Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
‘Envoltem la Model’ ha tancat aquest diumenge les activitats emmarcades en la Setmana per la Llibertat d’Expressió que ha organitzat la plataforma ‘No Callarem’.
Quatre escenaris repartits al voltant de l’antic recinte penitenciari han acollit des de concerts fins a debats, passant també per activitats infantils i una zona per prendre un refrigeri.
Diversos milers de persones han passat durant el dia per aquesta fira popular i festival de música reivindicatiu, que té com a eix la defensa de la llibertat d’expressió.
Un dret que, segons els organitzadors, està en clar perill tenint en compte casos com les condemnes de presó per als rapers Pablo Hásel o Valtonyc, que han actuat durant la jornada.
El raper mallorquí, a menys d’un mes del seu ingrés a la presó si el tribunal Constitucional no invalida la condemna de tres anys i mig de presó ha volgut demanar ‘perdó’ a la reina espanyola i també a algunes polítiques espanyoles per dir que eren unes ‘putes i unes guarres’.
També s’ha volgut disculpar davant ‘porcs, rates i gossos’ per comparar-los ‘amb segons quins polítics i poderosos’.
D’aquesta manera, Valtonyc deixa ben clar que no li ha sabut greu llençar aquests insults contra membres de la família reial espanyola o polítics de dretes, sinó haver quedat com un ‘masclista i un especista’.
A més, ha especificat que segons a quins jutges tampoc demanarà disculpes.
Una proclama atrevida, la del raper mallorquí, que s’integrava en el missatge de la jornada: La llibertat d’expressió és un dret fonamental i està seriosament amenaçada.
Aura Ruano, membre del col·lectiu No Callarem, ha assenyalat que aquests greuges a la llibertat d’expressió –amb condemnes a Pablo Hásel, Valtonyc o el col·lectiu de rapers La Insurgencia-, s’han incrementat de manera alarmant en el darrer any.
Un any que ha vingut també marcat pels empresonaments i l’exili d’independentistes.
‘Tenim molts casos de repressió i davant d’això no podem callar’, ha assenyalat Ruano, qui ha afegit que el canvi d’ubicació del festival -celebrat a Badalona l’any 2017-, als entorns de la presó Model no ha estat un fet casual.
‘És un lloc històric i simbòlic i aquí fem palès i reivindiquem la injustícia de les condemnes que estan coartant la nostra llibertat d’expressió’, ha apuntat.
Però a banda de la reivindicació, ha imperat durant la jornada el ‘bon rotllo’.
Així ho ha percebut en Ges Burgès, d’Igualada.
‘Gent gran, gent petita, diferents maneres de pensar, la veritat és que m’ha emocionat’, ha expressat.
‘És molt maco tanta gent unida pel simple fet de voler expressar la llibertat, de poder dir el que penses sense tenir por’, ha afegit Marien Flores, que acompanyava Burgès.
Molts dels assistents han aprofitat la seva assistència aquest diumenge al migdia a la multitudinària manifestació convocada per la plataforma Espai Democràcia i Convivència -i que ha omplert l’avinguda Paral·lel-, per després passar-se a ‘Envoltem la Model’.
L’escenari ‘No callarem’ ha estat el més reivindicatiu amb concerts i parlaments i les actuacions programades de Valtònyc, Pablo Hasél, Núria Graham o Joan Colomo.
També hi hagut concerts sorpresa com els de Mishima o Txarango, grups que també hi van participar en l’edició del 2017 a Badalona.
L’escenari ‘Carne cruda’ s’ha reservat al debat i als concerts de petit format com el de Tory Sparks.
També s’ha retransmès per ràdio xerrades per on passat personalitats com Marina Garcés, Willy Toledo, Pau Vallvé, Aina Torres o la cantant Amparaonia.
D’altra banda, també s’ha instal·lat l’escenari ‘Soundsystem’, amb un marcat regust jamaicà, i un altre espai amb activitats infantils de la mà de Toctojocs.
La Setmana per la Llibertat d’Expressió tanca amb 3.000 assistents
La Setmana per la Llibertat d’Expressió va arrencar el passat 9 d’abril amb el llançament del videoclip ‘Los Borbones son unos Ladrones’, on diferents artistes, entre rapers, grafiters o ballarins apareixen recitant versos dels rapers condemnats per assegurar que ‘la por en cap cas serà una mordassa’.
La jornada d’inauguració va ser dimecres amb ‘Arts, moviment i activisme’, on durant tota la tarda es van dur a terme espectacles de dansa i ‘performance’ així com l’exposició col·lectiva ‘Konvent Puntzero’.
Una altra de les jornades destacades va ser la de dissabte, amb el debat ‘Veus contra la repressió’, al teatre de l’antiga presó Model.
Coordinat per Òmnium Cultural, va comptar amb la presència de Ben Emmerson, advocat especialitzat en drets humans i representant de Puigdemont, Sànchez, Cuixart i Junqueras davant l’ONU.
A més, també van expressar les seves opinions i reflexions l’activista irlandès Bill Shipseu, fundador d’Arts of Amnesty.
Emotius també van ser els testimonis de Txell Bonet, companya de Cuixart, i de Diana Riba, dona de Raül Romeva, les quals esperen que els seus companys surtin algun dia de la presó.

Response: Arran de l'augment de casos de repressió, com les condemnes de presó a artistes per les lletres de les seves cançons, la plataforma defensora del dret a la llibertat d'expressió 'No Callarem' ha organitzat "La Setmana per la Llibertat d'Expressió". Aquesta setmana reivindicativa ha finalitzat aquest diumenge amb debats, concerts i altres activitats organitzats al voltant de l'antiga presó Model.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
ERC ha posat en marxa una campanya per recollir i denunciar les incidències que pateix diàriament la carretera N-340 així com reivindicar, un cop més, l'aixecament de les barreres dels peatges de l'AP-7 com única alternativa viària segura per als usuaris de les Terres de l'Ebre , el Camp de Tarragona i el Baix Penedès.
Dirigents i càrrecs electes republicans han presentat aquest dilluns el "Viacrucis N-340" com un instrument per conscienciar i mobilitzar la ciutadania a favor d'aquest objectiu que se suma a d'altres iniciatives en marxa per part d'entitats ciutadanes.
A través de la pàgina web viacrucisn340.cat, recolliran adhesions al manifest de la campanya i, al mateix temps, les incidències que traslladin els usuaris, per reflectir la manca de seguretat i les dificultats que pateix aquest eix viari saturat, especialment, pel trànsit pesant.
"Volem que tothom hi participi, puntualitzant, a través del web, tots els incidents que es produeixin", ha explicat el senador d'ERC, Miquel Aubà, en un dels actes de presentació de la campanya, a peu de carretera, a Amposta.
Les notificacions que vagin aportant els usuaris de les Terres de l'Ebre, el Camp de Tarragona i el Baix Penedès es podran anar consultant en una llista a la mateixa adreça d'Internet.
"Demanem a la ciutadania que continuïn donant suport –a la reivindicació de la gratuïtat de l'AP-7-, es mobilitzin i signin el manifest", ha subratllat l'alcalde d'Alcanar i president de la Federació de l'Ebre d'ERC, Alfons Montserrat, per qui la campanya ha de servir, especialment, per "conscienciar del problema que tenim".
El mateix Montserrat ha recordat que entre l'última setmana de maig i mitjans de juny el tram entre l'Ametlla de Mar i Alcanar, d'uns 60 quilòmetres, va sumar cinc accidents i dotze ferits.
En aquesta línia, els republicans volen sumar aquesta campanya "a d'altres accions que s'estan portant a terme" i continuar exigint al govern espanyol que, finalment, converteixi en gratuïtat l'AP-7.
"Lamentem i condemnem que l'Estat es negui a aixecar els peatges en aquests trams de l'AP-7.
No tenim autovia gratuïta com altres territoris.
Tenim la Nacional totalment col·lapsada", ha certificat, tot recordant la negativa del PP i Cs al Congrés de fer realitat aquesta proposta arran d'una iniciativa de la mateixa ERC, que valorava en 20 milions d'euros el cost d'alliberar els peatges mentre el territori no disposi d'una via ràpida gratuïta.
"Aquesta negativa es fa encara més dolorosa quan veus que el Tribunal de Comptes xifra el rescat de les radials de Madrid en més de 3.000 milions d'euros.
Es continuen les polítiques de privatitzar beneficis i socialitzar les pèrdues: sempre per als mateixos i als mateixos territoris", ha retret.
"Volem ser un territori homologable a qualsevol altre, que tinguem vies del segle XXI i no del XIX", ha insistit.
En termes similars s'ha pronunciat també Aubà, qui ha criticat les mesures de "pacificació del trànsit" imposades pel govern espanyol al tram ebrenc –limitació de velocitat a 80 km/h, doble línia continua i construcció d'onze rotondes al llarg del traçat-.
"Les Terres de l'Ebre no tenen una alternativa viable si no és l'autopista de pagament", ha declarat, tot reclamant el dret dels ciutadans i usuaris a de disposar d'una via "segura" mentre no existeixin alternatives.
"És una mostra més que els catalans hem de votar independència l'1-O.
Estem davant d'un Estat que no resol els problemes i ho hem de fer nosaltres", ha afegit.
Amb el final de la concessió del tram entre Alacant i Salou de l'AP-7 ja a la vista, el pròxim 2019, i la indefinició del govern espanyol del PP al respecte –ha dit que no la renovarà però tampoc ha precisat si s'eliminaran finalment els peatges- els republicans no es tanquen a la proposta de vinyeta que impulsa el Govern per finançar el manteniment de les infraestructures però reclamen un tracte igualitari entre territoris.
"Tenim clar que els serveis s'han de pagar: sigui via pressupost, per ús.
Podem entendre que s'ha de pagar però es fa difícil que els partidaris del cafè per a tots, en aquests pagaments no ho siguin.
Si són vies cap a Madrid, són gratuïtes, però si no ho són, i com en aquest cas són ponts de tràfic de mercaderies importants, estan gravades.
És injust.
No podem admetre greuges comparatius", ha tancat Montserrat.

