern d'esquerres a Catalunya i s'ha presentat com la "força més municipalista" del país.
Així ho han dit l'alcalde de Sant Cugat del Vallès, Lluís Recoder, i el de Vic, Josep Maria Vila d'Abadal.
En aquest context, el president de CiU, Artur Mas, ha remarcat que des del món municipal "s'ha exercit un lideratge en els darrers quatre anys que moltes vegades no ha tingut el Govern".
Així mateix, s'ha compromès a que si governa els ajuntaments tindran al seu costat a l'executiu quan hi hagi problemes.
Mas, amb la veu afònica, ha estat l'últim en intervenir en l'acte de la federació nacionalista a Terrassa que ha servit per presentar les deu propostes i compromisos de la federació nacionalista en l'àmbit municipal i dels ajuntaments.
El líder de CiU ha dit que el món municipal és "la joia de la corona" i ha agraït als seus representants municipals per haver aguantat "en aquests moments difícils, haver estat sempre al peu de la trinxera, amb bona cara, sense queixar-se ni remugar, i posant un esperit positiu i una actitud constructiva".
El president de CiU, qui ha recordat que va començar la trajectòria política quan el 1987 va ser regidor a l'oposició a l'Ajuntament de Barcelona, ha destacat que ha pogut recórrer el territori i que això l'ha enriquit i fins i tot l'ha "preparat millor per poder dirigir el país".
Ha assegurat també que des del món municipal "s'ha exercit un lideratge en els darrers quatre anys que moltes vegades no ha tingut el Govern".
De fet, ha recordat quan hi van haver les nevades del mes de març d'aquest any a Catalunya.
Mas ha afirmat que hi va haver "alcaldes que hi van posar la cara i van representar la gent i al costat d'ells hi havia un Govern absen"'.
"Qui realment va donar la cara van ser els alcaldes que es van ocupar de resoldre els problemes del dia a dia", ha apuntat.
El líder de CiU ha acceptat el repte que li ha plantejat Recoder de que des dels municipis seran exigents amb el Govern, però ha ressaltat: "El pròxim Govern quan hi hagi problemes al país el tindreu al vostre costat".
Tot i això, ha alertat que "potser no podrà donar molts diners els pròxims mesos" perquè "ja es veu com està la Generalitat".
Recoder ha remarcat que CiU "és la força més municipalista de Catalunya" responent a un dels arguments i discursos més utilitzats pel PSC, qui també es defineix com un partit municipalista.
Així mateix, ha criticat el "sectarisme" que han vist amb el Govern tripartit respecte els municipis i ha declarat que "això ha de canviar".
Recoder ha insistit en que CiU ha estat "lleial' amb l'executiu català, però ha lamentat que quan la federació nacionalista ha 'buscat lideratge i el camí que s'havia de seguir per sortir del pou només s'ha trobat el silenci".
Vila d'Abadal ha assegurat que "els municipis són estat i ha recalcat que la proximitat és bàsica per a treballar i consolidar una gran victòria i si pot ser una majoria absoluta".
Ha destacat que "els ajuntaments necessiten governs amics i s'han de fer polítiques conjuntes", ja que "el Govern no pot aplicar les polítiques a Catalunya plenament sense la col·laboració dels ajuntaments siguin del color que siguin".
Després de les intervencions dels dos alcaldes, deu alcaldesses i regidores que formen part de les llistes del partit al Parlament han presentat 10 propostes i compromisos de CiU en l'àmbit del món municipal com per exemple aconseguir austeritat, avaluació, aprimament i agilitat; un finançament local "suficient"; així com l'aposta per una "Catalunya inclusiva i integradora des dels ajuntaments".
A l'acte també hi ha intervingut els caps de llista per Tarragona, Lleida i Girona.
El líder de CiU a l'Ajuntament de Barcelona, Xavier Trias, ha assegurat: "És un moment històric i que il·lusiona.
Portem més de nou anys un conjunt de gent treballant perquè es produeixi un canvi a Barcelona i estem convençuts que ajuda al canvi a Catalunya".
Trias ha recalcat que "semblava impossible" guanyar a Barcelona.
"Avui podem dir que guanyarem les eleccions a Barcelona", ha recalcat.
Per la seva part, el parlamentari de CiU Josep Rull ha dit que ha estat "una setmana luctuosa" pel català perquè ha mort el lingüista Joan Solà i "perquè s'ha començat a veure com aquells que aspiren a la nostra desaparició glopegen amb força des de baix amb la llengua".
"Comencem pels reglaments d'usos lingüístics que els alcaldes i regidors aprovem als ajuntaments", ha avisat.

