Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El calendari de vacunació contra la Covid-19 presentat aquest dimarts pel govern espanyol preveu que els primers a rebre la vacuna seran els residents i el personal de les residències d'ancians, a més dels grans dependents que no estiguin internats; i en segon lloc, el personal sanitari.
La següent fase de vacunació començarà al març, i fins al juny Sanitat preveu vacunar tots els grups marcats com a prioritaris en el pla de vacunació.
Els criteris que valorarà Sanitat per decidir qui es vacuna abans són el risc de mortalitat, el d'exposició a la malaltia, el d'impacte socioeconòmic i el de transmissió de la malaltia.
En funció d'aquests criteris s'ha classificat la població en 18 grups per ordre de prioritat, si bé aquest dimarts només s'han anunciat els quatre primers.
El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, havia anunciat que l'objectiu era vacunar "una part molt substancial" de la població durant el primer semestre del 2017.
Aquest dimarts el ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha concretat que la previsió és vacunar fins al març almenys 2,5 milions de persones, les més vulnerables.
"L'important era estar preparats per quan arribin les dosis, i això hem fet", ha resumit Illa.
El Ministeri de Sanitat preveu que Espanya rebi en total 140 milions de dosis de vacunes; que en el cas de les tres vacunes creades fins ara, les de Pfizer, Moderna i AstraZeneca, necessiten una dosi doble.
Es tracta d'un nombre de dosis que gairebé duplica la població espanyola, però no se sap encara quan arribaran les vacunes de cada companyia.
coronavirus
Europa tanca amb Moderna la compra anticipada de 160 milions de dosis de la seva vacuna contra el coronavirus
La Comissió Europea autoritzarà aquest dimecres el sisè contracte amb farmacèutiques
En cas que sobrin dosis, es distribuiran en països de fora de la Unió Europea, segons ha explicat Illa.
El pla de vacunació preveu que no sigui obligatòria i anirà acompanyat d'un pla de comunicació per informar la societat dels beneficis d'aconseguir la immunitat contra el coronavirus.
Res decidit sobre les restriccions en Nadal
"La pandèmia està evolucionant de manera correcta, però encara està en nivells molt alts de transmissió", ha explicat Illa, que s'ha mostrat preocupat per si les trobades socials en Nadal augmenten els casos de coronavirus.
En aquest sentit, ha afirmat que no hi ha "res decidit" sobre les restriccions que estaran en vigor durant les festes nadalenques.
S'hauran de debatre en el Consell Interterritorial de Salut, ha dit.
coronavirus
El govern espanyol proposa limitar a 6 les reunions per Nadal i reduir el toc de queda per Cap d'Any
El pla colisiona amb el de la Generalitat, que preveu que tothom hagi de ser a les deu a casa i que amplia les trobades fins a deu persones de dues bombolles de convivència
Les paraules del ministre arriben el dia en què s'ha conegut l'esborrany de les indicacions del govern espanyol a les autonomies sobre les restriccions en Nadal.
En aquest text que encara no és definitiu s'advoca per ampliar el toc de queda fins a la una de la matinada els dies 24 i 31 de desembre; a més de limitar a sis persones les trobades socials; i es deixa en mans de les autonomies permetre desplaçaments entre regions.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: Presentat el calendari de vacunació contra la covid-19, on es prioritzen usuaris i treballadors de les residències d’ancians, grans dependents no internats i personal sanitari. Espanya rebrà 140 milions de dosis. Les mesures previstes pel govern espanyol per Nadal difereixen de les propostes de la Generalitat, quant a les trobades socials i el toc de queda en dates assenyalades.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, ha respost aquest dissabte a les declaracions de la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera, que s'ha mostrat favorable a un indult dels polítics presos si són condemnats i ho demanen.
"Des de Cs ho diem alt i clar: ni aforaments ni indults a polítics que han donat un cop d'Estat, ni tampoc pactes amb nacionalistes", ha sentenciat Arrimadas en l'acte 'Stop barreres lingüístiques' celebrat a Palma.
"Està parlant d'indultar els polítics que es van gastar diners destinats a polítiques socials per fer un referèndum il·legal?", s'ha preguntat en veu alta Arrimadas.
"Dels mateixos polítics que han trencat la convivència i que van fer fugir 4.000 empreses de Catalunya, senyora Cunillera?", ha insistit la líder de Cs a Catalunya, que considera que aquest seria "el següent pas" i un "nou pagament de la hipoteca de Sánchez" amb els nacionalistes per seguir a la Moncloa.
El portaveu de Cs al Parlament, Carlos Carrizosa, també ha criticat a través de les xarxes socials les paraules de Cunillera.
"Els privilegis com els indults als polítics que se salten les lleis s'han d'eliminar, no blindar-los perquè se n'aprofitin els que han donat un cop a la nostra democràcia i han trencat la convivència a Catalunya", ha piulat Carrizosa al seu compte de Twitter.
"L'hipoteca de Sánchez a la Moncloa són premis per al separatisme", ha sentenciat el portaveu de Cs al Parlament.
"El tribunal de la tesi de Sánchez era una xerradeta d'amiguets"
En paral·lel, Arrimadas també ha exigit al president del govern espanyol que "doni la cara" al Congrés per la seva tesi i no s'escudi darrera dels seus 'socis' nacionalistes.
"Si li salven la cara un cop més, demanarem una comissió d'investigació", ha avançat la líder de Cs a Catalunya i portaveu general de la formació taronja.
"M'agradaria saber a canvi de què els socis nacionalistes de Sánchez han impedit que vagi al Congrés a donar explicacions de la seva tesi, però nosaltres l'obligarem a comparèixer", ha insistit Arrimadas.
"Unes irregularitats a la tesi que no apunten només al plagi sinó a un tribunal que semblava més una xerradeta de diumenge d'amiguets", ha criticat la líder de Cs a Catalunya, que també ha aprofitat l'ocasió per alertar "del mimetisme entre el nacionalisme de València i Balears amb el de Catalunya".
"El que està passant ara en aquestes comunitats ja passava a Catalunya fa 15 anys", ha avisat Arrimadas.
"La semblança d'Armengol amb el nacionalisme català és espectacular i, si no es corregeix, si es segueixen cometent els mateixos errors, arribarem al mateix lloc", ha etzibat la portaveu de Cs.
Per tot plegat, Arrimadas ha defensat que Cs plantejarà aquesta setmana al Congrés una llei de garantia de la igualtat en l'accés i la promoció de la funció pública "per evitar que la llengua no sigui una barrera ni un requisit bàsic sense el qual no pots desenvolupar una tasca en la funció pública".
"Seria una eina fonamental per garantir la igualtat i la qualitat dels serveis públics arreu d'Espanya", ha afegit la líder de Cs a Catalunya.
"I un exercici d'intel·ligència estratègica per evitar que en d'altres comunitats passi el que està passant a Catalunya amb un moment d'inseguretat jurídica, de ruptura social i de diàspora de funcionaris", ha enumerat Arrimadas.
Per la seva banda, el diputat de Cs Congrés Toni Cantó ha denunciat que "Catalunya viu avui una situació molt greu" i que "a Balears o a la Comunitat Valenciana anem pel mateix camí".