Response: "Viacrucis N-340" és una iniciativa d'ERC per demostrar el perill i la saturació de la carretera N-340 en el tram que creua les Terres de l'Ebre, el Camp de Tarragona i el Baix Penedès. Denuncien la manca d'autovia gratuïta i veuen com a única solució la gratuïtat de l'AP-7 en aquest tram, una petició ja sol·licitada anteriorment al govern espanyol.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Més de mig miler de metges interns residents (MIR) s'han concentrat aquest dilluns davant del Departament de Salut en la primera jornada d'una vaga de tres dies als hospitals i centres d'atenció primària per reclamar millores formatives, laborals i retributives.
El portaveu del comitè de vaga, Àlex Mayer, ha anunciat que han registrat una nova petició d'aturada, de cinc dies, per la setmana que ve per si no obtenen respostes concretes a les reivindicacions.
Mayer ha assegurat que des del comitè tenen voluntat de negociar i que les seves peticions, com que se'ls garanteixi un temps de formació o un increment de sous mileuristes, són "justes".
Segons les primeres dades dels organitzadors, el seguiment de l'aturada és del 90%.
Vestint les bates blanques que distingeix el col·lectiu sanitari, centenars de MIR s'han concentrat a les portes del Departament de Salut en la protesta central de la primera jornada d'una vaga prevista per tres dies.
Els metges en formació, amb el suport del sindicat Metges de Catalunya, que és qui ha convocat la vaga, han brandat cartells de denúncia de la seva situació, amb missatges com "La nostra vocació no justifica l'explotació", "Prou metges 'low-cost'", "Necessitem els teus aplaudiments ara" i "Sense residents, no hi ha sanitat".
"Som un col·lectiu que està en peu de guerra per demanar unes millores que considerem que són justes i esperem que trobem algú a l'altra banda disposat a negociar i a arribar acords per millorar les condicions, que és el que necessitem nosaltres, però també el sistema, ja que nosaltres som els especialistes del futur", ha raonat Mayer davant dels mitjans de comunicació.
El portaveu del comitè ha explicat que han registrat una nova vaga que creuen que serà necessària "sempre i quan no hi hagi voluntat de negociar".
"No volem estar de vaga, perquè estem perdent formació i sou.
Volem una solució, que és de mínims, no estem demanant res extraordinari", ha assenyalat Mayer, altaveu en mà, després que els representants del comitè de vaga hagin mantingut una breu reunió a Salut per demanar la mediació en les eventuals reunions amb l'Institut Català de Salut (ICS) i les patronals.
De moment, n'hi ha una prevista per aquest dimarts.
Paral·lelament, els MIR han organitzat fins dimecres diverses concentracions davant dels hospitals a Lleida, Tarragona i Girona.
Els participants a la concentració també han protestat pels serveis mínims decretats pel Departament de Treball i consideren que aquesta decisió mostra que són personal "estructural".
"Han reconegut que el sistema sanitari català no s'aguanta sense tots i cadascun dels seus residents", ha clamat Mayer, mentre els participants han entonat "No hi som tots, falten els de guàrdia".
"Treballador precari"
Els MIR i el sindicat Metges de Catalunya denuncien la "degradació" que pateix el sistema de formació, sobretot arran de les retallades aplicades a partir del 2010.
En aquests anys, alerten un manifest escrit, "s'ha anat produint una progressiva reducció de la formació i un augment de la prestació de serveis assistencials", de manera que la figura del metge en formació ha evolucionat cap a la del "treballador precari".
Amb la crisi de la covid-19, consideren que ha quedat palès el seu paper "cabdal" com a metges graduats i recorden que han estat "a primera línia" en els diferents dispositius.
En els moments més durs de la pandèmia, a més de suspendre'ls les rotacions formatives, també van veure el sou disminuït, perquè els sanitaris es van organitzar en torns de 12 hores durant les primeres setmanes de la covid-19, sense guàrdies, de manera que es van quedar sense aquests complements -tot i que alguns centres van trobar mecanismes de compensació-.
En qualsevol cas, per als residents, es va fer evident que el seu sou, sense les guàrdies, és "extremadament baix".
Aquesta és una de les seves principals reivindicacions.
Els MIR exigeixen un increment salarial de la jornada ordinària.
Tot i les diferències entre convenis, la retribució de la jornada ordinària, sense les guàrdies, oscil·la entre els 900 i 1.100 euros en el primer any de residència, amb "petits increments" durant els anys següents.
També demanen una millor retribució de les guàrdies, entre altres reivindicacions.
A més de l'àmbit retributiu, els residents tenen dos blocs més de demandes.
Pel que fa al formatiu, demanen que se'ls garanteixi que el 15% de la jornada ordinària es destina a la formació i una correcta supervisió de la seva feina, entre altres reclamacions.
En l'àmbit laboral, els residents reclamen que la jornada ordinària sigui de 35 hores setmanals, com a la resta de l'estat espanyol, i que es respecti la normativa pel que fa als descansos.
Així, exigeixen que, després d'una jornada, algunes de 24 hores, es compleixin les 12 hores de descans mínim ininterromput, així com les 36 hores continuades de descans setmanal.

Response: Centenars de MIR han reclamat aquest dilluns més formació, una pujada del sou ordinari i de la retribució de les guàrdies, una jornada setmanal de 35 hores i el respecte dels descansos establerts. Ha sigut la primera jornada d'una vaga que durarà tres dies, amb un seguiment del 90%. Si no obtenen respostes, n'hi haurà una altra la setmana vinent.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El partit havia comunicat la seva intenció dimarts passat, però el TSJC recorda que mentre l'estat d'alarma segueixi vigent, el responsable de permetre les concentracions és el Ministeri de l'Interior i no pas el Departament.
El partit al·lega que volia fer una concentració de 30 persones mantenint les distàncies de seguretat i critica que es limiti un dret fonamental.
El mateix dimarts el Departament va respondre al partit que el decret d'estat d'alarma prohibeix el dret de reunió i el partit va presentar el recurs dimecres.
En resposta a la demanda, l'advocat de la Generalitat va al·legar que el decret d'alarma prohibeix el dret de manifestació, mentre que el fiscal va dir que el decret d'alarma sí que permet el dret de reunió però de manera adequada i sota el control de l'autoritat sanitària, i diu que la competència és del Ministeri de l'Interior.
El tribunal manté la mateixa postura que la fiscalia, i per això el partit ja anunciat que està pensant recórrer fins al Tribunal Constitucional.
En un comunicat, el partit diu que el TSJC els ha reconegut que el dret de manifestació segueix vigent tot i l'estat d'alarma.
L'advocat de LI, Benet Salellas, explica que el cas versa sobre drets fonamentals, i creu que el TSJC havia de pronunciar-se sobre el fons de la qüestió.
"Aquest és el panorama que ens ofereix l'estat d'alarma: una Generalitat que elimina el dret de reunió i un TSJC que invoca la recentralització per evitar protegir un dels pilars de la llibertat d'expressió i de la pluralitat política, el dret de reunió", comenta Salellas.
LI recorda que l'aplicatiu per comunicar concentracions al Departament d'Interior seguia obert dimarts passat i va permetre comunicar la convocatòria per aquest divendres.
"Entenem que si no era competència seva resoldre sobre la nostra comunicació, l'havia d'haver traspassat al nou òrgan competent per tal que aquest resolgués, enlloc de denegar-la com va fer", considera la formació.
També denuncien que a la web d'Interior "s'informa falsament de la suspensió del dret a reunió mentre duri l'estat d'alarma".
Pel partit, "no té cap sentit que mentre s'obliga als treballadors a sortir al carrer per anar a la feina sense garantir les mesures de protecció necessàries ni durant el trajecte ni als llocs de treball, no s'autoritzi una concentració de poques persones complint amb la distància social i les normes sanitàries vigents".
"Aquesta prohibició 'de facto' s'inscriu en una escalada repressiva per l'estat d'alarma que constata que ens trobem davant un context de vulneracions flagrants dels drets fonamentals i en particular del dret a reunió i manifestació", asseguren.
Per tot això, fan una crida a sindicats, organitzacions i col·lectius a defensar i exercir el dret a manifestació i a "recuperar els carrers" el proper 1 de maig, buscant fórmules per mantenir el distanciament.
Dades: coronavirus
MAPES Quants positius i sospitosos de coronavirus ja hi ha al teu municipi i comarca?
Consulta en mapes i gràfics interactius on hi ha més casos de la Covid-19 i quina ràtio d'infectats hi ha, a nivell local i comarcal
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
coronavirus
Com sortiran els nens?
Podran córrer, saltar i fer exercici vigilats i a prop de casa
Un màxim d'una hora de passeig diari de 9 del matí a 9 del vespre i un adult podrà portar fins a tres nens
GUIA Tot el que cal saber del desconfinament dels infants
Preguntes amb resposta de la mesura que s'aplica des de diumenge 26 d'abril
Des de casa
GUIA Així s'ha de netejar la casa per evitar que hi entri el coronavirus
El Departament de Salut i el Ministeri de Sanitat difonen diversos consells per minimitzar el risc
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Lluita Internacionalista denúncia que el govern català vulnera del dret de reunió i manifestació. Segons el TSJC, es permet el dret de reunió si es respecten les mesures sanitàries i, a més, afirma que qui té la competència per decidir sobre la petició de manifestació del partit durant l'estat d'alarma és el Ministeri d’Interior, i no pas el Departament d'Interior.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Cafè per a tothom.
Avui es constitueix a Madrid la comissió d'experts que haurà de fer les deliberacions prèvies (es donen sis mesos) per acordar una reforma de l'actual sistema de finançament.
Totes les autonomies han nomenat un representant per tal que defensi la seva posició.
Totes llevat d'Euskadi i Navarra, que gràcies al sistema de concert van a part -i paguen poc-, i Catalunya, que s'hi ha negat.
Una bona decisió la de no animar l'olla de grills del "règim comú" atenent a que l'eterna reivindicació catalana d'una negociació bilateral ha estat olímpicament desatesa i que, al cap i a la fi, ja hi haurà qui defensi interessos similars.
Presó o escàndol.
L'Audiència de Palma decideix avui si el cunyat del rei Felip VI, Iñaki Urdangarin, entra a presó després de que se'l condemnés a més de sis anys per diversos delictes relacionats amb el cas Nóos.
La defensa intentarà impedir-ho al·legant que no hi ha risc de fuga ni de reiteració de delicte, però és difícil que s'escapi de passar un temps (poc) entre reixes.
La sentència, ajustada a l'interès dels poders de l'Estat, reconeix que Urdangarin i el seu soci usaven el nom del rei per aconseguir diners de les administracions.
Vist i llegit
El crític de televisió de El País, Álvaro P. Ruiz de Elvira, escrivia ahir una dura crítica ("Telebasura punta") sobre el programa del showman Javier Cárdenas, que TVE emet en el seu horari de màxima audiència.
La televisió pública estatal no frena el seu declivi i és cada cop més vulgar.
Les queixes dels comitès professionals són constants.
En el marc de la llarga precampanya per tornar a la Generalitat Artur Mas va ser ahir a Euskadi.
Va impartir una conferència amb Juan José Ibarretxe.
A l'ex-lehendakari no li fan massa cas al PNB, menys ara que el partit està en plena reconnexió amb Espanya pactant a Euskadi amb el PSE i a Madrid flirtejant amb el PP.
Però manté intacte el prestigi a Catalunya.
El proper mes de maig serà a Tarragona, convidat per Òmnium Tarragonès, que vol dur a la ciutat veus internacionals per abordar processos com el català.
A més de la d'Ibarretxe els organitzadors, ajudats per Josep-Lluís Carod-Rovira, que en va ser president, han confirmat també la presència del líder independentista cors Jean-Guy Talamoni.
Difícilment sabrem el paper del rei Joan Carles I en les malifetes del seu gendre com tampoc hem sabut fins a quin punt coneixia o beneïa el cop d'Estat del 23-F de 1981, del que tal dia com avui es complexen 36 anys.
La mala maror per la situació política -aquell dia s'investia president Leopoldo Calvo-Sotelo, de la UCD, després de la dimissió d'Adolfo Suárez- i el desplegament de l'estat de les autonomies havia inquietat els militars (la Transició va servir també per no arraconar els generals franquistes).
La tarda del 23-F un grup de guàrdies civils comandats pel tinent coronel Antonio Tejero van entrar el Congrés i van segrestar durant tota la nit els diputats.
A primera hora del matí el cop d'estat es va frustrar.
Aquí podeu recordar unes imatges que ara ens semblen un esperpent però que aleshores van atemorir i desesperar milions d'espanyols i catalans.
Un 23 de febrer de l'any 1987, avui fa just 30 anys, naixia una federació de partits anomenada Iniciativa per Catalunya.
La formaven l'històric PSUC, Nacionalistes d'Esquerra i el PCC a més d'independents.
Igual que havia fet un any abans el PCE impulsant Izquierda Unida (referent estatal d'ICV fins la crisi de finals dels 90) la nova formació buscava revitalitzar l'espai comunista.
El primer líder va ser Rafael Ribó, que la va deixar en el seu moment més baix el 1999.
A partir d'aquell moment van abraçar l'ecologisme i això els va permetre refer l'espai.
El 2003 van entrar al Govern i hi van ser fins el 2010.
ICV, ara liderada per Ernest Urtasun, Marta Ribas i David Cid, està immersa en el procés per crear un nou partit de l'esquerra catalana, el dels "comuns", i en el darrer cicle electoral ja s'ha presentat coalitzada amb Podem, Barcelona en Comú, EUiA i Equo.
Ferran Casas i Manresa
subdirector de NacióDigital
Fes clic aquí per subscriure't-hi