Response: CiU critica les polítiques dels anys de govern de l'esquerra a Catalunya i declara que són la força més municipalista. Per a recolzar-ho, han presentat deu propostes i compromisos en l'àmbit municipal i dels ajuntaments on s'apostarà per una Catalunya inclusiva. A banda, també s'ha criticat el tripartit que ha governat els darrers set anys.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'aniversari
Un 2 de desembre de l’any 1940 naixia a Xàtiva, a la Costera, el cantautor valencià Raimon.
Va ser una de les veus de la Nova Cançó, que es va alçar contra el règim de Franco als 60 i 70.
Cançons com Al Vent o Diguem no! van ser la banda sonora de la protesta.
En els darrers anys ha musicat poetes com Ausias March.
Fa uns dies el cantautor, resident a Barcelona, premi d’Honor de les Lletres Catalanes i que en els darrers anys ha rebut reconeixements que fins fa poc se li negaven al País Valencià, va anunciar que es retiraria al maig després de fer dotze concerts al Palau de la Música.
Esteve Plantada en va fer un perfil amb algunes de les seves cançons, que us reproduïm íntegrament a sota.
Us deixo també Veles e Vents en un recital al Palau Sant Jordi.
------------------------------------------
Raimon, el crit d'un poble
Esteve Plantada, 2 de novembre de 2016
La idea era a l'horitzó i s'ha materialitzat aquest dimecres, 2 de novembre de 2016.
Raimon (Xàtiva, 1940) deixa els escenaris, tal com ja venia insinuant en la presentació, ara tot just fa un any, de dos concerts antològics a l'Auditori de Barcelona.
La retirada era tan propera que només han hagut de passar uns mesos per fer-se real, amb l'anunci dels Dotze concerts de comiat al Palau de la Música Catalana, programats en quatre caps de setmanes del mes de maig de 2017.
Es preveu que siguin intensos, carregats d'emocions i del reconeixement que mereix la seva obra i la seva figura.
Ramon Pelegero i Sanchis (Raimon) és autor d'algunes de les cançons que més bé expliquen un temps i un país ("D'un temps que serà el nostre, / d'un país que mai no hem fet, / cante les esperances / i plore la poca fe", clamava el cantant, precisament, en la cançó titulada D'un temps, d'un país).
Aquests, com bona part dels seus versos, han tingut la sort de convertir-se en cants d'esperança, de lluita, de ràbia i de fermesa.
Versos on les paraules eren proclames per construir futurs millors i per fer reals escenaris d'una llibertat de la qual no es podia gaudir en plena dictadura franquista.
Autor de cançons de lluita, però de molt més
El seu repertori és ple d'aquesta lluita, tan encesa i, alhora, tan lúcida.
Cançons com Diguem no, Jo vinc d'un silenci, T'adones amic i, sobretot, Al vent, el van convertir en un nom clau de la revolta social que acabaria esclatant el 1975, amb la mort del dictador.
Erudit i popular, és Al vent aquella cançó que més i millor explica l'essència de Raimon: un clam de llibertat a través d'un símbol senzill i entenedor, construït amb un llenguatge popular que permet amagar idees carregades de potència, de vida i de revoltes.
El cançoner de Raimon, però, és transcendent també gràcies a l'exploració d'altres camins, com són l'adaptació dels poemes de Salvador Espriu, Ausiàs March, Roís de Corella o Jaume Roig, sense renunciar a tot el pes que contenen.
O, també, a les bellíssimes cançons d'amor, totes d'una destacable càrrega de sensualitat, com Treballaré el teu cos, Com un puny, Quan tu te'n vas o Parlant-me de tu.
Un repertori, en conjunt, que s'uneix en l'amor a la vida i que sempre ha volgut tractar l'espectador de manera respectuosa i intel·ligent.
Ha estat tot aquest bagatge, fruit de la fidelitat a una llengua i a una tradició literària, alguns dels motius que el van fer mereixedor del Premi d'Honor de les Lletres catalanes que concedeix Òmnium Cultural, l'any 2014.
Recentment nomenat Fill predilecte de Xàtiva, Raimon seguirà fent de la sobrietat escènica una divisa infranquejable, també en el seu comiat.
Un crit, emès als quatre vents, sense excessos o lamentacions, que passa de la subtilesa al recitat, de la força al silenci.
Sense oblidar que conté el cor de tot un poble.

Response: Avui és l'aniversari de Raimon, veu de la Nova Cançó i premi d'Honor de les Lletres Catalanes. És un dels cantautors que es va alçar contra el règim de Franco als 60 i 70 i ha anunciat la seva retirada amb dotze concerts al Palau de la Música. El seu cançoner inclou adaptacions de poemes d'Espriu, March o Roig.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (CHE) ha publicat la proposta de cabals ecològics per als rius que formen part de les conques de l'Ebre, en el marc de la revisió del Pla Hidrològic de l'Ebre 2021-2027.