"Nosaltres no som com el bipartidisme, no ens anem a doblegar davant el nacionalisme", ha indicat Cantó, que igualment ha anunciat Cs defensarà dimarts que ve al Congrés una proposició de Llei en la qual planteja que "el coneixement de les llengües cooficials en aquelles comunitats autònomes on hi ha una altra llengua a part del castellà no sigui un requisit exigible als que aspirin a una ocupació pública, sinó que es consideri com un mèrit".
"L'objectiu és obrir portes i que qualsevol professional pugui treballar en qualsevol lloc d'Espanya sense que la llengua sigui una barrera excloent", ha conclòs Cantó.

Response: Ciutadans nega el dret a l’indult als presos polítics. Arrimadas des de Palma, Carrizosa per Twitter i Cantó al Congrés no volen que els presos polítics gaudeixin d’indult, pretenen que les llengües cooficials només siguin un mèrit pels treballadors públics a les comunitats autònomes i demanen explicacions a Sánchez pel plagi a la seva tesi.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
En un moment de desorientació independentista -els dos principals partits tenen estratègies diferents, si bé això no ha estat obstacle per formar Govern- i amb una pandèmia que no acaba de remetre, els líders independentistes han buscat en la figura de Francesc Macià una manera de sortir de l'atzucac.
Com és tradició, una àmplia representació de la classe política i cívica del país ha passat aquest matí per la tomba del president de la Generalitat, mort avui fa 88 anys, per fer-hi l'ofrena floral de cada Nadal a Montjuïc.
Els partits han reivindicat l'"Avi" tant per encarar la reconstrucció post pandèmia com per avançar en l'horitzó nacional, i han aprofitat per criticar amb duresa les paraules d'ahir de Felip VI, que no va dir res de l'emèrit i va tancar files amb la Constitució.
El president de la Generalitat, Pere Aragonès, ha ratificat el compromís del Govern amb el llega de Macià, que ha definit com un "fil roig" que la Generalitat té present per afrontar l'etapa de "reconstrucció" que afronta el país.
Aragonès ha recordat que el president -mite fundacional d'ERC- va unir "la causa de la llibertat i la causa del procés".
Les paraules de Macià, ha dit Aragonès, han de servir per guia en un moment com l'actual, en què es veu "evident que la justícia social i el progrés col·lectiu necessiten de la "llibertat nacional".
Una representació de la mesa del Parlament, encapçalada per la presidenta, Laura Borràs, ha participat també de l'homenatge a Macià.
Borràs n'ha volgut honorar la memòria i ha recordat que "va proclamar la república catalana" i va "restaurar la Generalitat", i ha recordat que si avui la mesa pot fer l'ofrena floral és perquè els que en formen part són hereus "de la legitimitat d'aquelles institucions que Macià va restaurar i que van sobreviure a la dictadura, l'exili i la repressió".
ERC i Junts també han enviat representants a l'ofrena floral.
Per part republicana, Ernest Maragall ha dit que el partit que va fundar Macià és avui "la millor mostra" de com es governa el present i es prepara el futur d'un país.
Així, ha defensat la determinació de Carles Puigdemont, el seu partit i una majoria del país per "no renunciar a res".
Durant la seva intervenció, també ha deixat clar que no faria cap valoració del discurs de Felip VI.
Les entitats demanen unitat i reivindiquen Macià
El president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, ha demanat seguir treballant en la república davant del discurs del rei d'Espanya, en què, ha assegurat, "renuncia de totes totes a ser part de la solució del conflicte".
En l'acte d'ofrena a la tomba de Macià, ha dit que Felip VI no vol reconèixer la diversitat i la veu com un "atac" a la unitat de l'Estat.
Cuixart ha fet una "enèsima" crida a la unitat dels partits independentistes com a fórmula, ha remarcat, que portarà a la ciutadania a ser "lliures i iguals" tal com ho va "lluitar" el president Macià.
La presidenta de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC), Elisenda Paluzie, ha demanat que "l'audàcia i el patriotisme" del president Macià "inspirin" l'any 2022.
En una intervenció posterior a l'ofrena floral, Paluzie no s'ha referit al discurs del rei, a qui assegura que "fa anys" que no escolten.
El Consell per la República també ha participat de l'homenatge.
L'entitat s'ha erigit com a "ferma defensora dels valors republicans, de llibertat i democràcia que encarna la igura de Macià i l'exili".
"Lluitem per marxar d'aquest estat espanyol repressor", ha dit la presidenta de l'Assemblea de Representants del Consell, Ona Curto.
La pífia del dia
La pífia del dia l'ha protagonitzada l'Ajuntament de Barcelona.
"Avui fa 88 anys que el president de la Generalitat Francesc Macià va ser afusellat", diu la piulada.
Qui fou afusellat va ser un altre president de la Generalitat, Lluís Companys, i fa 81 anys.
Ràpidament l'Ajuntament ha esborrat i corregit el missatge, que ja es pot llegir correctament.

Response: La figura de Francesc Macià serveix per unir els discursos independentistes i recordar la seva lluita per la llibertat i la república de Catalunya. Representants de la classe política i cívica han homenatjat el president davant la seva tomba, quan es compleixen 88 anys de la seva mort. Alguns polítics han criticat el discurs de Nadal del rei Felip VI.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El cantant i compositor Alfonso de Vilallonga ha presentat aquest dilluns el seu nou treball 'Hors de Saison' en el marc del Festival Castell de Peralada Livestream.
Ho ha fet en primícia davant d'un públic reduït en una nit dedicada al sector turístic de la Costa Brava, un àmbit que ha quedat molt malmès a causa de la crisi de la covid-19.
Les muralles del Castell de Peralada (Alt Empordà) s'han convertit en l'escenari ideal per un espectacle que ha combinat música i sàtira, a través de petits monòlegs on el barceloní ha desplegat la seva faceta més teatral.
Tot plegat seguint la tònica de les nits anteriors, amb les mesures de seguretat en primer pla i amb una retransmissió en directe pels espectadors que ho han seguit des de casa.
El guardonat músic de cinema - guanyador d'un Goya i d'un Gaudí a la millor música per la banda sonora original de la pel·lícula 'Blancaneus' - showman i cantant Alfonso de Vilallonga, ha tornat una vegada més al Festival Castell de Peralada per presentar el seu nou treball 'Hors de Saison' (Fora de Temporada).
Es tracta d'un àlbum que format per cançons pròpies en francès i que vol convertir-se en un veritable 'Déjeuner sur l'herbe'.
D'aquesta manera, l'espectacle juga amb la vessant musical i teatral de l'artista, combinant els temes cantants amb petits monòlegs satírics.
Durant l'espectacle Vilallonga ha actuat acompanyat per Pau Figueres (guitarres), Juan Pastor (contrabaix), Rita Pagès (veu i trombó) i Iannis Obiols (piano), que han ajudat a teixir un ambient on la 'chanson' francesa s'ha convertit en la veritable protagonista.
De fet, des d'un bon principi l'artista ha avisat al públic: "avui no parlarem ni de política ni de coronavirus, avui farem música".
El treball de Vilallonga havia de sortir al mes de maig però a causa de la covid-19 no s'ha pogut presentar fins ara.
Un àlbum amb el qual l'artista pretén transmetre diferents "sentiments", però sobretot fer arribar a la gent una bona dosis "alegria i amor".