Response: Avui es crea la comissió que discutirà sobre la reforma del sistema de finançament. També es determinarà si Urdangarin entra a presó. Ahir, la televisió pública estatal va ser criticada durament. Ibarretxe va donar una xerrada a Euskadi i al maig serà a Tarragona. A més, avui fa 36 anys del 23-F, i 30 de la creació d'Iniciativa per Catalunya.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El Tribunal de Comptes ha notificat aquest dilluns als representants de l’ex-president de la Generalitat Artur Mas que ha de dipositar una fiança màxima de 5.251.948 milions d’euros (4.831.599 euros més 420.349 euros d’interessos) per la despesa en l’organització del 9-N, segons informen fonts presents a la reunió que té lloc a la seu madrilenya d’aquesta institució.
El Tribunal de Comptes considera Mas com a màxim responsable i per tant la persona que haurà d’afrontar el total d’aquesta quantitat en el cas que la restq dels investigats no provisionin les quantitats que se’ls assignen.
Aquestes són 3.044.399 euros per a l’ex-consellera d’Educació, Irene Rigau –per l’adquisició d’ordinadors per a la consulta-, 2.127.580 a Francesc Homs per despeses del departament de Presidència relacionades amb la consulta, i 839.439 euros a Joana Ortega per partides del departament de Governació.
Les quantitats corresponen al càlcul de partides destinades al referèndum, i en alguns casos se solapen, fet que situa el màxim que pot afrontar Mas en 5,2 milions d’euros.
Tot i que hi havia set càrrecs del Govern més en aquest procediment, el Tribunal n’ha deixat fora finalment la interventora i el cap de sistemes d’informació del Consorci d’Educació de Barcelona, Carolina Pardo i Jordi Serra.
El Tribunal dóna ara a Mas, Ortega, Rigau i Homs, a més dels altres investigats 15 dies per fer efectives aquestes provisions.
Si no ho fan el Tribunal de Comptes dictarà embargaments dels seus bens i comptes per aquestes quantitats.
Actua contra ells malgrat que el Tribunal Suprem i el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya no va condemnar cap dels responsables del govern de Mas per malversació de fons públics.
La instructora de la causa del Tribunal de Comptes pel 9-N, Maria de Los Llanos Castellanos, ha comunicat la xifra al llarg de la reunió amb els representants de tots els investigats, que ha tingut lloc aquest dilluns coincidint amb la finalització de la fase d’instrucció.
El Tribunal actua fruit d’una denúncia de Societat Civil Catalana i de l’Associación de Abogados Catalanes i té encara pendent de revisar les al·legacions que presentaran els investigats, tot i que fonts d’aquesta institució asseguren que les al·legacions no aturen l’obligació de provisionar les fiances.
A partir d’ara, el cas passa a la Sala de Justícia del propi Tribunal de Comptes, que resoldrà en les pròximes setmanes.
La sentència que emeti podrà ser recorreguda, però el recurs es resoldrà en primera en segona instància dins del propi Tribunal de Comptes.
Fonts del Tribunal de Comptes asseguren que la instrucció s’ha fet en un termini estàndard, i han negat que aquesta institució hagi actuat amb una celeritat inusual pel que fa al cas del 9-N.
Amb tot, admeten que aquest mateix organisme encara té per resoldre qüestions relacionades amb el cas de l’Ajuntament de Marbella que porten anys tramitant-se.
El Tribunal de Comptes va obrir el 19 de juliol un procediment per investigar Mas, Ortega, Rigau i Homs per destinar 5 milions a l’organització del 9-N i determinar si podrien tenir ‘responsabilitats comptables’.
La investigació va arrencar per la denúncia presentada al maig per Societat Civil Catalana i l’associació Abogados Catalanes por la Constitución, i va comptar amb el suport de la Fiscalia.
Posteriorment la instructora va ampliar la causa a set persones més.
Són l’exsecretari general de la Presidència Jordi Vilajoana, el director general de Difusió, Ignasi Genovès, la directora de Serveis del Departament de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Josefina Valls, el subdirector general d’Administració, Serveis i Projecció Externa, Lluís Bertran, la interventora del Departament d’Ensenyament Carolina Pardo, i el director general de l’Entitat Autònoma del Diari Oficial i de Publicacions de la Generalitat de Catalunya (EADOP), Jaume Domingo.
La setena persona citada és Jordi Serra, però la instructora el va deixar finalment fora de la causa.

Response: El Tribunal de Comptes ha donat quinze dies a Mas, Ortega, Rigau, Homs i altres investigats per pagar unes quantitats que sumen més de cinc milions d'euros, i que van destinar a l'organització del referèndum 9-N. Com que Artur Mas n'és considerat el màxim responsable, haurà d'afrontar el total de la multa si cadascú no paga la seva part.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El president del govern espanyol en funcions i candidat del PSOE a la presidència, Pedro Sánchez, ha presentat aquest dilluns 35 mesures incloses al seu programa electoral entre les que hi ha "acordar el conflicte de convivència a Catalunya impulsant el diàleg entre catalans i també entre el govern d'Espanya i la Generalitat de Catalunya, sempre dins de la Constitució".
El document també recupera altres compromisos com el blindatge del sistema de pensions vinculant-les a l'IPC real, l'increment del Salari Mínim Interprofessional, l'abolició de la prostitució, la regulació de l'eutanàsia i la fi dels copagaments sanitaris.
L'avançament del programa -tan sintètic respecte a Catalunya com el de les passades eleccions- no fa referència a la possibilitat d'aplicar el 155 ni cal altra mesura.
Sánchez ha presentat la síntesi del programa –el definitiu es donarà a conèixer en les pròximes setmanes- en un acte on ha afirmat que el seu és un projecte "progressista, real i rigorós" per "superar el bloqueig" i "avançar en justícia social".
Espanya, ha afirmat, necessita "un govern coherent i estable" de caràcter "progressista" amb capacitat "d'estendre la mà per acordar" però també amb "mà ferm" per defensar els interessos de l'Estat.
Catalunya, al capdavant dels "desafiaments" a abordar
Sánchez ha situat un cop més la situació a Catalunya el primer dels "desafiaments i amenaces" que l'Estat ha d'afrontar –ha dit- amb "valentia" i "determinació".
Ha fet referència a "la resposta independentista a la sentència del Suprem" que el govern espanyol, ha assegurat, abordarà des de la "garantia" de la seguretat i apostant per "la convivència" des de la "Llei i el diàleg".
Cal, ha afirmat, "un govern amb capacitat d'actuar tota la legislatura".
El que Sánchez ha donat a conèixer aquest dilluns és una síntesi del programa que resumeix el que es presentarà posteriorment.
L'avançament del programa del 28-A també feia una referència genèrica a Catalunya apel·lant a la necessitat d'enfortir el model autonòmic, tot i que al programa definitiu el PSOE abordava amb profunditat la situació a Catalunya i rebutjava expressament tant el dret a l'autodeterminació com també "un estat d'excepció territorial amb caràcter permanent a través de l'article 155 de la Constitució Espanyola".
Segons el president espanyol, cal també donar resposta a altres "amenaces" i "reptes" com "l'ocupació, la digitalització de l'economia, la transició ecològica, la igualtat entre homes dones, la justícia social, i –tornant a Catalunya- "una Espanya cohesionada i la seva contribució a l'enfortiment de la UE".
"Sis desafiaments davant els quals no hi tenen cabuda més endarreriments" i que precisen "un govern progressista", ha dit.
Augment de les pensions
El primer punt d'aquest avançament del programa és un augment de les pensions.
"Protegirem les pensions cada any i per sempre" des del "blindatge constitucional" per assegurar-ne la sostenibilitat, l'actualització d'acord a l'IPC i l'augment de les pensions mínimes i no contributives, ha dit Sánchez.
Segons el president en funcions, ho farà des d'aquest any.
"Els anuncio que aquest 2019 actualitzarem les pensions del 2020 a l'entorn de l'IPC real", ha afirmat el president en funcions.
Augment del SMI
Sánchez també ha inclòs al seu programa un augment del Salari Mínim Interprofessional (SMI) que segons ha assegurat arribarà "de la mà dels agents socials".
"El nostre gran objectiu és que al final d'aquesta legislatura assolim el 60% del salari mitjà".
També ha promès un diàleg amb es agents socials per assegurar un nou estatut dels treballadors i revisar la normativa sobre feina a temps parcial i derogar els aspectes "més lesius de la reforma laboral.
Abolició de la prostitució
El programa electoral del PSOE també inclou l'abolició de la prostitució.
"L'objectiu seran els que contribueixin o es beneficiïn la prostitució aliena" ha afirmat el president en funcions.
Els socialistes prometen a més una reforma de la legislació per garantir que la manca de consentiment sigui clau en la qualificació dels delictes sexuals perquè "si una dona no diu sí expressament, tota la resta és no".

Response: Algunes de les mesures de programa electoral del 28-A de Pedro Sánchez són apujar l'SMI i les pensions, abolir la prostitució, regular l'eutanàsia i posar fi als copagaments sanitaris. També inclou el conflicte de Catalunya, que tracta com una amenaça principal que s’ha de resoldre, des de la "Llei i el diàleg", per poder assolir una cohesió dins l'Estat espanyol.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L'acte que els socialistes catalans faran aquest dissabte amb Pedro Sánchez per onejar les virtuts dels pressupostos generals de l'Estat serà també el tret de sortida de la campanya de Jaume Collboni com a alcaldable del PSC a Barcelona.
Una posada de llarg que posa fi a mesos de moviments interns i especulacions sobre si els de Miquel Iceta acabarien finalment canviant el cap de cartell a la capital catalana.
Els socialistes són conscients que ho tenen molt difícil en uns comicis fins ara més marcats pels noms dels caps de llista que pels projectes -cap sondeig els situa amb possibilitats de guanyar-, però confien en l'efecte Sánchez per arrencar un vol que els porti almenys a tornar a entrar al govern municipal.
Collboni va ser escollit candidat l'abril de l'any passat en unes primàries plàcides sense rival que poc van tenir a veure amb les del 2015, quan fins a cinc candidats van protagonitzar una polèmica pugna per ser cap de cartell.
Des de la seva reelecció per encapçalar la candidatura, la cúpula d'Iceta ha tancat files al seu entorn malgrat els dubtes en alguns entorns del partit.
"Farem pinya amb ell", va anunciar dimarts el líder del PSC per apuntalar l'alcaldable.
El debat sobre la idoneïtat del candidat es va obrir en un sector del partit a Barcelona a partir de la confirmació de Manuel Valls i Ernest Maragall com a candidats.
No es qüestionava tant el perfil de Collboni, sinó el fet que els socialistes no generin grans expectatives.
"No transmetem el missatge que anem a guanyar, no sortim a les travesses", argumentaven els partidaris d'obrir el meló del canvi de candidat.
Un altre dels arguments que posaven sobre la taula és que, davant d'un panorama municipal que perceben com a polaritzat, el vot útil perjudica Collboni.
El suport incondicional d'Iceta
Els impulsors d'aquest debat intern van arribar a sondejar altres possibles caps de llista, alguns d'ells provinents d'altres formacions, algun altre amb ressò mediàtic o acadèmic d'alt prestigi.
Però ni cap alternativa va fructificar ni tampoc ningú del partit va gosar fer una proposta de forma pública.
De fet, l'entorn de Collboni sempre ha treballat amb la hipòtesi que ell seria el candidat perquè ha comptat sempre amb el suport de Miquel Iceta.
"Al gener començarà la nostra campanya", deien a mitjans de desembre, mes durant el qual el partit va fer una enquesta interna demanant la valoració de diversos noms.
El partit va fer una enquesta interna durant el mes de desembre demanant la valoració de diversos noms, inclòs Iceta, de cara la campanya municipal a Barcelona
El nom que va obtenir més puntuació va ser el propi Iceta, motiu pel qual algun mitjà de comunicació va arribar a apuntar la possibilitat que ell fos candidat.
En segon lloc quedava Collboni, per davant d'altres noms com els de Jordi Hereu, Meritxell Batet, Joan Clos i Josep Borrell.
Aquest fet, sumat a unes enquestes que des de que Sánchez és a la Moncloa auguren un increment del suport al PSC -dels 4 regidors actuals passaria a 7 o 8- i a què no ha reeixit tampoc cap dels noms alternatius que s'havien posat sobre la taula, han consolidat Collboni com a cap de llista.
A les eleccions del 2015 va obtenir el pitjor resultat dels socialistes a la ciutat que van governar durant 30 anys.
Aleshores, però, ho van atribuir a la conjuntura política i a la pèrdua de musculatura del partit arran de l'escissió del sector sobiranista mesos abans.
Així doncs, el líder del PSC de Barcelona serà, juntament amb Ada Colau, dels únics dirigents que repetiran el pròxim mes de maig.
Els socialistes han declinat tota oferta de Valls a forjar una candidatura conjunta i assenyalen que l'exministre de França s'ha ancorat a una formació política, Ciutadans, que a més de no ser catalanista pacta amb Vox a Andalusia.
També critiquen durament la gestió que està fent Colau, contra qui han endurit el seu discurs des de que els comuns van decidir trencar el pacte de govern pel suport del PSC a l'aplicació del 155.
Després del darrer baròmetre municipal, en què la inseguretat es va situar com a primera preocupació a la ciutat, Collboni va afirmar que mai abans un govern municipal havia tingut tant de rebuig -el 42% dels enquestats no aprovaven la gestió municipal-.
Els socialistes han declinat tota oferta de Valls a forjar una candidatura conjunta i critiquen que Ciutadans hagi pactat amb Vox a Andalusia
Veuen els socialistes ara la possibilitat de reeditar una aliança amb els comuns?
"Nosaltres sempre volem governs de progrés", responen dirigents del partit.
La força més votada serà, amb tota probabilitat, qui marqui la pauta dels pactes.
Que els comuns i els republicans tenen voluntat d'explorar una col·laboració és àmpliament conegut.
De la mateixa manera que Ernest Maragall també vol coordinar-se amb la resta de candidatures independentistes, però rebutja una aliança amb el PSC.
La batalla està servida.