Per al riu Siurana, la CHE preveu incrementar el cabal ecològic respecte el volum d'aigua que circula actualment fins als 37 litres per segon de mitjana al llarg de l'any.
Segons la Plataforma Riu Siurana, suposaria "doblar" el cabal actual, però consideren que és "totalment insuficient" per garantir la recuperació de la vida del riu.
De fet, asseguren que són aproximadament "un 15% del que baixaria si no hi hagués el pantà de Siurana".
Amb tot, anuncien que presentaran al·legacions a la proposta de la CHE.
Segons indica Oriol Ponti, membre de la Plataforma Riu Siurana, el pantà de Siurana recull de mitjana 6,3 hectòmetres cúbics (hm3) anuals, mentre que la proposta de la CHE preveu un cabal de 1,17 hm3 per al tram de riu que va des de l'assut on es fa la captació d'aigua per a la infraestructura de la Comunitat de Regants del Pantà de Riudecanyes, fins a la confluència amb el riu Montsant.
Si bé "ara deixen 0,65 hm3", pels ecologistes amb aquests nous valors "no n'hi ha prou".
Aquests 1,17 hm3 anuals equivalen a 37 litres per segon.
Ponti confiava en que "almenys deixarien uns 80 litres per segon".
Per aquesta raó, presentaran al·legacions.
La revisió del Pla Hidrològic de l'Ebre 2021-2027 es troba en el tercer i últim cicle de planificació.
En la fase actual s'ha presentat l'Esquema Provisional de Temes Importants que defineix fins a divuit aspectes relacionats amb la gestió de l'aigua.
Entre aquests hi ha els cabals ecològics que hi ha d'haver a tots els rius que formen part de la conca de l'Ebre.
La proposta es troba en fase d'informació pública i s'hi poden presentar al·legacions durant els propers sis mesos.
El procés complet està previst que finalitzi d'aquí un any.
Des de la Plataforma asseguren que la lluita per un cabal ecològic més alt no els farà perdre de vista l'objectiu principal de les seves reivindicacions, que és "recuperar la gestió del riu".
La Taula del Siurana, aturada
De la proposta de la CHE de cabal ecològic en depèn en certa mesura la Taula del Siurana, que es va aturar a mitjans de desembre fins que, precisament, es publiquessin aquests cabals.
Amb unes primeres xifres damunt la taula es preveu que es tornin a reactivar les converses, en les quals hi participen l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), el departament de Territori i Sostenibilitat, els regants, grups ecologistes, entitats agràries i representants polítics del Priorat i el Baix Camp.
En la darrera trobada però, la Comunitat de Regants va aixecar-se de la Taula "després dels reiterats incompliments en els terminis de lliurament de la documentació de treball", van indicar.
Efectes del Gloria
Pels ecologistes, "el transvasament del 90% de l'aigua del pantà de Siurana a la riera de Riudecanyes deixa sec el riu Siurana la major part de l'any".
"Mata la vida del riu i provoca problemes d'abastament als pobles i dificultats de rec als agricultors" del Priorat, sostenen.
Segons la Plataforma, la falta de cabal fa que el riu estigui brut i, en cas de temporals, la situació s'agreuja.
Això és el que va passar a causa del temporal Gloria de fa unes setmanes.
"El riu s'ha desbordat i en molts trams ha malmès camins i conreus", indiquen.
Tot plegat també ha provocat destrosses a la infraestructura de la xarxa de la Mancomunitat del Topograpo, que ajuda a abastir d'aigua els municipis de Torroja del Priorat, Poboleda, Gratallops i Porrera amb aigua del pantà de Siurana.
Algunes parts de la infraestructura que estaven enterrades han quedat al descobert i alguns trams estan malmesos.

Response: S'ha publicat la nova proposta de cabals ecològics per als rius de les conques de l'Ebre des de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. Des de la Plataforma Riu Siurana s'han criticat les mesures perquè no deixaran que es reculli l'aigua necessària anualment. Com que la proposta encara està en fase d'informació pública, s'hi poden fer al·legacions.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Es fa un mal ús de la justícia quan aquesta s'utilitza per resoldre problemes polítics i de confrontació política?
És una de les preguntes que la Generalitat ha volgut consultar amb la ciutadania en la darrera enquesta Òmnibus del Centre d'Estudis d'Opinió (CEO), publicada aquest divendres.
Un 75,8% dels enquestats respon afirmativament la pregunta, mentre que aquells que avalen un vincle directe entre política i justícia representen només el 12,1% (un 6,8% se situa en un punt mig i un 5,2% no sap o no contesta).