I és que per Vilallonga, la cançó francesa tracta precisament una mica d'això, una particularitat que l'ha fet "atemporal".
Segon el compositor, és un gènere que sempre "ha agradat" i que "agradarà" de ben segur també en un futur.
Durant aproximadament una hora, el músic i compositor, doncs, ha desplegat el seu repertori més complet, introduint també alguns temes en castellà.
Un recital que ha acabat entre forts aplaudiments dels assistents i una última cançó en anglès que ha volgut regalar al públic en la tercera nit de programació del festival altermpordanès, precisament, per "passar millor els dies foscos".
David Alegret, Sabina Puértolas i Chassol
El festival acollirà aquest dimarts l'actuació del tenor David Alegret, acompanyat al piano per Rubén Fernández Aguirre, que estrenarà 'Canticel', un homenatge a Josep Carner en el 50è aniversari de la seva mort.
D'altra banda, la soprano aragonesa Sabina Puértolas, també en duo amb Fernández Aguirre, interpretarà un programa amb cançons d'Albéniz, Granados, romances i àries d'òperes com 'Alcina i Rodelinda' de Händel, 'Il turco in Italia' de Rossini o 'Lucia di Lammermoor' de Donizetti, entre d'altres el pròxim 30 de juliol.
L'última de les actuacions, el 31 de juliol, la protagonitzarà el pianista i compositor francès Chassol.
Inventor del gènere 'ultrascore', presentarà per primera vegada a Catalunya el seu treball 'Ludi', un film musical inspirat en la novel·la 'Das Glasperlenspiel (El joc de les granisses)' de Hermann Hesse.
Un certamen diferent
El d'enguany s'ha convertit en un certamen ben diferent al dels anys anteriors, marcat íntegrament per la crisi de la covid-19.
Obligat a suspendre la seva 34a edició, el Festival del Castell de Peralada va ser batejat amb l'afegit de 'Livestream', ja que per primera vegada s'ha fet per streaming i de forma gratuïta.
En aquest sentit, només un limitat nombre de persones n'han pogut gaudir presencialment amb un aforament d'entre 70 i 130 persones a l'església i a les muralles del Carme, respectivament.
Els espectacles s'han dedicat cada dia a diferents col·lectius, com per exemple el dels sanitaris, el sector cultural o el del turisme.
Una celebració que ha anat portant alguns dels seus representants enmig d'uns protocols de seguretat ben presents en cada sessió.
Entre les mesures establertes, l'obligació de respectar la distància de seguretat o l'ús de la mascareta en tot moment.
De fet, el mateix director del festival, Oriol Aguilà, apuntava fa uns dies que mai abans s'havien vist obligats a gestionar "uns protocols similars".
Tot i això, malgrat les dificultats logístiques, el director també subratllava la gran "importància" de tirar endavant el format d'enguany, considerant que no deixar de ser una lluita "aferrissada" a favor del sector cultural del país.

Response: Alfonso de Vilallonga, cantant i compositor barceloní, presenta el seu nou treball, “Hors de Saison”, al Festival Castell de Peralada  dedicat al sector turístic de la Costa Brava. El "showman", guardonat per la seva música de cinema, combina peces musicals amb monòlegs satírics. Al festival s’han seguit els protocols de seguretat sanitària per poder tirar-lo endavant.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'ordenança del civisme de Barcelona ha servit bàsicament per perseguir els llauners a Ciutat Vella.
La regulació va entrar en vigor el gener del 2006, i la meitat del total d'1.256.663 denúncies que ha imposat la Guàrdia Urbana en 11 anys per incompliments de la norma han estat per venda ambulant d'alcohol i el "top manta".
A molta distància, les altres dues qüestions més penalitzades són consumir alcohol (24%) i orinar al carrer (7%).
Per districtes, Ciutat Vella ha concentrat el 53% de denúncies del conjunt de la ciutat.
Aquest balanç s'inclou en l'Informe sobre l'aplicació de l'ordenança des de la perspectiva dels drets humans, elaborat pels investigadors de la Universitat de Barcelona (UB) Cristina Fernández i Andrés Di Masso per encàrrec municipal.
De fet, les denúncies per venda ambulant no han parat d'augmentar gairebé mai.
I el 2016, el primer any sencer del govern d'Ada Colau, van assolir el rècord: 79.255.
El segon any amb més denúncies per aquest concepte va ser el 2014, l'últim complet de Xavier Trias, amb 75.237.
El 2006 només van ser 12.360.
El document, que aquest mateix divendres també han rebut els grups municipals, inclou una anàlisi qualitativa a partir de les opinions de 60 participants.
38 d'ells són d'operadors municipals –com ara dos agents de la Guàrdia Urbana seleccionats pel consistori- i 22 de col·lectius afectats per l'ordenança, com sensesostre, venedors ambulants, prostitutes, un nudista, skaters, músics al carrer i joves que fan "botellón".
Amb aquest informe es dona el tret de sortida del procés per revisar l'ordenança, una de les promeses electorals de BComú.
Una norma "desfasada": el cas de la prostitució
L'objectiu de Colau és graduar les sancions o substituir-les "per reduir l'efecte estigmatitzador" de la normativa, ha explicat als mitjans el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens.
A més, la norma ha quedat "desfasada", en opinió dels investigadors, ja que els temps han canviat, i amb ells la percepció ciutadana.
A més, l'aprovació a l'Estat de l'anomenada llei mordassa també ha fet que la norma barcelonina sigui més dura que la llei en alguns aspectes, com la prostitució.
Amb l'oferiment i demanda de serveis sexuals de pagament es dona una de les situacions estrambòtiques.
El 2007, l'any amb més denúncies per aquest concepte, es van elevar a 2.529, mentre que el passat només van ser 177 en compliment de la llei mordassa.
Si la Urbana multa ara meretrius és per desobeir un agent quan requereix que cessi la seva activitat, però no per l'ordenança.
Tot i això, "no aplicar l'ordenança no ha fet que la prostitució augmenti", segons Asens.
Asens assumeix les conclusions de l'informe, segons el qual l'ordenança del civisme ha intensificat l'estigma a col·lectius vulnerables: a un venedor ambulant se'l multa, però difícilment pagarà, i segurament no tingui un compte corrent per embargar-lo.
A més, falta claredat de quan s'ha d'imposar una denúncia, cosa que pot fer que a un barceloní el multin una setmana per una infracció de l'ordenança i la següent no tot i haver fet el mateix.
Un elevat nombre d'impagaments
L'elevat nombre de multes impagades és un bon indicador dels efectes de l'ordenança sobre els vulnerables.
D'entrada, només es tramiten el 70% de denúncies imposades –per motius com els recursos de les persones sancionades per evitar-les-, i només s'acaben pagant al voltant d'un 30% de les tramitades.
A més, en alguns àmbits, que se solen relacionar amb els col·lectius més vulnerables, no se'n paga cap o menys del 5%.
Amb dades del 2014, es van tramitar 26.381 sancions per venda ambulant, però només se'n van pagar 85 (el 0,32%).
Per estar vigilant al carrer i avisar els venedors si ve la policia, se'n van cursar 10.060, però només se'n van abonar 76 (0,76%).
En altres capítols no se n'ha pagat ni una, com les 211 imposades als netejadors de parabrises al carrer.