Response: Els socialistes són conscients de la dificultat que tenen de guanyar les eleccions, però no perden les esperances de tornar a entrar al govern municipal. Tot i haver proposat líders alternatius en conèixer els candidats d'altres partits polítics, Collboni tornarà a ser cap de cartell del PSC per a les eleccions municipals a Barcelona gràcies a la cúpula d'Iceta.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L’escriptora Marguerite Duras, (Saigon, 1914 – París, 1996), fou autora d’una quarantena d’obres entre les quals trobem ‘L’amant’ (premi Goncourt 1984) o ‘Hiroshima, mon amour’, que va guionitzar per al cinema el 1959.
També va escriure teatre i va realitzar gairebé una vintena de films.
És tota una icona per a les lletres franceses.
Nascuda a la Indoxina francesa, va passar allí la seva infantesa i adolescència.
Després es va instal·lar a França i va formar part de la resistència durant la Segona Guerra Mundial i va viure moltes altres peripècies.
Però aquesta primera època de vida a Indoxina la va marcar profundament.
I així ho veiem en un petit llibret editat fa pocs mesos per Sd·edicions, ‘La cuina de Marguerite’, una peça deliciosa, delicada, molt cuidada, que combina algunes de les receptes que havia apuntat l’escriptora en un seu quadern vermell i en altres papers com calendaris, i que sembla que cuinava amb certa freqüència, que eren plats que dominava i li quedaven molt bé.
Moltes d’aquestes receptes provenen de l’Orient.
Però el llibre és molt més que un bonic receptari d’una escriptora cèlebre, perquè també intercala textos seus que fan referència a plats o a algun aliment relacionat amb la recepta que es reprodueix o al fet mateix de cuinar, etc. Textos dins de ‘Les Enfants maigres et jaunes’ o de ‘La Vie matérielle’ o de ‘Madame Dodin’.
I també converses, com la recollida a France Culture, ‘Le Bon Plaisir de Marguerite Duras’, el 1984 o fragments de les converses de l’escriptora amb Jérôme Beaujour per al ja citat ‘La Vie matérielle’, llibre on Duras va pensar d’incloure les receptes i al final no ho va fer.
I, importantíssim, també inclou fotografies de la cuina i el menjador de la casa que l’escriptora tenia a Neauphle-le-château, la seva casa de camp.
A més, el llibre és traduït per Anna Casassas.
El va editar el seu fill l’any 1999.
Hi trobem que diu Marguerite Duras:
«Voleu saber per què cuino?
Perquè m’agrada molt… És el lloc més antinòmic a l’escriptura i, tot i això, estàs en la mateixa solitud, quan cuines, en la mateixa inventiva… Ets un autor… La truita vietnamita… Comencen a ser molts, els qui em diuen que és la cosa més bona que han menjat mai de la vida!
Us n’adoneu!…»
I també:
«No he pretès mai fer una cuina molt refinada… Faig molt bona cuina i ja en tinc prou… No vull res més.
A més, també l’escric, escric les receptes… Me n’invento els noms, poso noms en relació amb l’origen del plat.»
Del ‘Curri a l’estil de la Reunió’ ens n’explica:
«Aquesta recepta de curri la va donar a la mare la meva professora de piano a Vinh-Long, una dona de la Reunió que el diumenge ens convidava a dinar.
Si no vaig continuar el piano va ser per ella, que s’adormia a les classes…»
I amb aquest fer, aquesta cadència, se’ns presenten altres menges en el llibre, com el Thit-Khô, que és el plat nacional de la Cotxinxina; les mandonguilles de la grega Melina, les mandonguilles Pojardsky si fa no fa, i les mandonguilles sense nom.
Duras també ens explica la manera de coure l’arròs o l’olla barrejada o un estofat de bou a la moda…
I acabem amb un altre dels seus comentaris, de geni i figura:
«Quan cuino, em molesta molt que algú altre cuini… I com que el meu fill en sap molt, quan és a casa no sempre és fàcil… però, vaja, poca cosa… El meu fill diu que la meva cuina és popular i que, en canvi, el seu pare fa una cuina molt refinada… Però és perquè el seu pare, quan fa un plat, té tot el temps del món… i jo només tinc temps de fer-lo i prou… No puc estar quatre hores per fer un bou a la doba, no hi trobo la gràcia… però igualment faig un bou a la dona molt bo… potser més… menys suculent, més senzill… però excel·lent.»

Response: Sd·edicions ha editat fa poc 'La cuina de Marguerite', un llibre que dona a conèixer una faceta desconeguda de la cèlebre escriptora Marguerite Duras relacionada amb la cuina. Aquest petit llibret és un recull de les seves vivències barrejades amb les seves receptes populars, la majoria provinents de l'Orient, ja que va viure a la Indoxina francesa fins a l'adolescència.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Eleccions autonòmiques al gener convocades des de l'Estat, control de la Hisenda catalana, intervenció directa sobre els Mossos d'Esquadra i monitorització dels mitjans públics catalans.
Aquests són els quatre pilars de la intervenció de l'autonomia que el consell de ministres, reunit de forma extraordinària, aprovarà aquest dissabte per frenar el procés i recuperar "l'ordenament constitucional" a Catalunya.
El País, però, va més enllà i assegurar que inclourà la destitució de Puigdemont i part o tots els consellers del Govern.
El gruix l'ha pactat Mariano Rajoy amb Pedro Sánchez, secretari general del PSOE, i Albert Rivera, líder de Ciutadans.
Es tracta de la iniciativa més dura que ha pres el govern espanyol per intentar liquidar la possibilitat que Catalunya es converteixi en un estat independent i suposa el desplegament d'un article, el 155 de la Constitució, que no s'ha aplicat mai.
Rajoy no va voler concretar ahir les mesures, que sí que van ser desgranades per Carmen Calvo, exministra amb José Luis Rodríguez Zapatero i integrant de la comissió mixta PP-PSOE que analitza la intervenció de l'autonomia.
El president del govern espanyol, en una roda de premsa a Brussel·les després del Consell Europeu, va insistir que qui era culpable d'haver arribar fins aquí era Carles Puigdemont.
"No hi ha alternativa per a res més", va defensar Rajoy.
El president de la Generalitat li va clarificar per carta aquest dijous que no havia declarat la independència al Parlament, com li va demanar la Moncloa, però això no ha frenat l'aplicació de l'article 155.
La rèplica catalana al consell de ministres extraordinari arribarà en forma de manifestació a Barcelona a favor de l'alliberament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, empresonats des de dilluns
Populars, socialistes i Ciutadans fa setmanes que treballen en les mesures coercitives contra la Generalitat.
En la comissió hi han participat dos lampistes habituals del PP i del PSOE, com són el sociòleg Pedro Arriola -assessor de capçalera de Rajoy- i José Enrique Serrano, que va ser director del gabinet de presidència amb Felipe González i també amb José Luis Rodríguez Zapatero a la Moncloa.
"No pot haver-hi un territori en el qual el seu govern no compleixi la llei", va insistir ahir Rajoy, que finalment ha convençut els socialistes per dur a terme mesures dràstiques.
De fet, el PSOE havia arribat a afirmar que no faria costat al PP en la utilització de l'article 155 per frenar el procés.
L'escenari de la intervenció ja ha estat estudiat durant les últimes setmanes pel Govern i per l'estat major del procés.
De fet, la percepció a la Generalitat -on el silenci presidencial impera des de la detenció de Jordi Sànchez i de Jordi Cuixart, màxims dirigents de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i Òmnium Cultural- és que les mesures seran "selectives".
Pel que fa a la conselleria d'Interior, per exemple, es preveu que l'Estat rellevi el seu líder, Joaquim Forn, així com també el director general de la policia, Pere Soler, i el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, que està investigat per l'Audiència Nacional per un presumpte delicte de sedició.
La resposta catalana
Les mesures que aprovi aquest dissabte el consell de ministres han de ser validades pel Senat, que celebrarà un ple extraordinari divendres vinent.
La resposta catalana fa dies que es cou i es traduirà en una declaració de la independència al Parlament.
Puigdemont va avisar Rajoy per carta que, si es negava a dialogar, la cambra procediria a proclamar l'estat català "si ho considerava oportú".
La junta de portaveus es reuneix dilluns per tal de fixar el ple en què això es faci efectiu i tindrà forma de debat monogràfic -com vol la CUP- o de debat de política general, que és el que més convenç l'executiu.
El president va dir a Rajoy que, en tot cas, la independència es votarà.
El consell de ministres extraordinari es reunirà quan faltin poques hores per a la manifestació sobiranista a Barcelona en la qual s'exigirà l'alliberament de Sànchez i Cuixart, empresonats a Soto del Real des de fa cinc nits.
Als presidents de l'ANC i Òmnium se'ls acusa de "sedició" per les manifestacions davant del Departament d'Economia del 20 de setembre.
Dimarts, prop de 200.000 persones es van congregar a la Diagonal, entre el Passeig de Gràcia i la plaça Francesc Macià, per reclamar la posada en llibertat dels dos dirigents sobiranistes.
El consell de ministres no només enceta un període inèdit a l'Estat, sinó que també ho fa a Catalunya.
L'autonomia, tal com s'entén des de fa quatre dècades, queda tocada per sempre perquè els seus pilars -potestat per convocar eleccions, mitjans de comunicació públics, control sobre la caixa- seran desvirtuats.
El context de repressió policial -més de mil ferits l'1-O-, de detencions i d'investigacions múltiples acaben de confegir un mapa que culminarà amb un xoc institucional inèdit en democràcia.