L'enquesta és molt àmplia i també pregunta, entre d'altres, per la política exterior.
Un 54,7% dels enquestats avala que la Generalitat tingui la seva política exterior, un percentatge que s'incrementa fins el 62,5% quan es pregunta per la utilitat de les delegacions a l'estranger.
Un 30% dels 1.200 enquestats està "molt d'acord" en considerar un "mal ús" de la Justícia quan aquesta es fa servir per resoldre problemes polítics.
El CEO no ha especificat en quin tipus de problemes polítics està pensant quan pregunta per aquesta qüestió, però és un tema que no està passant desapercebut en la política catalana actual.
Un 45,8% dels enquestats també està "d'acord" amb l'afirmació.
En "desacord" s'hi mostra l'11,2% i el 0,9% diu estar-hi "molt en desacord".
Les preguntes vinculades al funcionament de la Justícia també interpel·len els ciutadans sobre la conveniència o no de deixar íntegrament en mans de la Generalitat la gestió de la Justícia (actualment és una competència compartida).
El 49,4% creu que el traspàs complet de la competència seria una bona notícia, mentre que el 24,7% es mostra en desacord.
Els que no estan ni d'acord ni en desacord amb aquesta qüestió representen el 12,9% dels enquestats.
L'enquesta Òmnibus publicada aquest divendres es va fer entre el 2 i el 23 de juny de forma presencial (no telefònica) arreu de Catalunya.
Es va determinar el nombre d'enquestes a fer a cada territori a partir d'un criteri proporcional de població.
El marge d'error per al conjunt de la mostra és del 2,83% per a un nivell de confiança del 95,5%.
És el segon Òmnibus de l'any i moltes de les preguntes no poden ser comparades perquè són diferents de les que es van fer en l'enquesta publicada el mes d'agost amb dades recollides entre el 20 d'abril i l'11 de maig.
Per exemple, fa cinc mesos no es va preguntar per la politització de la Justícia i tampoc per la política exterior de la Generalitat.
Pel que fa a aquesta darrera, un 54,7% dels enquestats creu que la Generalitat ha de tenir política exterior pròpia (contra el 30,7% que creu que no l'ha de tenir); un 63,8% vol que les institucions catalanes tinguin veu pròpia davant la UE en temes com l'acollida de refugiats, cultura, política agrària i energia (un 25,7% no ho vol); i un 62,5% veu pertinents les delegacions a l'exterior, tant per la seva vessant econòmica com perquè Catalunya tingui veu pròpia al món (un 25,9% les rebutja).
En total es plantegen 63 preguntes, amb qüestions vinculades a totes les conselleries de la Generalitat.
"Catalunya hauria de poder gestionar les pensions", és una altra de les afirmacions sobre les que es demanen valoració.
Els que hi estan "molt d'acord" representen el 26% i els que responen "d'acord" són el 42,5% del total.
A l'altra banda, els que estan "molt en desacord", que sumen el 2,5% dels enquestats, i els que es mostren en "desacord", que arriben al 16%.
Un 6,6% no es mostra ni d'acord ni en desacord amb l'afirmació.
L'Òmnibus també demana als enquestats que es posicionin sobre l'afirmació: "Els diputats han d'obeir en tot moment la voluntat del poble".
Com en altres preguntes no s'especifica el sentit concret de la qüestió.
En tot cas, el 32,3% està "molt d'acord" amb l'afirmació i el 48,7% hi està "d'acord".
També són majoria (68,3%) els que pensen que les decisions "importants" les hauria de prendre el poble i no els polítics.
Un altre exemple de les qüestions incloses en el qüestionari és la que pregunta si les entitats financeres han de cedir els habitatges perquè es destinin a lloguer social.
Per al 86% dels enquestats la resposta és afirmativa i només el 9% creu que els bancs no tenen perquè fer-ho.
"Estaria disposat a acceptar menys sou a canvi d'horaris més adaptats a les necessitats?"
Un 39% ho estaria, però el 57,4% no ho faria.

Response: El Centre d'Estudis d'Opinió va realitzar una enquesta a la població catalana amb 63 preguntes vinculades a totes les conselleries de la Generalitat i s'han publicat els resultats. La gran majoria de les persones enquestades pensa que la justícia no s'ha d'utilitzar per a resoldre problemes de política i confrontacions d'aquest tipus.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Departament de Salut invertirà 3 milions d'euros per reformar i ampliar el servei d'urgències de l'Hospital Josep Trueta de Girona.
Durant aquest any està previst que s'encarregui la redacció del projecte a través de l'empresa pública infraestructures.cat i l'any vinent ja es podrien licitar les obres.
Tot i això, Salut ha assenyalat que els treballs depenen de la disponibilitat pressupostària.