En la resta de casos, com la prostitució o dormir al carrer, els percentatges de pagament són testimonials.
Asens no descarta cap escenari sobre l'ordenança del civisme i, fins i tot, que pugui desaparèixer tal com està ara.
Aquest divendres ha evitat revelar quins elements afegiria o retiraria de la norma, però fa unes setmanes va avançar que el consistori estudia aprofitar la reforma de l'ordenança per incloure-hi una infracció vinculada a les accions d'odi contra els musulmans, com els insults i els assetjaments al carrer.

Response: Un informe de la Universitat de Barcelona exposa que els llauners de Ciutat Vella i el "top manta" s'emporten la meitat de les denúncies en 11 anys de la Guàrdia Urbana, sota l'ordenança del civisme. El consistori proposar canviar les sancions o graduar-les perquè la norma està desfasada i estigmatitza els col·lectius més vulnerables.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Els obradors de les pastisseries estan aquests dies a ple rendiment per elaborar les tradicionals mones de Pasqua.
La majoria de les vendes es concentraran entre divendres i el mateix dilluns de Pasqua.
El Gremi preveu vendre entre 800.000 i 900.000 mones a tot Catalunya.
A la demarcació de Barcelona se'n vendran entre 460.000 i 480.000.
Els pastissers tenen bones sensacions i preveuen un lleuger augment d'un 2% respecte el 2014.
Les famílies catalanes es gastaran de mitjana entre 40 i 50 euros per mona.
Tot i així, també hi haurà qui optarà per una peça "més elaborada i d'artesania" que pot arribar a valdre entre 70 i 80 euros.
Segons Elies Miró, la majoria de les mones continuaran ajustant-se al nombre de comensals.
"S'ha acabat allò de comprar pastissos grans", afegeix el president.
Els sabors continuen sent els de sempre.
Triomfaran els pastissos de fruita confitada, mantega i xocolata.
Tot i així, s'incorporen sabors nous a gust del consumidor, com ara la mousse de llimona.
Frozen
Els personatges de la pel·lícula Frozen seran els més sol·licitats per a guarnir les mones d'aquest 2015.
Miró subratlla que feia molts anys que no hi havia uns personatges estrella tan clars, com ho seran aquests dies les princeses Elsa i Anna de la història de Disney.
Girona "un xic més animada"
"La veritat és que la gent està un xic més animada, es mou més i sembla que l'abril serà un bon mes", afirma a l'ACN el president dels pastissers de les comarques gironines, Josep Costa.
A grans trets, des del sector esperen incrementar lleugerament les vendes arribant fins a les 135.000 o 140.000 mones venudes a la demarcació de Girona, unes 10.000 més que l'any passat.
Si més no, les primeres xifres ho assenyalen.
"A Girona ciutat aquest diumenge molta gent ja s'ha emportat la mona amb el Tortell de Rams", ha destacat Costa.
A més, la gran majoria de pastisseries han apostat per mantenir els preus d'anys passats.
Per exemple, una família de cinc membres podrà comprar una mona per només uns 20 o 40 euros.
"No hem volgut tocar res per poder vendre.
En aquest sentit, Costa ha subratllat que el gremi no passa pel seu millor moment a causa de l'increment de fleques que, a més de pa, ofereixen postres de poca qualitat a preus molt baixos.
"Nosaltres estem preparats, volem i necessitem fer de tot", ha ressaltat.
Mateix nivell de vendes, però mides cada cop més petites a Tarragona
A la demarcació de Tarragona, el Gremi d'Artesans Pastissers confia que enguany es mantindrà la xifra de 50.000 mones venudes al territori i, fins i tot, no descarta que el nombre es pugui acabar incrementant, tal com va succeir amb les vendes de tortells de Reis.
El vicepresident del gremi, Josep González, ha recordat que moltes pastisseries artesanes han hagut d'abaixar la persiana per la proliferació d'establiments que venen productes de "poca qualitat" i ha reivindicat l'elaboració tradicional dels productes de pastisseria.
González ha indicat que, un any més, els compradors encomanen mones cada cop més petites.
"Abans era habitual despatxar mones de sis quilos per a tota la família i, actualment, la més gran que ens encomanen és d'un quilo i mig", ha exposat.
Malgrat això, el portaveu dels pastissers tarragonins ha apuntat que els tarragonins cada cop compren figures de xocolata més elaborades.
Els forners lleidatans també encaren amb optimisme aquesta campanya de la mona i confien incrementar entorn d'un 5% les vendes de l'any passat.
Els Gremi calcula que es vendran a la demarcació unes 177.000 mones, unes 7.000 més que la darrera campanya, increment que el president del Gremi, Manel Llaràs, atribueix al fet que enguany el dilluns de Pasqua cau a principis de mes, quan el poder adquisitiu de les famílies és més elevat, però també a les previsions que apunten que farà bon temps, cosa que afavorirà que més gent surti a menjar la mona.
Els forners lleidatans aposten enguany per consolidar iniciatives endegades pel Gremi els darrers anys com ara l'elaboració de mones aptes per a celíacs, per a diabètics o la tradicional mona de Pasqua amb ou dur.
Com a novetat d'aquest any, des de el Gremi s'està organitzant una recollida de mones de pasqua per donar-les als menjadors socials de la ciutat de Lleida, perquè els col·lectius més desfavorits també pugin gaudir d'aquesta tradicional festa del dia de la mona.
Les previsions són poder repartir unes 450 de mona entre els usuaris dels menjadors socials.
Cal recordar que l'any passat els forners lleidatans ja van elaborar, amb la col·laboració de persones aturades majors de 45 anys, una gran mona de 40 metres de llarg, que també va anar destinada als usuaris dels menjadors socials de Lleida.

Response: Es calcula que es vendran més de 800.000 mones de Pasqua a Catalunya. Malgrat l'increment d'altres establiments que venen mones, de menys qualitat i a preus inferiors, el Gremi pastisser s'espera un augment de vendes respecte de 2014. Mantindrà els preus del darrer any i la mida dels pastissos, i els personatges més sol·licitats seran els de la pel·lícula Frozen.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
‘Peret, yo soy la rumba’, el documental de Paloma Zapata, tancarà dissabte el Festival In-Edit.
La directora de la cinta ha assenyalat, en una entrevista a l’ACN, que ‘Peret, yo soy la rumba’ és un recorregut biogràfic per la vida del músic, però ‘des del punt de vista d’un personatge molt peculiar, d’un home que va néixer en un entorn de pobresa dins el món gitano i va triomfar a nivell mundial’.
En un principi, Zapata es va plantejar fer entrevistes amb experts i periodistes, però se’n va adonar que faltava un punt de vista de l’entorn del músic i la seva idea va ser ‘donar veu al món gitano i que no fos un documental narrat des d’un punt de vista paio, sinó del punt de vista familiar i gitano’.
La idea del documental va sorgir quan Santa, la néta de Peret, va trucar a la porta de Paloma Zapata per tirar endavant una documental que abordés la rumba catalana ‘d’una forma diferent de com s’havia fet’ fins aquell moment.
Segons ha explicat la directora, Santa havia tingut una conversa amb el seu avi abans de morir i li havia expressat aquesta inquietud, i ella va entendre que Peret volia que es fes un documental.
Zapata ja coneixia a Peret des de feia uns anys perquè n’havia fet algun videoclip.