Response: Aquest dissabte el govern espanyol aprovarà l'aplicació de l'article 155 de la Constitució a Catalunya per evitar que continuï amb el procés independentista. Això implicarà una suspensió de la seva autonomia: unes eleccions autonòmiques forçades i un control de la Hisenda, la policia i els mitjans públics. Com Rajoy s'ha negat a dialogar, Puigdemont planeja proclamar l'estat català al Parlament.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Mentre cada dia des de Madrid i Barcelona arriben les novetats de la pandèmia arreu del país, diàriament també i com la resta dels 365 dies de l'any, les 90 vaques de raça frisona del Mas Bellver de Collsuspina (el Moianès) es munyen donant una llet crua, sencera, i certificada ecològicament d'alta qualitat.
Una llet eco de vaca d'autèntic km 0.
La crisi ha afectat tots els sectors de l'àmbit turístic i també a bars, restaurants, menjadors escolars i al consum habitual de productes de km 0 i de proximitat com llet fresca, iogurts, formatges, matons, etc.
És la tercera vegada que s'hi troben d'ençà que va començar la crisi de la Covid-19.
En Jaume i la Lourdes tornen a estar amoïnats perquè els dos dipòsits refrigerats de la llet de les seves vaques tornen a estar plens.
Uns ramaders i productors que porten tota la vida mantenint vaques de llet al seu mas.
I els intermediaris, que habitualment els hi venien a buscar des de principis de la pandèmia, ara no hi passen perquè no hi ha demanda al mercat d'aquest producte fresc.
Ho han provat tot, han parlat amb les formatgeries dels pobles de l'entorn com Moià, Muntanyola i Tona però no hi ha res a fer: no hi ha consum com abans i la llet és ara mateix un problema més que no pas un simple excedent làctic.
I les vaques, com cada dia, continuen menjant i a la vegada, donant llet.
Com en anteriors ocasions, per xarxes socials han fet una crida desesperada perquè la gent de proximitat i cooperatives de consumidors s'acostin al Mas Bellver a recollir-la a un preu simbòlic.
Un preu a mig camí entre què habitualment cobraven de part de l'intermediari per cada litre produït i el preu de mercat final que paga el consumidor a les botigues.
Aquest dimarts, 26 de maig, a partir de les cinc de la tarda, qui vulgui, s'hi pot arribar amb el seu recipient (ampolles de litre o garrafes) i amb les mesures de protecció de mascareta i guants.
L'única solució, si abans no se la poden treure de sobre, serà que dimecres es llencin a l'aigüera aquests mil litres.
I no és pas la primera vegada ni serà l'última, segurament.
Tot considerant que la llet del Mas Bellver de Collsuspina és única per la seva puresa i qualitats organolèptiques, i que neix al cor del Moianès i a tocar de la bonica església romànica de Sant Cugat de Gavadons.
En un entorn pintoresc i irrepetible.
Dades
MAPA Les regions de Catalunya amb més risc de rebrot i les que menys
Consulta com ha evolucionat a cada regió sanitària l'índex que avalua les possibilitats que la pandèmia torni a créixer, i els principals elements per al seu càlcul
Tornar a les aules
GUIA Com serà el desconfinament de les escoles? 10 preguntes amb resposta
El Departament d'Educació ha detallat com i quan podran reobrir els centres, i ha esbossat les línies mestres del nou curs
coronavirus
MAPA Així es divideix Catalunya en regions sanitàries
Tot Catalunya està ja en fase 3
coronavirus
Quan podré sortir de la meva regió sanitària?
Desplaçar-se sense restriccions territorials només es contempla en el tram final de la desescalada
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no en aquests moments a Catalunya
122 preguntes amb resposta sobre la situació actual, tant pels que ja estan a la fase 3 com pels que es troben a la fase 2
Tornar a les aules
«Tornar a les aules»: un especial de NacióDigital
Tota la informació de l'incert retorn a l'escola aquest curs i el vinent
coronavirus
GRÀFIC INTERACTIU Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Salut registra 20 defuncions aquest dimecres, xifra que no es comptabilitzava des del 12 de març
País València
Sis comarques del País Valencià porten més de 15 dies sense nous positius per coronavirus
Es tracta de l'Alcalatén, l'Alt Maestrat, l'Alt Millars, l'Alt Palància, el Racó d'Ademús i els Serrans.

Response: La disminució del consum de productes frescs arran de la crisi de la covid-19 obliga el Mas Bellver de Collsuspina a desfer-se de tota la llet ecològica que no pot vendre de cap manera. Qui vulgui, pot anar-hi aquest 26 de maig amb el seu recipient, a partir de les 17.00, i endur-se-la a un preu reduït per evitar malbaratar-la.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
LONDRES, 9 (EUROPA PRESS)
La dependència del nou govern britànic del Partit Unionista Democràtic (DUP, en les seves sigles en anglès) ha posat el focus sobre els unionistes d’Irlanda del Nord, una formació marcadament conservadora que haurà de combinar la consecució d’una fórmula de suport i col·laboració amb els ‘tories’ a Westminster, amb la formació d’un executiu en l’Ulster, després del bloqueig polític que roman després de les eleccions, també anticipades, celebrades a la província al març.
La primera ministra, Theresa May, s’ha esforçat a elogiar als seus “amics i aliats” del DUP en la seva única compareixença pública després de perdre la majoria absoluta en les generals d’aquest dijous, conscient que la seva supervivència política més immediata depèn dels deu diputats que els unionistes han recaptat en la Cambra dels comuns, dos més que el 2015.
El suport, no obstant això, no li sortirà gratis i la líder del DUP, Arlene Foster, ha aclarit ja que el partit “entrarà en converses amb els conservadors”, la qual cosa descarta l’existència d’un acord tancat.
“Explorarem com pot ser possible generar estabilitat per al nostre país en aquests temps de grans desafiaments”, ha declarat en una intervenció en la qual ha mesurat altament les seves paraules.
Encara que May havia donat el suport per fet i ha comunicat ja a la Reina Isabel II el seu desig de formar un executiu en minoria, sustentat per l’oxigen del DUP davant els vuit escons que li falten per a l’hegemonia parlamentària, fonts del DUP insisteixen que és “prematur” parlar de pacte i es limiten a reconèixer l’existència de converses.
INCÒGNITES
En conseqüència, les incògnites romanen sobre quina fórmula triaran per garantir la “certitud” que la ‘premier’ va invocar reiteradament durant la seva intervenció a Downing Street al seu retorn del Palau de Buckingham, especialment després que Foster hagués considerat difícil la continuïtat de May, l’aposta de la qual per l’avançament electoral ha resultat un fracàs personal.
Una de les prioritats del DUP serà un arranjament convenient en matèria de Brexit.
Encara que constitueix una de les formacions britàniques més euroescèptiques, solament superada per l’UKIP, els unionistes no desitgen que la frontera amb la República d’Irlanda torni a les fórmules del passat, amb punts de controls fronterers i pautes que recordin els foscos anys de l’IRA.
La paradoxa de la seva posició entorn de la sortida comunitària és que, encara que volen fluïdesa de moviment en matèria de fronteres, aposten per un ‘Brexit dur’, amb l’abandó de la unió duanera i la preferència per tractats de lliure comerç amb la resta del món, dues aspiracions amb les quals coincideixen els conservadors.
El problema és que tots dos tenen per aclarir quin sistema planegen per materialitzar les seves ambicions en la matèria.
Una de les qüestions en les quals May haurà de filar fi és en el concepte de la unió.
El Parlament britànic ha recollit en les seves recomanacions per al Brexit que, si es donen les circumstàncies, seria possible admetre un referèndum per a una potencial unificació de l’illa d’Irlanda, però el DUP no acceptaria mai un punt de partida que obrís la porta a la separació del Regne Unit.
ANTI-LABORISME
A favor seu, la primera ministra britànica té la malvolença, fregant amb la fòbia, que els unionistes senten cap als seus rivals laboristes per comptar amb un líder, Jeremy Corbyn, al qual no perdonen la seva polèmica connivència amb la causa de l’IRA i la seva suposada suavitat en matèria de seguretat.
En contra de la ‘premier’, el DUP podria aprofitar la seva privilegiada posició per recaptar concessions del Govern britànic, del qual podrien demandar més inversió en l’Ulster, així com el compromís de suplir els fons comunitaris que es perdin una vegada el Regne Unit hagi esbiaixat llaços amb Brussel·les.
En relació al seu estil, els conservadors poden preparar-se per a un sentit d’unitat gairebé militar.
Enfront de les lluites caïnites que han arrossegat als ‘tories’ durant dècades, el DUP actua com una engreixada entitat individual.
D’aquesta manera, la desena de diputats dels quals May dependrà vitalment a Westminster exerciran com a un, la qual cosa hauria de facilitar la promoció de consensos.

Response: El nou govern britànic depèn del Partit Unionista Democràtic (DUP) d'Irlanda del Nord, que haurà d'acordar les condicions a canvi de donar suport als 'tories'. Han avisat, per això, que el seu suport no serà de franc i han deixat clar que una de les prioritats que té és arribar a un acord convenient sobre el Brèxit.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El ple de les Corts Valencianes ha aprovat avui el projecte de llei de pressupost de la Generalitat per al 2019, t, amb els vots favorables de PSPV, Compromís i Podem i els vots en contra del PP i Ciutadans.
Són els quarts comptes del Botànic i els darrers de la legislatura.
Enguany, la tramitació del pressupost ha transcorregut sense cap sobresalt: ha arribat a les Corts amb un pacte previ entre les tres forces que donen suport al Consell i han destacat que era un punt de partida per a la legislatura vinent.
En concret, el pressupost preveu una despesa de 22.092 milions d’euros, un 10,7% més respecte al 2018, dels quals 16.706 milions són per a despesa no financera.
Com en anys anteriors, s’ha tornat a incloure la partida ‘reivindicativa’ de 1.325 milions per l’infrafinançament.
Les conselleries amb una dotació més gran són Sanitat, amb 6.635,4 milions (+3,1%), ‘Servei del deute’, amb 5.782,6 milions (+12%), Educació, amb 5.121,6 milions (+7,1%) i Vice-presidència i Igualtat i Polítiques Inclusives, amb 1.528,2 milions (+27,7%).
El pressupost per a la Radiotelevisió Valenciana s’ha mantingut intacte, amb els 55 milions consignats inicialment pel Consell.
A més, es manté la subvenció directa de 600.000 euros a la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació (CVMC) per a promoció turística, i a Air Nostrum, la subvenció de tres milions d’euros.
El PP i Ciutadans han presentat esmenes a la totalitat perquè volien que el text retornés al Consell, atès que consideren que preveu 2.600 milions d’ingressos ‘ficticis’.
La principal anècdota de la sessió ha estat quan, en un moment de les votacions de les esmenes del PP en l’àrea de Sanitat, el president de les Corts, Enric Morera, ha donat l’ordre de ‘comença la reunió’.
De seguida ha corregit el lapsus i ha dit ‘votació’, però la situació ha fet riure els diputats, alguns dels quals s’han despistat.
Més de vint (de la bancada del Botànic) no han votat i l’esmena del PP –per a ampliar els recursos en obstetrícia i pediatria a l’Hospital de Llíria– ha tirat endavant, amb 41 vots a favor i solament 30 en contra.
L’explicació del vot
El portaveu socialista, Manolo Mata, ha subratllat el diàleg i la normalitat de l’aprovació del pressupost, i ha dit que el Botànic era ‘més que una aliança de tres grups’: ‘És una manera de viure, d’entendre la democràcia, de no crispar i de somriure’, enfront de la ‘cara restreta de la política’.
A més, ha celebrat la ‘germanor’ amb l’oposició i ha indicat que els valencians tindrien el 2019 un projecte que milloraria ‘permanentment la seua vida’.
Mireia Mollà, de Compromís, ha felicitat el Consell i ha dit que havia estat una legislatura ‘històrica i apassionant, però també histèrica’.
Ha demanat als diputats que imaginessin qui hi havia ‘darrere cada línia pressupostària’, atès que els comptes ‘tenen noms propis, històries reals’ i ‘abriguen els qui més ho necessiten’.
David Torres (Podem), qui no repetirà com a diputat i ha aprofitat el seu torn per a acomiadar-se, ha dit que aquest pressupost era ‘el millor, el més podemitzat i el que necessita la societat valenciana’.
En contraposició, Tony Woodward (Ciutadans) ha dit que no podien admetre que fos ‘el millor pressupost de la història’ perquè inclou ‘ingressos imaginaris sense cap aval, fruit d’enginyeria pressupostària electoralista’.
‘Seran irrealitzables.’
Una jornada de comiat
La portaveu del PP, Isabel Bonig, que considera que el pressupost ‘no és bo per a tots els valencians’, ha dedicat la intervenció a fer una reflexió personal sobre la política.
Ha dit que, com a defensora de la democràcia, creia en la confrontació política d’idees, ‘mai de persones’, per molt vehement que sigui, i ha lamentat que a l’estat espanyol la crispació política ‘ha traspassat totes les línies roges del parlamentarisme’.
La portaveu popular ha acabat repartint raïm entre els diputats i ha demanat que, quan se’ls mengin, demanin un desig: ‘Que el nostre adversari polític no és el nostre enemic i té dret de ser escoltat, si ho fem el 2019 serà bo per a la Comunitat i els valencians’.
‘Mil gràcies de cor, perdó pels errors comesos, Bon Nadal i pròspera Comunitat Valenciana’.
Després d’aquestes paraules, aplaudides des del Botànic, s’ha dirigit a l’escó del president Ximo Puig i tots dos s’han abraçat.
Els diputats del PP han acudit també a aquella bancada i, entre petons i abraçades, han repartit les caixes amb el raïm.