A més, la remodelació del servei d'urgències del Trueta - llargament reivindicada- està lligada al trasllat del laboratori clínic regional de Girona que marxarà del Trueta cap al parc hospitalari Martí i Julià de Salt.
De moment, l'IAS ja ha tret a concurs la redacció d'aquest projecte.
El Departament de Salut ha donat a conèixer aquestes noves actuacions i terminis arran d'una pregunta parlamentària que es va presentar per escrit.
En concret, demanava que el Govern respongués per escrit quines inversions tenia previst executar a l'Hospital Doctor Josep Trueta de Girona durant els anys 2014 i 2015.
En el document de resposta, el Departament de Salut ha destacat tres coses.
D'una banda ha assenyalat que, seguint el Pla d'actuacions d'inversió en equipaments de salut del CatSalut, ja s'ha finalitzat la reparació de les façanes de l'hospital Josep Trueta de Girona, uns treballs que han durat dos anys (2013-2014) i que han comportat una despesa de 100.000 euros.
Paral·lelament, Salut ha informat que durant aquest 2014 està previst encarregar la redacció del projecte de reforma i ampliació del servei d'urgències de l'Hospital Josep Trueta de Girona.
Una demanda llargament reivindicada pel col·lectiu de metges que, des de fa anys, critiquen que el servei d'urgències del Trueta ha quedat desfasat i obsolet.
En concret, el Departament ha explicat que la redacció es farà a través de l'empresa pública infraestructures.cat i que s'espera que estigui enllestit l'any vinent.
Llavors, "s'estaria en condicions de licitar les obres, en funció de la disponibilitat pressupostària", ha subratllat en la missiva.
El cost estimat dels treballs de remodelació i ampliació arribaria als 3.000.000 euros.
Tot i que, de moment, aquesta és la xifra inicial prevista.
No obstant això, cal tenir en compte que es tracta d'unes obres que estan condicionades al trasllat del laboratori clínic regional de Girona que passarà del Trueta al parc hospitalari Martí i Julià de Salt.
D'aquesta manera, l'hospital gironí disposaria d'espai lliure per ampliar les urgències.
De moment, el passat mes de març ja es va conèixer que l'Institut d'Assistència Sanitària (IAS) havia publicat al web de Contractació Pública l'anunci de licitació de la redacció del projecte del nou laboratori clínic regional per un import global de 113.277,28 euros, amb IVA inclòs.
El nou laboratori, que es convertirà en centre de referència per a tota la regió sanitària, es construirà en un espai de 1.500 metres quadrats al subterrani de l'edifici del sociosanitari i tindrà un cost màxim d'1,5 MEUR.
Aquest canvi de lloc respon a la voluntat de crear "aliances estratègiques" entre l'IAS i el Trueta, seguint el projecte CIMS d'unificació dels dos hospitals gironins.
Actualment, el laboratori clínic regional de Girona està constituït per un laboratori central, situat a l'hospital Josep Trueta de Girona, i un laboratori de resposta ràpida a l'hospital Santa Caterina i a l'hospital de Campdevànol.
El laboratori presta els seus serveis a l'assistència primària de tots els centres de l'ICS a Girona, de l'IAS i a les àrees bàsiques que depenen de l'hospital de Campdevànol.
També al Trueta i Santa Caterina.
Segons les dades del Departament de Salut, durant els darrers dos anys, el centre ha fet més de 10,8 milions de proves.
En darrer lloc, i tal com s'havia donat a conèixer ara fa uns mesos, l'Institut Català d'Oncologia (ICO) de l'hospital Trueta té previst adequar durant aquest any els seus espais administratius - que es troben a la planta del soterrani- per un import de 300.000 euros, instal·lar un equip de Trigeneració i renovar els equipaments i la tecnologia mèdica.
Tota una sèrie de canvis i innovacions que segueixen la línia que va marcar el Departament de Salut que ara fa uns mesos va aparcar la idea de construir un nou hospital tot apostant per adequar i remodelar l'actual edifici que data del 1956.

Response: L'Hospital Josep Trueta de Girona rebrà una inversió de tres milions d'euros del Departament de Salut per a reformar i ampliar el seu servei d'urgències. Malgrat això, el Departament de Salut ha recordat que aquesta reforma i inversió dependran de la disponibilitat dels pressupostos. A banda, es canviarà de lloc el nou laboratori per motius estratègics.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Josep Rull, Jordi Turulli Raül Romeva han tramitat aquest dimarts les seves actes de diputat al Congrés i Al Senat enmig d'una gran expectació i d'un desplegament policial per a l'ocasió.
Ho han pogut fer acompanyats dels seus companys d'escó un cop la Guàrdia Civil els ha traslladat al Congrés i al Senat procedents de Soto del Real.