Aquest documental és ‘un retrat íntim i un homenatge’ a Pere Pubill Calaf, conegut amb el nom de Peret, amb la complicitat de la seva família i amics com Petitet, Justo Molinero o el seu sastre favorit del barri de Sant Antoni.
Al documental ‘Peret, yo soy la rumba’ apareixen diferents moments de la seva vida com els seus anys de joventut i venda ambulant a Calella, els seus grans èxits com ‘Borriquito’, les gires internacionals amb els seus ‘palmeros’, el Toni i el Huesos, les seves pel·lícules, l’augment imparable de la seva fama, el moment en què va deixar la música per ser pastor evangelista i el seu retorn a la música posterior, així com la seva relació amb la seva família.
Zapata ha explicat que el documental tracta de fer ‘una revisió per poder entendre a un home que al seu dia no es va arribar a comprendre del tot per certes coses que va fer’ com, per exemple, deixar la música de manera sobtada per ser pastor de l’Església Evangèlica o quan al final de la seva vida ‘semblava estar molt enfadat’ per la polèmica sobre qui havia creat la rumba catalana.
‘És un retrat d’un personatge molt famós que va ser desconegut i que intenta aclarir els aspectes més incompresos d’ell’.
‘Atrapat per vàries dualitats’
La directora del documental ha assenyalat que era un home atrapat en vàries dualitats: ‘entre el món gitano i el paio; entre la mentida perquè ve del món de la venda ambulant i després era un apassionat de la veritat i les grans veritats’, i ‘entre haver nascut en la màxima pobresa d’esquena a la societat i haver aconseguit certes comoditats’.
Ha assenyalat que la família de Peret està reivindicant alguns homenatges, però ha considerat que més que reconeixement, ‘falta comprensió’ perquè va ser una persona molt avançada a la seva època i en la seva forma de pensar: ‘Ell era un gran feminista i antiracista, i moltes de les seves cançons parlen d’aquests temes tot i que se’l va criticar per fer música intranscendent per a la diversió’.
‘Peret, yo soy la rumba’ és una coproducció de TV3 i La Fábrica Naranja.
Es projectarà dissabte a la Sala 5 de l’Aribau Multicines i diumenge a la Sala 1.
Aquest no és el primer documental sobre Peret que arriba a l’In-Edit.
De fet, el documentalista Carles Prats va estrenar la cinta ‘Cuchibiri cuchibiri’ el 2013, un any abans de la mort de Peret.
Un documental que s’endinsava en els orígens de la rumba catalana i n’explicava l’evolució a través de la figura del cantant.

Response: Pere Pubill Calaf (Peret), cantautor i guitarrista, va néixer entre gitanos, el món ambulant i la pobresa, i va passar d'un extrem a l'altre en adquirir fama mundial. Així ho mostra Zapata a "Peret, yo soy la rumba", un documental que intenta aclarir els aspectes de la vida d'un músic incomprès per molts, i que tancarà el Festival In-Edit.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L’Observatori contra l’homofòbia avisa d’un augment de LGBTI-fòbia a Catalunya durant els darrers mesos.
Segons dades fetes públiques en una conferència de premsa, entre els mesos de gener i setembre d’enguany han registrat un increment del 46,6% d’incidències LGBTI-fobes en comparació amb el mateix termini de l’any passat.
Enguany fins al 30 de setembre s’han registrat 214 incidències —que van des d’agressions físiques o verbals a amenaces, assetjament, tracte inadequat o discurs d’odi i exaltació de la LGBT-fòbia—, mentre que del gener a setembre de 2020 n’hi va haver 146.
De fet, les 214 incidències entre gener i setembre de 2021 ja són més de les que hi va haver durant tot el 2020, 189 incidències.
La víctima de l’agressió homòfoba a Girona: “No m’espanta.
No podem fer res més que denunciar perquè no quedi impune”
A causa d’aquest augment d’agressions LGBTI-fòbiques, el portaveu de l’Observatori contra l’homofòbia, Eugeni Rodríguez ha anunciat la creació d’un grup de treball dins de la comissió d’igualtat del parlament per cercar eines per combatre-ho, tot i que encara no s’ha formalitzat.
Rodríguez ha destacat la bona relació i coordinació amb els cossos policíacs i la direcció del Departament d’Interior a l’hora de tractar els cassos.
“Creiem que és bo, però és el que hauria de passar”, ha dit.
Per contra, ha dit que des del Departament d’Igualtat i feminismes no veuen que es faci una política clara per donar resposta a les incidències LGBT-fobes dins de l’administració: “Caldria una posició més proactiva.”
D’altra banda, ha fet balanç dels set anys des de l’aprovació de la llei contra l’homofòbia i ha explicat que veuen la necessitat d’harmonitzar la llei per adaptar-la als canvis jurídics que hi ha hagut des de llavors.
A més, ha dit que des de l’aprovació de la llei s’han registrat més de 1.000 incidències LGBT-fòbiques.
El coordinador general de l’Observatori, Christian Carrer, ha detallat el registre d’incidències des de començament d’any i ha destacat un augment d’incidències durant el mesos d’estiu, amb un pic de 48 incidències a juliol.
De fet, l’augment d’agressions LGBTI-fobes es va fer tant patent durant aquell mes que es van convocar manifestacions de rebuig.
El segon mes amb més incidències LGBTI-fobes ha estat setembre, que tot just hem tancat, amb 38 incidències, seguit de juny i agost, amb 26 cada mes.
El col·lectiu que més odi LGBT-fòbic ha rebut, i de lluny, ha estat el d’homes gais.
De les 214 incidències registrades enguany per l’Observatori contra l’homofòbia, 126 han estat denunciades per homes gais, el 58,9% del total.
El 14% (30 incidències) han estat contra persones trans i el 7,5% (16 incidències) contra dones lesbianes.
També s’han registrat 3 incidències contra bisexuals (1,4%), 1 contra una persona intersexual (0,5%) i 1 contra una que era heterosexual (0,5%), però que l’agressor el va atacar contra ell assumint que no ho era.
L’Observatori també ha registrat 33 incidències generalistes (15,4%), és a dir, atacs contra tot el col·lectiu com els atacs a la seu del Centre LGBTI de Barcelona.
Joan Carles Molinero: “La situació no és la que es va viure els anys noranta, amb grups que sortien de cacera”
Si s’observen les dades per tipus d’agressió o discriminació, es veu com les agressions verbals encapçalen el registre d’incidències d’entre gener i setembre d’enguany amb 67 agressions, el 31,3%.
Les segueixen el discurs d’odi i l’exaltació de la LGBT-fòbia —la majoria dels quals tenen a veure amb atacs a símbols i monuments de temàtica LGBTI—, amb 41 incidències (19,1%), i les agressions físiques, amb 31 agressions (14,5%).
El 13,1% són per asstejament (28 incidències) i l’11,7% per tracte inadequat (25 incidències).
L’Observatori contra l’homofòbia registra per separat l’assetjament escolar per orientació sexual i expressió de gènere, del qual s’han identificat 2 incidències, un 1% del total.