Response: Avui s'ha aprovat a les Corts Valencianes el pressupost de la Generalitat per al 2019. Es contempla una despesa superior en un 10,7% a la del 2018 i amb la inversió més gran en Sanitat, Servei del deute i Educació. Malgrat les votacions en contra del PP i Ciutadans, el ple ha finalitzat amb abraçades i bons desitjos.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha destacat importància de la internacionalització de les empreses, el potencial de la indústria i el creixement de l'ocupació dels darrers anys com a "tractors" per a la recuperació de l'economia catalana.
De fet, aquestes són també les principals conclusions de la Memòria Econòmica de Catalunya 2019, elaborada pel Consell de Cambres i presentada aquest divendres a la Casa Llotja de Mar.
L'informe destaca aquests aspectes com els principals actius per a la recuperació i reclama una "aposta decidida" per la formació i la inversió en R+D+I i infraestructures.
"Només així aquesta crisi es podrà convertir en una oportunitat", ha assegurat la directora de la Memòria Econòmica, Carme Poveda.
Malgrat la desacceleració econòmica, Catalunya va créixer un 1,9% el 2019, el sisè any consecutiu per sobre de la mitjana de la zona euro.
A conseqüència de la crisi del coronavirus, les previsions per a aquest any s'han vist truncades i l'economia catalana patirà la caiguda més dràstica des de la Guerra Civil.
Tot i això, determinats factors de creixement de l'any passat seran "vents a favor" en la sortida de la crisi actual.
El 2019, Catalunya va assolir un saldo exterior positiu del 14% del PIB, un dels superàvits més elevats de la sèrie històrica i dels països europeus.
A més, va ampliar el percentatge de vendes a l'estranger fins a un 64%.
"Aquesta vocació d'obertura a l'estranger de l'economia catalana ens ha fet més vulnerables quan s'han tancat les fronteres per la covid-19, però també pot ser una gran oportunitat quan l'economia mundial recuperi el pols, que serà molt abans que ho faci la demanda interna", ha assegurat Poveda.
En els últims cinc anys, Catalunya també ha estat capaç de mantenir un nivell d'inversió estrangera destinada al sector manufacturer de gairebé 1.200 milions d'euros de mitjana anual, una quarta part de la inversió estrangera total rebuda a Catalunya.
A més, el 2019 s'ha produït un fort creixement de les exportacions industrials d'alt contingut tecnològic, que han augmentat un 18,2%.
Per segon any consecutiu, el 2019 els costos salarials van augmentar per sobre el 2%, més que la inflació, i va permetre als treballadors recuperar el nivell adquisitiu.
Aquest augment salarial també va anar acompanyat d'una "intensa" creació d'ocupació.
Tot i això, la taxa de temporalitat, del 21,6%, va continuar sent una de les més altes d'Europa.
"Tenir una taxa de temporalitat tan alta ha fet que l'economia fos molt vulnerable a la destrucció d'ocupació durant la crisi", ha reconegut Poveda.
De fet, aquest és un dels tres factors que jugaran en contra de la recuperació de la crisi.
A aquest element s'hi suma la despesa en R+D, lluny de la mitjana europea.
El 2019, Catalunya va augmentar aquest esforç, però ho va fer en la mateixa magnitud que la resta d'Europa, per la qual cosa no va millorar posicions en comparació amb la resta de països.
Durant la darrera dècada, les empreses europees han augmentat la despesa en R+D un 47%, molt superior a la inversió realitzada a Catalunya, d'un 8% i concentrada bàsicament en l'últim any.
En tercer lloc, el dèficit públic del conjunt de les administracions públiques espanyoles va augmentar el 2019 tres dècimes, fins al 2,8% del PIB.
"La reducció d'aquest dèficit serà el gran repte que haurà d'afrontar el sector públic una vegada passi la fase actual d'emergència", ha manifestat Poveda.
Davant aquesta situació, la Cambra ha reclamat una major inversió en R+D i en infraestructures.
En concret, el president de la Cambra de Comerç de Reus i president de la Comissió d'Infraestructures del Consell General de Cambres de Catalunya, Jordi Just, ha demanat millorar la xarxa de Rodalies i potenciar el transport de mercaderies.
Nova presidència a l'Eurogrup
En aquest context, el president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, ha assegurat que la nova presidència de l'Eurogrup, en mans del ministre de Finances d'Irlanda, Paschal Donohoe, pot ajudar a "tenir més sensibilitat" envers economies com la catalana.
"Catalunya ha d'estar preparada i presentar el seu propi pla per poder comptar amb una part important del pressupost, de 750.000 milions d'euros, que ens permeti treballar amb suficients recursos per garantir la reactivació econòmica", ha manifestat el també president del Consell de Cambres.

Response: Torra i el Consell de Cambres destaquen la importància de la internacionalització, la indústria i l'ocupació en la recuperació econòmica catalana. La Cambra preveu que l'economia pateixi una gran caiguda a conseqüència de la pandèmia del coronavirus i demana una major inversió en R+D i infraestructures per, més endavant, poder sortir de la crisi i reactivar l'economia.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L'independentisme ha situat a l'horitzó el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) amb l'esperança que repararà la injustícia comesa pel Tribunal Suprem en el cas dels presos polítics.
Això podria ser així, tot i que és un escenari que encara trigarà uns mesos, i caldrà analitzar amb detall l'abast de la resolució d'Estrasburg.
De tota manera, és una via que no està exempta de riscos.
El cas d'Arnaldo Otegi és un precedent del que pot arribar a fer el Suprem per reivindicar la seva autoritat en un dels casos més rellevants de la democràcia espanyola.
Què ha passat amb Otegi?
El Suprem va ordenar dilluns que l'Audiència Nacional el tornés a jutjar, juntament amb altres dirigents de l'esquerra abertzale, pel cas Bateragune.
Aquesta causa fa referència a l'intent de refundar l'esquerra independentista basca en unes coordenades de no-violència.
Els aparells de l'Estat van considerar que es tractava d'un intent de reconstruir la il·legalitzada Batasuna seguint ordres d'ETA.
El 2018, nou anys després de la sentència i quan Otegi i la resta de dirigents abertzales estaven ja en llibertat, Estrasburg va dictar la seva resolució: no van tenir un judici just.
No va ser fins dos anys després, aquest juliol, que el Suprem va anul·lar-ne la condemna.
Els tempos de la justícia espanyola van impedir que Otegi participés com a candidat d'EH Bildu a les eleccions del País Basc que es van celebrar uns dies abans.
Això es pot fer?
Experts consultats per aquest diari apunten que sí.
En el cas d'Otegi, Estrasburg va detectar una vulneració d'un dret procedimental, com és el dret a un jutge imparcial.
Com explica la catedràtica de Dret Constitucional, Mercè Barceló, en aquest cas, el Suprem sí que pot fer una interpretació com la que ha fet i ordenar que es torni a celebrar el judici, amb l'argument de resoldre aquesta vulneració i que els fets no quedin sense jutjar.
Una altra cosa seria si el tribunal d'Estrasburg hagués detectat vulneracions en altres drets, com ara el dret de reunió o de manifestació.
L'amenaça als presos
Com es trasllada tot això al cas dels presos polítics?
Actualment els presos estan a l'espera que el Tribunal Constitucional (TC) resolgui els seus recursos contra la sentència del Suprem.
Continuen a la presó sense tercer grau ni sortides per treballar, i afectats per les severes restriccions arran de la Covid-19.
Quan el TC es pronunciï, desbrossarà la via per portar la sentència de Manuel Marchena al tribunal d'Estrasburg.
Primer caldrà veure si admet a tràmit els recursos, i hauran de passar uns anys fins que no emeti una resolució.
Si és favorable als presos, caldrà analitzar en quins termes es pronuncia i quins drets sosté que s'han vulnerat.
Si, com en el cas d'Otegi, sentencia que s'han vulnerat drets procedimentals, el Suprem podria ordenar que es repetís el judici.
Segons explica Benet Salellas, advocat de Jordi Cuixart, en el cas del procés es combinen vulneracions dels dos tipus de drets, procedimentals i substantius.
Si el TEDH es decanta pels procedimentals -com ara el judici just o la vulneració del dret a la doble instància penal- es podria donar un escenari en què el Suprem ordenés la repetició del judici.
En tot cas, diu Salellas, "Estrasburg haurà de definir en la seva sentència quina és la satisfacció justa per restituir els drets vulnerats".
Des de 2015, és la jurisdicció interna, el Suprem, qui s'encarrega de regular l'abast de la sentència.
Gest de força del Suprem
La relació entre la justícia europea o internacional i la justícia dels estats, concretament l'espanyola, no és precisament plàcida, i menys encara en casos com el d'Otegi o del procés.
Una esmena a la totalitat del tribunal d'Estrasburg a una sentència d'Espanya, com en el cas d'Otegi, no és ben rebuda per les autoritats judicials, geloses de la seva autonomia.
El Suprem va trigar dos anys a anul·lar la condemna, i ara es reserva el dret que l'Audiència Nacional torni a jutjar i, eventualment, torni a condemnar uns fets que ja van ser vistos pel mateix tribunal.
Quin marge d'actuació té el Suprem davant d'una sentència del TEDH?
Salellas admet que les resolucions d'Estrasburg són "més declaratives que executives", però remarca que la justícia espanyola està obligada a complir-les.
En tot cas, el Suprem ja ha desafiat la justícia europea una vegada.
Va ser en el cas d'Oriol Junqueras, quan el Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE), amb seu a Luxemburg, va dir que el líder d'ERC tenia immunitat com a eurodiputat des del moment en què va ser elegit (i per tant no podia ser jutjat ni empresonat sense el corresponent suplicatori).
El Suprem va desobeir aquella resolució i va mantenir Junqueras a la presó, sense possibilitat d'anar al Parlament Europeu per prendre possessió de l'acta d'eurodiputat, com sí que van poder fer Carles Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsatí.