Tal com va estipular el Suprem, han pogut fer els tràmits de forma presencial i al mateix lloc on ho han fet la resta de diputats i senadors de la cambra.
És la primera vegada que diputats electes en règim de presó agafen l'acta.
Aquest dimarts podran ser presents també a la sessió constitutiva on prometran o acataran l'escó i participaran en les votacions per a l'elecció de les respectives meses.
Al Congrés, el dispositiu policial ha esquivat la premsa i ha fet entrar els quatre diputats presos per un accés al pàrquing subterrani allunyat de les càmeres.
Ho han fet prop de les 10 del matí, una hora després de sortir de Soto del Real.
Un cop a dins, tots quatre han passat a disposició de la Policia Nacional al Congrés, que els ha acompanyat pels passadissos sense emmanillar.
Al seu costat, la pràctica totalitat dels diputats d'ERC i de Junts.
De fet, Junqueras, Sànchez, Rull i Turull han anat saludant els seus companys d'escó a mesura que s'han anat apropant a la sala de la primera planta de l'ampliació del Congrés on es fan els tràmits.
Per a l'ocasió, la cambra ha estipulat que es facin la tradicional fotografia de diputats també en aquesta planta, per evitar un altre desplaçament.
Aquest dimarts tornaran al Congrés per participar en la sessió constitutiva.
Ho podran fer també sense manilles i tindran llibertat de moviments a l'hemicicle.
Al Senat, Raül Romeva també ha recollit presencialment l'acta de senador a la cambra alta aquest dilluns al matí sota vigilància policial.
Romeva ha arribat a la Sala Campoamor del Senat, on es fan els tràmits de presentació de les credencials i de declaració d'activitats i bens, pocs minuts després de les 10 del matí, i ha fet els tràmits necessaris per ser senador en menys de 10 minuts.
El senador en presó preventiva ha estat acompanyat per agents de la Policia Nacional vestits de paisà fins a la tercera planta del Senat, i durant l'estona en què ha presentat les credencials de senador.
Romeva ha estat també acompanyat pels altres senadors d'ERC, amb qui ha pogut parlar durant uns minuts.
Tanmateix, el senador d'ERC no ha fet declaracions als mitjans i ha marxat de seguida.
Ha estat acomiadat a l'ascensor entre aplaudiments de la resta de membres del seu grup.
Segons fonts d'ERC presents a la sala, Romeva s'ha mostrat molt animat i els ha dit que cal sortir a guanyar les eleccions del 26 de maig.
També els ha dit que se'n sortiran i han comentat temes pràctics del grup parlamentari.
L'acta de senador de Romeva se l'ha quedat el grup.
A diferència del Congrés, els senadors han de fer els tràmits presencialment.
Per a l'ocasió, la Policia Nacional ha desplegat un ampli dispositiu de seguretat tan als accessos del Congrés i del Senat com a l'interior.
El Tribunal Suprem va establir que els presos no podran fer rodes de premsa ni reunions a la cambra baixa, però sí que se'ls podrà veure als passadissos i es faran la tradicional fotografia, tal com han fet aquests dies la resta de representants.
Un cop completats els tràmits, el Suprem va establir que hauran de tornar a Soto del Real "sense dilació".
El dispositiu d'aquest dilluns és semblant al que es desplegarà dimarts, amb la diferència que aleshores accediran a l'Hemicicle, on tindran llibertat de moviments i podran seure amb els seus companys de grup.
Junqueras va anunciar en una roda de premsa a l'ACN que no descarta aprofitar la sessió constitutiva del Congrés per parlar amb el president espanyol, Pedro Sánchez.
Si ho fa haurà de ser en un recés de la sessió, ja que hauran de tornar a la presó "sense dilacions" un cop la presidència de les cambres hagi posat fi a la sessió.
La seva participació posterior en l'activitat parlamentària està per veure.
Segons La Vanguardia els magistrats deixaran la decisió a mans de la Mesa del Congrés dels Diputats, que tindrà majoria progressista i que estarà presidida per Meritxell Batet.
Podrien encarregar un informe als lletrats del Parlament espanyol per determinar els passos a seguir.
La setmana del judici de l'1-O al Tribunal Suprem arrencarà dimecres amb l'última sessió destinada a les declaracions de testimonis, la fase més llarga de tot el procés.
Dimecres estan citats a declarar 13 testimonis i també està previst que comencin les proves pericials.