Podeu consultar a continuació el registre d’incidències:

Response: L'Observatori contra l'homofòbia afirma que, entre gener i setembre, hi ha hagut un augment del 46,6% d'actes LGBT-fòbics respecte del mateix interval de temps de l'any passat. La majoria han estat agressions verbals, el col·lectiu més afectat ha sigut el dels homes gais i s'han detectat més incidències als mesos d'estiu. El portaveu de l'associació busca com millorar aquesta situació.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Carril ciclista, pas per als vianants, dos carrils de circulació, zones enjardinades, pèrgoles per a donar ombres i un mirador sobre el riu Sec.
Així serà el nou pont sobre el riu Sec que connectarà l’avinguda de l’Alcora i el Raval Universitari a través de la prolongació del carrer Jesús Martí Martín.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, el regidor d’Ordenació del Territori, Rafa Simó, i la tinent d’Alcaldia del Districte Oest, Verònica Ruiz, han presentat avui aquesta nova infraestructura en la qual l’Ajuntament de Castelló invertirà 1,5 milions d’euros i que tindrà un període d’execució d’un any a partir de l’adjudicació de l’obra.
L’alcaldessa de Castelló ha destacat que es tracta d’una infraestructura amb “vocació de ciutat, que ajudarà a connectar barris i acostarà dotacions amb l’objectiu de millorar la qualitat de vida dels veïns i veïnes que viuen a un costat i a l’altre del riu Sec”.
A més, Amparo Marco ha subratllat que “la presentació d’aquest projecte suposa l’engegada de la major inversió de fons europeus en la història de Castelló gràcies a l’estratègia EDUSI cofinançada per l’Ajuntament i la UE a través dels fons Feder”.
Aquest pont també està arreplegat en el Pla General Estructural, un dels dos documents de planificació urbanística que integren el Pla General de Castelló i la versió preliminar del qual es preveu aprovar en el ple del pròxim 21 de desembre per a, a partir de gener, obrir el període d’exposició pública.
De fet, ha recordat Marco, “avui mateix la Junta de Govern Local ha donat llum verda a aquesta versió inicial, juntament amb el seu estudi ambiental i territorial estratègic i documents complementaris així com el seu pla de participació pública per al seu debat en ple i posterior submissió a participació pública i consultes”.
Marco ha reiterat la importància d’aquest projecte “per diverses raons.
Una d’elles, és que elimina la barrera urbanística que encara separa la zona Oest de la resta de la ciutat.
Una altra és la millora de la qualitat de vida que resideixen en la zona i, especialment, dels estudiants d’aquest costat del riu que diàriament acudeixen a l’institut.
I un tercer objectiu que s’aconsegueix és el de modernitzar la ciutat, fer-la més accessible i amb una mobilitat més sostenible”.
El regidor d’Ordenació del Territori, Rafa Simó, ha explicat que aquest nou pont, el projecte del qual ha rebut el vistiplau de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), es recolzarà sobre dos pilars situats a cada marge del riu amb una llum de pas o obertura –distancia entre pilars- de 40 metres de longitud sobre el jaç, tindrà una amplària de 13 metres i una altura sobre el riu de 6 metres.
“En la seua part més funcional, comptarà amb un carril bici, connexió per als vianants a través de vorera i dos carrils per a tràfic rodat, un per cada sentit de circulació, que s’acompanyaran de mesures d’ordenació del tràfic per a afavorir la prioritat del pas de residents i impedir que es convertisca en una ruta d’accés directe a la Universitat.
Perquè el que volem és que aquest pont facilite la vida als veïns del Raval Universitari, de l’avinguda de l’Alcora i de la resta de grups”.
Respecte a la part més urbanística, ha afegit Simó, es projecten pèrgoles per a dotar al pont d’àrees d’ombra, zones enjardinades, enllumenat i un mirador sobre la ribera del riu Sec, que l’Ajuntament de Castelló pretén convertir en un eix vertebrador ambiental, ciclista i per a vianants.
Finalment, el regidor ha apuntat que aquest nou pont també implicarà l’ampliació de la rotonda existent en l’encreuament de l’avinguda de l’Alcora amb la Quadra Saboner.
Quant a terminis, el regidor Rafa Simó ha informat que “la previsió és que les obres puguen concloure a la fi del primer trimestre de 2019”.
Per la seua banda, la tinent d’Alcaldia del Districte Oest, Verònica Ruiz, ha manifestat la seua “alegria” perquè “la presentació d’aquest projecte és la materialització d’una demanda manifestada en moltes juntes de districte”.
I ha afegit: “És un pont pensat per a les persones per a cosir els barris d’aquest microurbanisme que facilita la vida de veïns i veïnes, amb coses tan importants com facilitar el trajecte dels estudiants que acudeixen a estudiar a l’IES Bovalar”.
Cal recordar que l’Ajuntament de Castelló va adquirir per 440.000 euros fa quasi un any una parcel·la de 4.700 metres quadrats, situada entre l’avinguda de l’Alcora i el riu Sec, imprescindible per a poder executar aquesta actuació que millorarà la mobilitat, facilitarà la connexió ciclista i per a vianants entre l’avinguda l’Alcora i barris com Crémor, San José Obrer o el Grup Rosario amb el Raval Universitari.

Response: L'Ajuntament de Castelló vol invertir 1,5 milions per construir un pont sobre el riu Sec. Servirà per connectar l'avinguda de l'Alcora amb el Raval Universitari, millorar la qualitat de vida dels residents i estudiants, i fer la ciutat més moderna, accessible i sostenible. Tindrà un carril bici, voreres, dos carrils per als vehicles, zones verdes i un mirador.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Una agent gironina dels Mossos d'Esquadra ha interposat una querella als jutjats contra la Divisió d'Afers Interns per prevaricació i danys morals.
La policia, que treballa a la comissaria de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), té damunt la taula una sanció de quatre mesos sense sou ni feina per haver elevat el to a un superior.
Segons recull l'escrit de la querella, Afers Interns ha actuat de manera "arbitrària" a l'hora d'imposar-li la sanció i, a més, durant tot el procés li ha "menyspreat els drets" (entre d'altres, negant-se a traduir al castellà els expedients té oberts).
L'advocat de l'agent demana ara al jutjat que obri una investigació pels delictes de prevaricació i contra la integritat moral, perquè la policia –que és delegada sindical- ha patit "assetjament" i ha hagut de suportar "mofes i befes" dels seus companys.
L'agent que ha interposat la querella treballa al sector de Trànsit de la comissaria de Sant Feliu de Guíxols.
Afronta quatre mesos de suspensió de sou i feina perquè, segons ha resolt la Divisió d'Afers Interns (DAI), ha comès dues faltes greus.
L'una, el 28 d'abril de l'any passat.
I l'altra, just tres dies després, l'1 de maig.
Segons recullen els expedients, l'agent va alçar la veu a un sergent i, "de forma irrespectuosa", li va "exigir" un cotxe patrulla per poder anar a fer una classe d'educació viària a Palamós (Baix Empordà).
Això ja li va comportar un primer expedient.
L'altre deriva precisament d'aquest.
El dia 1 de maig, segons la DAI, la mosso d'esquadra "va incomplir ordres" i es va quedar a comissaria en comptes d'anar a fer un control d'alcoholèmia a la C-66.
Per tot plegat, la DAI proposa que se la suspengui "de sou i funcions" durant dos mesos per cadascuna de les faltes.
L'afectada, que és delegada territorial del sindicat CAT, atribueix els expedients a una "persecució" en contra seva.