Response: Si el Tribunal Europeu de Drets Humans considera que la sentència dictaminada pel Suprem en el cas dels presos polítics va ser injusta o en el procés es va vulnerar algun dret, podria ser que es repetís el judici, com va passar amb el cas d'Otegi. Poden passar uns quants anys, però, fins que el TEDH emeti una resolució.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Buscant candidat desesperadament.
Així es podria titular l'esforç del president de Foment del Treball, Joaquim Gay de Montellà, per buscar candidat a succeir-lo, si no fos que ja n'hi ha un.
El vicepresident de Conserves Dani, Josep Sánchez Llibre, exdiputat durant anys, avui adjunt al president de la CEOE, Joan Rosell, per a les relacions amb el Congrés, ja fa setmanes que enllesteix una candidatura a Foment avui per avui més que probable.
El problema és que Gay de Montellà vol un altre candidat.
Fonts empresarials han assegurat que el darrer presidenciable sondejat per Gay ha estat Iván Galofré, economista i membre de l'executiva de la patronal, on dirigeix l'àrea de noves tecnologies.
Gay busca algú de la seva corda, més proper a la línia dura contra el procés que ha encarnat l'actual president dels empresaris catalans i que ha fet que a Madrid se l'hagi vist amb simpatia des dels cercles més propers a la dreta política.
Però a Foment són moltes les veus que preconitzen un nou aire, amb un discurs més conciliador amb la Generalitat.
Galofré sembla el darrer consultat a qui Gay de Montellà ha insinuat que llanci la seva candidatura enfront la de Sánchez Llibre.
L'anterior dirigent sondejada ha estat Helena de Felipe, una de les vicepresidents de l'organització patronal i actual presidenta de Fepyme, les petites i mitjanes empreses de Foment.
Amb anterioritat, Gay va demanar al banquer Carles Tusquets que es presentés.
De Felipe estaria calculant les seves possibilitats, que ara per ara no estan gens clares.
Però Gay de Montellà va per feina i ja ha trucat a la porta de Galofré.
Veus amb pes de Foment descarten que pugui conformar una candidatura versemblant.
El president de Foment ja ha rebut carbasses d'un munt de figures rellevants del món de l'empresa, als qui va sondejar perquè donessin un pas al davant en la cursa per succeir-lo.
Que se sàpiga, han estat José Lara fill, Carles Tusquets i Pedro Fontana, i més recentment ho va intentar amb Susana Gallardo, coneguda pels seus posicionaments ultraespanyolistes.
Són moments de relleu a les principals corporacions econòmiques.
Junt amb Foment, ha de celebrar eleccions la Cambra de Comerç i cal renovar també la presidència de la Fira de Barcelona.
La Pimec ha reelegit recentment el seu líder, Josep González.
Gay de Montellà conclou el seu mandat a finals d'any.
Ja no pot tornar-se a presentar.
Fa mesos que el cap dels empresaris dona senyals d'incomoditat per la seva sortida imminent, que coincidirà amb la fi del mandat de Joan Rosell a la CEOE.
Candidat a la CEOE?
L'estiu ha estat ric en rumors sobre els propers passos de Gay.
Segons fonts patronals, fins i tot ha insinuat una possible candidatura a la successió de Rossell a la CEOE.
La cosa no ha passat d'una especulació, tot i que el president de Foment ha deixat anar aquesta opció en converses amb diversos dirigents empresarials espanyols.
Pocs li donen possibilitats.
"El president de la patronal es resisteix a passar a segon terme i ha insinuat fins i tot que es podria postular per liderar la CEOE"
Una altra carta de Gay per seguir remenant les cireres a Foment seria la creació d'una fundació que podria ser presidida per ell o bé en què ell hi tingués un paper rellevant.
Dilluns, executiva de Foment
El proper 3 de setembre, hi ha la primera executiva de Foment del Treball del nou curs polític.
S'espera que aleshores, Gay de Montellà aclareixi el calendari electoral de la patronal.
La tradició assenyala que les eleccions a Foment es facin abans que les de la CEOE, el desembre vinent.
D'aquesta manera, qui és elegit president dels empresaris catalans sol ser fet vicepresident de la CEOE.
Però Gay de Montellà mostra tenir poca pressa per convocar eleccions.
Sánchez Llibre, la maquinària a punt
Per la seva banda, tot és a punt perquè s'engegui la maquinària electoral de Josep Sánchez Llibre.
El directiu de Dani anunciarà la seva candidatura de manera oficial en les properes setmanes, però s'espera que a partir dels propers dies, des de sectors econòmics diversos es vagi anunciant el suport a la seva candidatura.
D'aquesta manera es confirmarà la suma de voluntats que l'exdirigent democristià ha anat acumulant en els contactes fets les darreres setmanes.

Response: El president de Foment del Treball, Joaquim Gay de Montellà, està buscant un candidat per succeir-lo, però ja n'hi ha un, Josep Sánchez Llibre. Gay de Montellà en vol un altre, algú de la seva ideologia: més dur amb els empresaris catalans. Tot i això, a Foment molts demanen un canvi, algú a favor de la conciliació amb la Generalitat.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El Pla director de mobilitat del sistema integrat de mobilitat metropolitana de Barcelona (SIMMB) 2020-2025 inclou una zona de baixes emissions (ZBE) per a les capitals de comarca i per a les ciutats amb més de 50.000 habitants.
Per la seva banda, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha explicat que el pla preveu que el nombre total de desplaçaments s'incrementi un 6% el 2025, amb una reducció del vehicle privat i un augment de la micromobilitat i transport públic.
El pla, elaborat per l'Autoritat del Transport Metropolità, abasta 12 comarques on resideix el 75% de la població de Catalunya.
En aquesta ocasió, el document inclou l'Anoia, el Berguedà, el Bages, el Moianès i Osona, que se sumaran a l'Alt Penedès, el Baix Llobregat, el Garraf, el Barcelonès, el Vallès Oriental, el Vallès Occidental i el Maresme que ja compten amb unes directrius comunes en mobilitat.
El pla es va començar a gestar el 2018 i compta amb una estimació pressupostària de 100 milions d'euros.
Des d'aleshores, va rebre centenars de propostes i al·legacions i els informes favorables d'organismes com el Consell de la Mobilitat, la Direcció General de Pressupostos o la Comissió Catalana de Trànsit i Seguretat Viària, entre d'altres, fins a la seva aprovació aquest dimarts per part del Govern.
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha explicat que l'aplicació de la ZBE en aquests municipis sorgeix també d'una "demanda mútua" i que en algunes localitats que no són capital de comarca ni tenen més de 50.000 habitants també ho havien requerit.
Quant a les previsions amb les quals treballa el document, hi ha un increment del 6% del nombre total de desplaçaments el 2025 respecte el 2017, que és l'any de referència.
El conseller Calvet ha explicat que l'objectiu és que es redueixi la xifra de desplaçaments en vehicle privats en valors absoluts i al mateix temps augmenti la micromobilitat.
Concretament, es treballa amb la previsió d'un augment de la quota modal del bus del transport públic del 17,6% (3,2 milions) fins al 20% (3,9 milions), mentre que el privat passi del 36,1% (6,7 milions) al 33,1% (6,5 milions).
Pel conseller, "pot semblar que les xifres són percentualment baixes" però traduït en nombre de viatges serien un augment de 700.000 desplaçaments diaris i de 200 milions anuals.
Això faria que el nombre de desplaçaments totals en transport públic s'enfilés fins als 1.200 milions de passatgers a l'any.
Quant a la font d'energia dels vehicles, la Generalitat i l'ATM esperen que el 13% dels turismes sigui d'emissions zero o molt baixes emissions (el 2017 representaven l'1,2%), que les furgonetes representin el 7,66% (davant el 0,22% del 2017) i que un de cada quatre busos sigui propulsat per energies netes (davant el 5,9% del 2017).
En definitiva, per Calvet, el pla de mobilitat representa un "punt d'inflexió" en el creixement del transport públic en detriment del privat, en l'ús de les energies alternatives i la reducció de les emissions que afecten el clima i la qualitat de l'aire.
Deu eixos amb 86 mesures
El pla està format per deu eixos d'actuació, que es distribueixen en 86 mesures, segons ha detallat el director general de l'ATM, Pere Torres.
El primer, un altre dels més destacats, hi ha la governança, on hi consten, entre d'altres, les previsions de fer vinculants els dictàmens que fins ara només eren orientatius i l'anticipació de la constitució del comitè d'emergència en el transport públic, que ja s'aplica des del març amb motiu de l'emergència sanitària.
Altres eixos giren entorn a les xarxes de mobilitat accessibles i segures, com l'elaboració d'un pla de vianants per als qui fan desplaçaments interurbans; altres formes de mobilitat "responsables i eficients" com és el transport a la demanda en zones on potser no es justifica tenir una línia de transport regular, punt en què Torres espera no entrar en conflicte amb el taxi o l'"ordenació i regulació" e la "miscel·lània" de transports, com els taxis, les VTC o els Vehicles de Mobilitat Personal.
Altres eixos són els dedicats a la logística arran de l'auge del comerç electrònic, com gestionar el transport cap als polígons industrials i d'activitat econòmica (aeroports, estacions, ports, centres hospitalaris..); la transició energètica i l'economia circular i la innovació de la mobilitat (vehicles autònoms i 5G).
La T-Mobilitat, al llarg del 2021
D'altra banda, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha recordat que els terminis de l'entrada en funcionament de la T-Mobilitat han quedat alterats per la pandèmia i que l'1 de gener no estarà a punt.
Segons Calvet, la Generalitat està treballant amb Som Mobilitat, encarregada de la seva implantació, per "refer el calendari", tot i que encara no ha pogut avançar cap data.
L'objectiu, ha dit, és que sigui al llarg de l'any que ve.
"Hi ha inèrcies de producció i de treball que acaben afectant més el que el període d'estat d'alarma o en el que l'activitat ha baixat", ha justificat.

Response: Aquest pla de mobilitat conté 86 mesures. Amb la implantació de regulacions com les zones de baixes emissions a les capitals comarcals i ciutats amb més de 50.000 habitants, l'objectiu és que incrementi el nombre de desplaçaments, però disminueixi l'ús de vehicles privats, augmenti la micromobilitat i l'ús del transport públic, i predominin els vehicles de baixes emissions.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Un inspector en cap de la policia espanyola ha reconegut aquest dimarts davant el jutge de Barcelona que investiga l'actuació de l'1-O que hi havia un centre de comandament del qual contínuament rebien ordres, però no ha especificat qui en formava part.
Així ho ha explicat l'advocat d'Irídia Andrés García Berrio, després de les declaracions com a investigats aquest dimarts d'un inspector, un subinspector i dos agents que van actuar a les escoles Mediterrània, Pau Claris i Pia de Sant Antoni.
L'inspector en cap ha defensat l'actuació policial i ha afirmat que s'enfrontaven a un "mur humà" i que es van trobar amb l'"actitud hostil" de les persones congregades als centres.
L'inspector també ha justificat un cop de porra a la cara d'una dona per part d'un agent i ha assegurat que en algunes ocasions es pot actuar així.
Segons ha explicat García Berrio, l'inspector ha reconegut que hi havia un centre de coordinació, conegut com a 'comandament d'unitat d'intervenció', però no ha especificat ni qui en formava part ni qui com es comunicaven, si bé s'ha entès que era per ràdio.
Amb tot, les comunicacions que s'haurien produït entre els comandaments d'aquest centre i els subordinats no s'han lliurat per a la instrucció.
Els policies que han declarat aquest dimarts no han aclarit si algú els va donar l'ordre de carregar contra les persones concentrades a les escoles.
Els investigats han respost a les preguntes del jutge, del fiscal i de les defenses, però no de les acusacions.
El que sí que han explicat és que havien rebut l'ordre d'actuar amb el criteri policial de "rapidesa" i "major celeritat" per retirar les urnes i poder sortir dels centres.
L'inspector també hauria assenyalat davant el jutge que es van trobar amb l'"hostilitat" i l'actitud "agressiva" de les persones concentrades a fora.
Per a l'advocada d'Irídia Marta Bolinches, aquesta afirmació és "especialment greu" perquè "ells mateixos fan referència a les seves comunicacions que l'actitud de les persones era pacífica".
L'inspector ha afirmat que es van trobar "un mur humà que impedia l'actuació policial" i que les persones feien servir paraigües amb aquest objectiu.
Quan miraven les imatges, el jutge ha puntualitzat que ell no veia que utilitzessin paraigües, segons han explicat els advocats de les acusacions.
Els advocats d'Irídia també han criticat que les gravacions de les càmeres unipersonals dels agents, que s'enregistren sense interrupcions, no hagin estat lliurades per a la investigació de forma íntegra.
Justificació del cop de porra a la cara
L'inspector ha justificat que un agent pegués una dona a la cara amb la porra, a l'escola Mediterrània.
"Depèn del nivell d'agressivitat, es pot colpejar a la cara", hauria afirmat l'inspector davant el jutge instructor.
Els advocats d'Irídia han titllat aquestes afirmacions de "molt greus" ja que donar un cop de porra al cap d'una persona "és antireglamentari i està prohibit" i consideren que s'hauria de suspendre de forma cautelar tant l'agent que colpeja com l'inspector que l'ha justificat.
Per la seva banda, el subinspector no s'ha reconegut en el visionat de les imatges com l'agent que colpeja la cara de la dona, si bé llavors ha hagut d'admetre que era un policia que es trobava molt a prop de la mateixa persona en una imatge d'un vídeo on se li veu el número d'identificació.
Sang o pintura
Quan se'ls ha demanat si hi havia persones ferides i amb la cara ensangonada, l'inspector en cap ha respost que no les van veure i que en van tenir coneixement més tard a través dels mitjans de comunicació, segons ha assenyalat Bolinches.
A més, l'inspector ha posat en dubte la sang i ha afirmat que no podien saber "si era sang o pintura".
El jutjat d'instrucció número 7 de Barcelona ha citat a declarar 24 agents i comandaments de la policia espanyola entre aquesta setmana i la propera per la seva actuació durant la jornada de referèndum.
Aquest dimecres declararan quatre agents més.