Response: Junqueras, Rull, Sànchez, Turull i Romeva han pogut tramitar les seves actes de diputat tant al Congrés com al Senat presencialment i amb un desplegament policial especial per a aquesta ocasió. És la primera vegada en la història que diputats en presó agafen l'acta, a més de fer-ho també Romeva com a senador.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El 21 d’abril, quan la presidenta de les Illes Balears va visitar el País Valencià per reunir-se amb Ximo Puig, la incidència acumulada de casos de covid anava a la baixa a tots dos territoris.
També hi anaven els llits d’UCI ocupats als hospitals.
Tots els indicadors sanitaris apuntaven cap a una eixida de la quarta onada que havia propiciat un hivern molt dur.
Ja era primavera i s’albirava un estiu de reobertura de mercats turístics.
“Volem que Europa no es mire Espanya com un tot, sinó que separe per comunitats autònomes”, va dir Francina Armengol, perquè les Illes tenien els millors números del sud d’Europa.
Les Illes Balears i el País Valencià han estat dos dels territoris de l’estat espanyol que han mantingut fins a l’últim moment les restriccions més dures perquè necessiten l’oxigen de la posada en marxa de la principal maquinària econòmica.
D’un parell de setmanes ençà, la truita s’ha capgirat i els contagis tornen a estar disparats a banda i banda de la mar.
Avui, quan es farà al Palau de Congressos de Palma la cimera Illes Balears-País Valencià, tots els valencians de l’expedició tan nombrosa que aterren a Son Sant Joan hauran de demostrar que ja han rebut les dues dosis d’un vaccí, o hauran de mostrar una PCR negativa.
El País Valencià i les Illes fermen una relació estratègica de recuperació econòmica
Tant el País Valencià com les Illes Balears necessiten compartir estratègies per lluitar per la recuperació econòmica després de la pandèmia.
S’han proposat d’unir esforços per a traure el màxim profit possible del fons europeu Next Generation, que ha d’ajudar a dur a terme projectes que revolucionen les maneres de produir, de consumir i de respectar el medi natural.
El director general de Relacions amb les Comunitats Autònomes de la Generalitat, Jorge Alarte, ha explicat que un dels objectius de la cimera és estrènyer vincles culturals, socials i econòmics.
“Perquè la perifèria siga el centre, per l’aprofundiment de la cogovernança, el finançament autonòmic, la transició ecològica, les polítiques socials i laborals i la vertebració territorial.”
La cimera la inauguraran Vicenç Thomas i Enric Morera, presidents del Parlament de les Illes Balears i les Corts Valencianes; i la clausuraran els presidents Armengol i Puig.
I entremig, dos dies amb nou taules rodones, com ara la dedicada al diàleg social que obrirà el foc amb les intervencions de representants de l’empresariat illenc, com ara Carmen Planas i Jordi Mora, i del valencià, com són Salvador Navarro i Eva Blasco.
També hi haurà representants de Comissions Obreres i UGT.
Tot s’ha mesurat al mil·límetre i s’han respectat els equilibris entre governs i entre els partits que els formen a l’hora de configurar les taules de diàleg i de debat.
Tots dos són tripartits.
Els vice-presidents Juan Pedro Yllanes i Ruben Martínez Dalmau dialogaran sobre la transició ecològica.
Els empresaris Adolf Utor (Balearia), Carlos Bertoneu (Air Nostrum), Gabriel Escarrer (Melià), Sabrina Fluxà (Iberostar) i el comissionat del govern d’Espanya pel corredor mediterrani, Josep Vicent Boira, parlaran sobre la reactivació immediata i la interconnexió territorial.
També hi haurà temps per a parlar sobre la societat del coneixement, amb els rectors de les universitats de València i de les Illes Balears; de llengua i cultura amb els escriptors Ferran Torrent i Sebastià Alzamora; i de com es comuniquen les realitats perifèriques amb responsables de diferents mitjans de comunicació tant públics com privats.
Els responsables d’hisenda de tots dos territoris, Rosario Sánchez i Vicent Soler, parlaran amb empresaris com ara Vicente Boluda, el president del Cercle d’Economia de Mallorca, José María Vicens, l’economista Guillem López Casasnovas i el director d’investigació de l’Institut Valencià d’Investigacions Econòmiques, sobre la necessitat que l’estat tinga en compte la realitat de les perifèries.
País Valencià – Illes Balears, o quan les mirades ja es troben enmig de la mar
La cimera d’avui es va anunciar al palau de la Generalitat el 21 d’abril.
No serà la primera.
Puig i Armengol han demostrat molt bona sintonia d’ençà que tots dos van arribar a la presidència dels seus territoris l’estiu del 2015.
La primera reunió d’alt nivell es va fer a València pocs mesos després, el novembre del 2015.