L'agent assegura que ha estat "víctima" del seus superiors.
No entén per què se li va negar disposar d'un cotxe patrulla, que necessitava per fer la classe.
També sosté que el dia del control ningú li va dir que fos "d'obligat compliment" anar-hi, i que es va quedar a comissaria redactant una nota informativa sobre l'enfrontament amb el sergent.
"Arbitràries i injustes"
Com que l'agent considera que la sanció és desproporcionada, per això ha decidit portar Afers Interns davant dels tribunals.
Ha presentat una querella per delictes de prevaricació i contra la integritat moral contra els policies que van instruir els seus expedients.
D'entrada, l'agent sosté que durant el procés administratiu, se li van denegar de manera "sistemàtica" peticions que va fer.
Entre aquestes, que els expedients es traduïssin al castellà perquè el seu advocat és de Màlaga.
La querella al·lega que, legalment, Afers Interns "hi estava obligat per llei" i que, no fer-ho, ha generat "indefensió" a l'agent de Trànsit.
A més, l'escrit subratlla que tampoc s'han atès les peticions de notificació i que només s'ha rebut "un silenci menyspreable" com a resposta.
Per tot plegat, la querella conclou que Afers Interns ha "prevaricat de manera grollera" a l'hora d'imposar les sancions i que la suspensió de sou i feina es va dictar "sabent que contradeia de manera clamorosa i evident allò ajustat a dret".
"Sorna i mofa"
La querella també denuncia que, al llarg del procés, l'agent dels Mossos d'Esquadra ha patit danys morals i "humiliació pública" per part dels policies de la DAI que van instruir els expedients.
"Ha hagut de suportar un menyspreu evident contra la seva dignitat com a persona, patint un atac continu per part dels querellats", recull l'escrit, que també diu que tot el procés sancionador ha tingut com a conseqüència que l'agent s'hagi convertit "en objectiu de sorna i mofa" per part dels seus companys.
La querella explicita que aquestes "humiliacions" han derivat en "patiments físics i psíquics" de l'agent i li han comportat "sentiments de por, angoixa i inferioritat".
A més, l'escrit que s'ha interposat als jutjats ressalta que la situació s'agreuja perquè, com que aquestes "humiliacions" les han dut a terme "superiors jeràrquics", s'ha actuat amb abús de superioritat.
Per tot això, l'advocat de la mosso d'esquadra demana al jutjat d'instrucció que admeti a tràmit la querella i investigui els delictes als quals fa referència.
El lletrat sol·licita que es prengui declaració a l'agent, als policies d'Afers Interns, que s'adjuntin els expedients administratius a la causa i que, entre els testimonis, se citi el Director General de la Policia.

Response: Una policia de Girona ha presentat una querella contra la Divisió d'Afers Interns perquè li han suspès quatre mesos el sou i la feina. La DAI ha pres aquestes mesures perquè l'agent ha comès dues faltes greus, que ella nega i considera injustes. També denuncia que se li ha estat denegant qualsevol petició i que els querellats l'han humiliat.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La posició dins de Junts per Catalunya (JxCat) sobre la situació dels diputats processats -Carles Puigdemont, Josep Rull, Jordi Turull i Jordi Sànchez- no és granítica.
Segons diverses fonts del grup parlamentari consultades per NacióDigital, hi ha hagut intents previs a llarg de l'última setmana per tal de presentar un escrit de designació de substitut per als quatre electes.
Finalment, però, van ser avortats seguint l'estratègia jurídica que comanda Josep Costa, vicepresident del Parlament, proper a Puigdemont i amb pes específic dins del grup.
L'encarregat de fer els esborranys descartats de l'escrit de designació de substitut va ser Eusebi Campdepadrós, secretari primer de la mesa i cap de llista per Tarragona de la coalició liderada per Puigdemont.
Els esborranys comptaven amb el suport de membres del grup parlamentari considerats més propers al PDECat, però finalment no es van arribar a presentar.
L'estratègia de Costa, avalada per Puigdemont i materialitzada per Albert Batet, portaveu dels diputats de la coalició, ha passat per la presentació d'escrits de delegació de vot.
Una via que no era, segons ERC, la que s'havia pactat dilluns de la setmana passada al vespre.
Aquests moviments han provocat una crisi amb els republicans al Parlament, reconduïda a última hora.
Els esborranys de designació de substitut elaborats per Campdepadrós comptaven amb el suport de membres del grup parlamentari propers al PDECat
Els encarregats de presentar públicament l'acord han estat Eduard Pujol, portaveu parlamentari adjunt de JxCat, i Sergi Sabrià, president dels diputats republicans Han situat l'entesa com la manera de "garantir" la majoria independentista, i han indicat que l'estabilitat de l'executiu -que aquests dies ha trontollat arran de la commemoració de l'1-O i el fallit ultimàtum de Quim Torra a Pedro Sánchez- no està en joc en aquests moments.
Tots dos han volgut ressaltar l'excepcionalitat del moment, marcada per la presó i l'exili.
Un grup heterogeni
JxCat és un grup parlamentari format per 34 diputats que, a diferència de les etapes de CiU, no respon a les dinàmiques de partit a causa de la forta presència d'independents.
Alguns d'ells, com ara Toni Morral i Gemma Geis, estan fortament implicats en la construcció de la Crida Nacional per la República, el moviment que lideren Puigdemont, Jordi Sànchez i Quim Torra que es posarà en marxa el 27 d'octubre a Manresa.
També hi ha diputats, com és el cas d'Aurora Madaula i el mateix Morral, implicats en l'associació Junts per la República, que s'estructura al voltant de Sànchez, president de grup des de la presó de Lledoners.
La posada en marxa de la Crida, impulsada per Puigdemont, Torra i Sànchez, va provocar malestar dins del PDECat, que no té intenció de dissoldre's
A l'altra banda s'hi situen els pocs membres del PDECat que hi ha dins del grup, com és el cas de Marc Solsona o bé Lluís Font.
La formació nacionalista, per exemple, ha marcat distàncies amb la Crida Nacional per la República, que s'acabarà convertint en un nou partit després d'arrencar els procediment de registre fa tres setmanes a Madrid.
David Bonvehí -que dimecres es va veure a Palau amb Torra juntament amb Míriam Nogueras, vicepresidenta de les sigles nacionalistes- va enviar dijous passat un missatge als dirigents territorials assenyalant que en cap cas es "prescindirà" del PDECat.
Les relacions entre el partit i Puigdemont no han estat senzilles al llarg dels últims mesos, i aquest n'és l'últim exemple.
En el fons, a banda de la dinàmica parlamentària, la discrepància és també estratègica.
Un sector de JxCat insisteix que hi ha majoria per fer efectiva la República i aposten per una estratègia de confrontació absoluta amb l'Estat, però hi ha altres diputats -independents, però sobretot vinculats al PDECat- que sostenen que cal seguir aprofundint en el diàleg amb l'Estat arran de l'arribada de Pedro Sánchez a la Moncloa.
En aquest sentit anava una moció pactada amb el PSOE a Madrid, que finalment va ser retirada.
L'ultimàtum de Torra a Sánchez -finalment fallit- tampoc va caure bé dins dels grups parlamentaris independentistes a Madrid.