Response: Durant la investigació de l'actuació policial de l'1-O, un inspector de la policia espanyola ha confirmat l'existència d'un centre de comandament. Ha explicat que l'actitud agressiva de les persones als centres i l'ordre d'endur-se les urnes ràpidament justifiquen les actuacions violentes. Segons els advocats de les víctimes, es tracta d'unes acusacions molt greus.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La portaveu de JxCat al congrés espanyol, Míriam Nogueras, ha criticat que ERC faciliti la tramitació del pressupost espanyol “a canvi de res” pel fet d’haver renunciat a presentar una esmena a la totalitat contra el projecte.
“Junts no dóna els vots a canvi de res i res és el que han aconseguit aquells que els han donat xecs en blanc”, ha afirmat Nogueras avui a la tarda en el debat.
La portaveu de Junts ha defensat que la política és “útil si la practiques”, però que el posicionament dels republicans permet que el PSOE segueixi “amb aquesta prepotència”.
“No ens hem trobat un govern disposat a negociar de manera seriosa”, ha denunciat.
Per a Nogueras, l’actitud de l’executiu espanyol és una manca de respecte al catalanisme i ha lamentat que no hi hagi un mínim de propostes concretes per a Catalunya.
“Només hem trobat un decebedor mercadeig de titulars”, ha dit Nogueras, que ha lamentat que el govern espanyol té una “llarga llista d’incompliments”.
“Tots sabem que cap llei espanyola blindarà el català”, ha afirmat, sobre l’acord assolit entre ERC i el govern espanyol per evitar el blocatge a la tramitació dels comptes.
“Mentre alguns continuïn donant suport a canvi de res, mai s’asseuran a negociar de forma seriosa i sincera a Catalunya”, ha dit.
Nogueras ha criticat que “es vengui com un gran assoliment” la possibilitat que hi hagi quotes per al català a la llei audiovisual i ha lamentat que cada any el govern espanyol “humilia” i “enganya” als catalans.
Sobre, la diputada també ha argumentat que l’execució pressupostària a Catalunya és baixa.
“De cada 100 euros pressupostats només n’arriben 66, segons la mitjana dels últims deu anys”, ha dit Nogueras.
“Som a temps de fer pinya i passar a ser útils de veritat”, ha afirmat la portaveu, que ha reiterat que l’independentisme hauria de negociar conjuntament i “cobrar per avançat”.
La portaveu de la CUP, Mireia Vehí, ha defensat que pactar el pressupost amb el PSOE sembla que no és gaire útil perquè els socialistes “no compleixen els compromisos”.
Vehí ha opinat que és més útil l’esmena a la totalitat i ha criticat les estratègies d’ERC i JxCat.
“Per forçar a negociar el PSOE cal fer política comuna”, ha dit Vehí.
La diputada de la CUP ha instat els republicans, Junts i Compromís a fer “front comú” davant dels socialistes per defensar la ciutadania “davant les grans corporacions” o “fixar data per un nou referèndum”.
Per a la CUP, els comptes públics són “molt dèbils amb els de dalt i molt valents amb els de baix”.
“Falten mesures de fiscalitat suficients i de redistribució de la riquesa”.
Una altra crítica dels anticapitalistes al projecte és que asseguren que no té mesures prou valentes contra el canvi climàtic i aposten per una “transició verda només per a qui se la pot pagar”.
Durant el debat, Baldoví s’ha referit a l'”obtusa versió de l’apocalipsi” transmesa per part del PP i Vox i ha assegurat que votaran no les esmenes a la totalitat presentades per tombar els comptes públics.
“Dibuixen un món dantesc que només existeix a la seva ment escalfada i frustrada.
Són una oposició cridanera maldient i apocalíptica que els ciutadans estan farts”, els ha retret.
Segons Bel les dues formacions –a les que no ha citat- fan el joc als que volen “fer caure el govern per entrar a governar”.
“Jo que el PP i Vox presentin una esmena a la totalitat ho entenc perfectament”, ha dit, “però el motiu per què la presenten la resta de grups l’hauran d’explicar ells”, ha sentenciat entre aplaudiments dels seus diputats, i també dels d’ERC.
Bel ha pres la paraula al debat d’esmenes a la totalitat que culminarà demà.
Previsiblement el govern espanyol refusarà les esmenes a la totalitat amb el suport entre altres dels grups del PSOE, Podem, ERC, PDECat o Compromís.
El portaveu del PDECat ha reiterat que la seva formació votarà en contra les esmenes a la totalitat presentades, per permetre així la tramitació del pressupost espanyol per al 2022, però també ha advertit l’Estat que un cop s’aprovin els pressupostos té “la responsabilitat de la seva execució”.

Response: JxCat i la CUP critiquen ERC per donar suport al pressupost de Sánchez per al 2022 perquè aquest no compleix les seves promeses i no cobreix els interessos catalans. Pensen que d'aquesta manera Catalunya continuarà sent ignorada, sense opció a dialogar amb el govern espanyol i rebrà un finançament inferior al que se sol pactar, com fins ara.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El 21 de maig és previst que es constitueixin les corts espanyoles sorgides de les eleccions del 28-A.
Ara mateix encara no se sap com recolliran les actes, presencialment, els presos polítics que són parlamentaris electes: Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Raül Romeva.
El Tribunal Suprem espanyol encara no els ha autoritzat, però no ha fixat sessió aquell dimarts i a més el congrés espanyol i la policia han començat els preparatius per a la presència dels presoners a totes dues cambres.
Tot fa pensar que els cinc electes podran recollir les actes i, de retruc, deixaran de ser diputats al Parlament de Catalunya.
Però, una vegada autoritzats a recollir-la, com procedirà el Suprem?
Com pot afectar el desenvolupament del judici?
Podran assistir als plens i, especialment al d’investidura del president espanyol?
O els poden suspendre com va fer Llarena el juliol passat?
Una de les prerrogatives dels diputats del congrés espanyol és la immunitat.
L’article 71.2 de la constitució espanyola estableix que els diputats i senadors ‘només podran ser detinguts en cas de flagrant delicte.
No podran ser inculpats ni processats sense la prèvia autorització de la cambra respectiva’.
En aquest precepte, també recollit als reglaments del congrés i del senat, es basen els advocats Andreu Van den Eynde i Jordi Pina per a sol·licitar la llibertat dels presos perquè puguin recollir les actes i exercir els seus drets polítics en plenitud.
És per això que han demanat un suplicatori a ambdues cambres.
Sense el vist-i-plau del congrés i del senat, amb la llei a la mà, el judici s’ha d’aturar perquè la llei d’enjudiciament criminal estableix que s’ha de paralitzar qualsevol causa durant dies o setmanes mentre les cambres, en sengles comissions de l’estatut dels diputats, no resolguin –favorablement– els suplicatoris.
Sí.
Si el tribunal segueix els procediments establerts, el judici pot restar suspès mentre el congrés i el senat no resolen el suplicatori.
De fet, Marchena només ha programat sessions fins el 20 de maig, quan és previst que acabi la prova testifical; en canvi, fins ara el tribunal fixava un calendari mensual.
Tanmateix, el tribunal ha deixat temps a la fiscalia perquè presenti al·legacions als escrits de Van den Eynde i Pina abans de resoldre la situació dels cinc presoners electes.
La decisió pot condicionar tot allò que pot passar les setmanes vinents, tant el ritme del judici com la llibertat provisional i l’assistència dels presos polítics electes als plens.
Sí.
El jutge instructor de la causa contra el procés va suspendre els cinc diputats i el president Puigdemont emparant-se en l’article 384 bis de la llei d’enjudiciament criminal.
Llarena va permetre que deleguessin les funcions en un altre diputat, una possibilitat que solament van aprofitar Junqueras i Romeva, amb l’argument que el magistrat no podia alterar així la majoria resultant de les eleccions del 21-D.
Els cinc electes continuen processats per rebel·lió, i, tot i la irregularitat de la suspensió de Llarena, el Suprem podria demanar al congrés i al senat que votessin les suspensions de càrrecs públics dels cinc presos polítics.
Una votació a les comissions que suspengui els cinc presos electes pot originar una esquerda profunda en les possibles negociacions entre el PSOE i l’independentisme, probablement després del 26-M, amb vista a la investidura de Pedro Sánchez com a president espanyol.
Sánchez té més fórmules possibles per a ser reelegit, però si els socialistes voten a favor de les suspensions que pot demanar el Suprem, seria molt difícil que ERC i JxCat votessin a favor seu o s’abstinguessin.
A l’altra cara de la moneda, el PP, Cs, Vox i l’aparell mediàtic de la dreta pressionaran Sánchez perquè el PSOE actuï amb fermesa per suspendre els càrrecs públics dels presos polítics, si arribés el cas que el Suprem ho demanés.
Una estratègia, la de la dreta, amb l’argument de respectar la decisió del tribunal per a disminuir les possibilitats d’una investidura reeixida, tot i que els partits independentistes tindrien l’última paraula sobre com actuen si s’arriba a aquest extrem.
Cal tenir en compte que el reglament de les corts espanyoles, a diferència del del Parlament de Catalunya, no permet el vot delegat.
En conseqüència, la presència dels presos polítics als plens, començant per la sessió d’investidura de Pedro Sánchez, dependria de la voluntat del tribunal i de si abans ja han estat suspesos.
L‘article 82.2 sí que permet el vot telemàtic, però subjecte als casos d’embaràs, maternitat, paternitat o malaltia greu.
També hi ha la possibilitat que el Suprem habiliti un mecanisme no previst al reglament del congrés espanyol, tal com va fer Llarena amb la delegació de les funcions dels diputats suspeses en un altre membre del seu grup parlamentari.

Response: Després de les eleccions del 28-A, el 21 de maig s'han de constituir les corts espanyoles. Havent-hi parlamentaris electes que són presos, hi ha incertesa sobre els seus drets. És probable que Junqueras, Sànchez, Turull, Rull i Romeva puguin recollir presencialment les actes, però està en mans del Suprem decidir si paralitzar el judici mentre es resol el suplicatori.