Response: Se celebra una cimera entre el País Valencià i les Illes Balears per a començar una aliança. Ambdós territoris van mantenir les restriccions més dures per la pandèmia i han estat els que millors resultats han tingut, malgrat el nou repunt de casos. Així mateix, a la cimera es tractaran diversos temes, com el corredor mediterrani o la qüestió lingüística.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha reclamat aquest dissabte atendre el clam que s'expressi l'Onze de Setembre i ha considerat que la dreta espanyola està "incapacitada" per fer-ho.
En un article publicat al diari 'El País', Colau ha pronosticat que el nombre de manifestants diumenge serà suficient com perquè el govern els hagi d'escoltar.
"No es cansin en comptar-los, seran molts.
Potser siguin més o potser menys que en els últims quatre anys.
En qualsevol cas, tornaran a ser un nombre suficient com perquè qualsevol govern amb vocació d'escoltar la ciutadania els tingui en compte", ha argumentat.
L'alcaldessa ha negat que Espanya sigui "irreformable", un "mantra" alimentat, ha dit, per "l'immobilisme crònic de Rajoy".
Al seu parer, qui s'ha demostrat realment "irreformable" és el PP.
En un article sota el títol 'La Diada i el dia després", Colau ha pronosticat que milers de catalans es manifestaran diumenge per expressar "la seva voluntat de decidir lliurement el seu futur i el seu desig d'independència davant d'un Estat que ignora els seus drets i llibertats nacionals".
L'alcaldessa ha augurat també que, "per desgràcia", la resposta del president en funcions, Mariano Rajoy, no serà una altra que "lloances a la seva indestructible unitat d'Espanya i fermesa per fer front al desafiament secessionista".
Colau s'ha queixat que "l'immobilisme crònic" de Rajoy hagi alimentat la tesi que "Espanya és irreformable" entre alguns sectors de l'independentisme, extrem que ella ha negat, trobant-lo fins i tot "reaccionari".
"Qui pot negar a una comunitat política la capacitat i el dret a ser transformada i millorada mitjançant l'exercici de la democràcia i la participació ciutadana?", ha preguntat.
Qui s'ha demostrat irreformable, al seu parer, és la dreta espanyola, que en 150 anys ha estat "incapaç de desprendre's de la seva visió centralista, homogeneïtzadora i passada de moda d'Espanya".
Com a exemple, ha citat les "amenaces de Rajoy a les institucions catalanes amb mesures penals".
Quan ho fa, ha dit, "no està insultant només els representants del poble català, sinó el conjunt de l'Espanya democràtica".
Al seu parer, el que cal ara és "ampliar el reconeixement i garantia dels drets civils i socials, incloent també el dret a decidir del poble català, perquè pugui decidir lliurement quina ha de ser la seva relació amb Espanya, sigui federal, confederal o d'independència".
I això passa per "ampliar la capacitat de decisió de la ciutadania davant d'aquells que defensen una lectura immobilista i restrictiva del text constitucional".
I és que ha subratllat que una part molt important de la població catalana i del conjunt de l'Estat "ja no se sent representada en el pacte constitucional de 1978", perquè "el país ha canviat".
Per abordar aquest conflicte, segons l'alcaldessa, calen dots d'escolta i diàleg, "actituds per a les quals la dreta espanyola, en les seves formes més velles o més noves, sembla incapacitada".
"És urgent una modernització del model territorial que aposti decididament pel reconeixement de la plurinacionalitat i del dret a dret a decidir", ha reclamat, i ha avisat que quan els carrers catalans recuperin la normalitat, la qüestió territorial seguirà allà mateix, "i les eleccions basques i gallegues tornaran a recordar que l'Espanya uniforme de Rajoy és només una construcció mental".
"Espanya és ja un estat plurinacional de fet, ara necessita ser-ho també de dret", ha conclòs.
En aquest escenari, ha afegit que la judicialització del conflicte "no només constitueix la pitjor sortida possible", sinó que porta aparellada una conseqüència "encara més tenebrosa, com és la politització de la justícia, en convertir els tribunals en una tercera cambra sense control ciutadà".
Com a origen de tot plegat, Colau ha situat la sentència de l'Estatut, que ha atribuït al PP tot i criticar també "l'actitud claudicant del PSOE".
A això li ha sumat el procés recentralitzador impulsat pels populars, convertint l'autonomisme en una "via morta".
Pel que fa als efectes, ha situat un augment de la polarització, una pèrdua de confiança en les institucions i un bloqueig polític, afectant fins i tot la governabilitat de l'Estat.

Response: Ada Colau ha anticipat que la Diada rebrà a milers de catalans que es manifestaran i que la dreta no està preparada per a atendre la qüestió plurinacional d'Espanya. Així, ha explicat que considera que Espanya sí que és reformable, mentre que la dreta espanyola no i la titlla de tenir "immobilisme crònic".