Response: JxCat no es posa d'acord en com actuar. Campdepadrós i membres propers al PDECat volien escollir substituts per als quatre diputats processats, tot i que s'ha seguit l'estratègia de Costa i s'han presentat escrits de delegació de vot. A més, hi ha qui, per fer efectiva la República, defensa una confrontació amb l'Estat i qui aposta pel diàleg amb Sánchez.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L’Ajuntament de Barcelona considera que la sentència del Tribunal Suprem espanyol sobre l’1-O i les declaracions dels vuit inspectors en cap de la policia espanyola com a investigats al jutjat d’instrucció número 7 marcaran l’evolució d’aquesta causa judicial.
Gairebé dos anys després dels fets, la instrucció ha fet un ‘salt qualitatiu’, ja que en les últimes setmanes i mesos l’Audiència de Barcelona ha rebutjat que s’investiguin diversos votants com demanava la fiscalia i l’Advocacia de l’estat, ha avalat que s’investiguin les ordres donades pels comandaments i ha reobert la majoria de peces separades, una per cada escola, arxivades pel magistrat instructor.
Per això, els advocats de l’Ajuntament esperen que la instrucció pugui estar acabada d’aquí a un any aproximadament.
La sentència del judici contra el procés del Suprem fixarà uns fets provats que podrien determinar fins a quin punt l’actuació policíaca d’aquell dia es considera que va ser desproporcionada i que va vulnerar els drets de reunió i de protesta.
Això pot afectar el possible futur judici contra els policies que van actuar a Barcelona.
Com diu Marc Serra, regidor de Drets de Ciutadania, el cas ‘es juga en dos taulells d’escacs independents però que s’influeixen mútuament’.
També ha influït en la causa la declaració de diversos testimonis davant del Suprem, com els d’alguns responsables policíacs, testificals que es podran aprofitar a la causa del jutjat barceloní.
El jutge exigeix al govern espanyol la informació sobre qui va ordenar les càrregues de l’1-O
Però la instrucció del cas també pot variar força segons què declarin els vuit inspectors citats com a investigats els propers 24 i 25 d’octubre.
Si assumeixen tota la responsabilitat de les ordres donades als seus subordinats, com va apuntar el tinent coronel de la Guàrdia Civil i coordinador de l’operatiu Diego Pérez de los Cobos, la investigació no afectarà gaires més comandaments.
Si, per contra, indiquen que ells van transmetre ordres rebudes de més amunt, l’acusació popular exercida per l’Ajuntament no descarta demanar la citació com a investigats de comandaments superiors.
El jutjat d’instrucció 7 té una causa principal i 27 peces separades, una per cada escola on va actuar la policia espanyola a la capital catalana.
Només una peça està definitivament arxivada perquè només hi va haver danys materials lleus: el CEIP Tomás Moro, de Nou Barris.
Inicialment el jutge instructor havia arxivat bona part de les peces per no poder identificar clarament els agents o en considerar que no havien actuat de forma desproporcionada.
Actualment quatre peces estan arxivades pel jutjat d’instrucció però l’Ajuntament ho ha recorregut a l’Audiència de Barcelona, que està pendent de resoldre el recurs.
Fonts municipals confien que l’Audiència reobrirà els quatre casos, com ja va fer amb altres 14 causes provisionalment arxivades pel magistrat instructor, al·legant que la protesta era legítima i, en canvi, l’actuació dels antiavalots havia vulnerat drets humans i els seus propis protocols de funcionament.
L’Ajuntament es mostra molt satisfet perquè l’Audiència ha acceptat la seva tesi, segons la qual ‘no pot ser casualitat que hi hagués tants ferits en tantes escoles diferents’, cosa que podria significar que hi havia ordres prèvies concretes que van emparar aquesta actuació policíaca.
Això va reobrir les peces arxivades i va permetre citar com a investigats els comandaments.
En concret, hi ha 50 policies investigats, el doble que fa un any, vuit dels quals inspectors que comandaven sobre el terreny els vuit equips d’antiavalots que van actuar a la ciutat, i alguns estan encausats per diversos fets en escoles diferents.
Se’ls investiga pels delictes de lesions, danys, coaccions, desordres públics comesos per funcionari públic, contra la integritat moral i contra els drets fonamentals.
En total hi ha un centenar d’agents identificats com a possibles agressors i l’Ajuntament ara vol començar a estirar el fil dels agents de la brigada d’informació, que van participar en el disseny del dispositiu i van ajudar a decidir quines escoles s’intentarien desallotjar.
Per la seva banda, Roger Español, que va perdre un ull per una pilota de goma, també està investigat per atemptat contra l’autoritat.
En total hi va haver uns 300 ferits.
Marc Serra ha lamentat el paper de l’Advocacia de l’estat espanyol, que defensa la majoria de policies, i sobretot de la fiscalia, per la seva actitud ‘activa’ per ‘obstaculitzar’ la investigació.
Per això, creu que la causa ha tirat endavant gràcies a l’impuls de l’Ajuntament i altres acusacions.
L’objectiu principal, diu Serra, no és només investigar els policies autors de les lesions als votants, sinó als que van dissenyar i dirigir l’operatiu.
‘Només així llencem el missatge de prevenció general perquè un dispositiu tan mal fet i amb efectes tan severs no es torni a produir a Barcelona ni contra els independentistes ni contra ningú’, ha afegit.
‘Ens hi juguem el dret a la protesta a l’espai públic’, opina Serra, que creu que cal posar límits a les actuacions policíaques.

Response: L'Ajuntament de Barcelona afirma que l'evolució de la causa judicial de l'1-O depèn de la sentència del Tribunal Suprem i les declaracions de vuit inspectors en cap de la policia espanyola. Té l'esperança que es reobrin els casos arxivats i es pugui determinar qui va donar les ordres d'actuació a la policia espanyola i quines van ser.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Després d'algun tímid intent per canviar el govern de Badalona al llarg del mandat, PSC i PP finalment es posen d'acord aquest 2018 per treure de l'alcaldia Dolors Sabater.
El socialista Àlex Pastor es investit amb els vots del PP de Xavier Garcia Albiol i de Cs, però es veu abocat a governar amb extrema minoria, amb només quatre dels 27 regidors del ple i a només un any de les pròximes eleccions municipals.
A Barcelona, bona part de l'actualitat gira al voltant de la lluita contra els narcopisos de Ciutat Vella i a l'octubre es culmina l'operació més gran feta mai a Catalunya contra aquesta xarxa.
El 2018 és també l'any del tancament de l'icònic restaurant Sant Pau de la xef Carme Ruscalleda, que posa un punt i seguit a la seva exitosa carrera.
17 de març: L'Ajuntament de Barcelona fa reprendre les obres dels túnels i la plaça de les Glòries, aturades l'abril de 2017 per diversos incompliments i endarreriments de l'antic adjudicatari.
Les obres s'adjudiquen ara en diferents lots a vàries empreses per evitar nous entrebancs.
23 d'abril: Fiscalia denuncia nou professors de l'IES Palau de Sant Andreu de la Barca i els acusa de delictes d'odi contra la Guàrdia Civil per presumptes comentaris a l'aula després de l'1-O, en un centre amb nombrosos alumnes que són fills d'agents del cos. El jutge de Martorell accepta a tràmit quatre dels casos i n'arxiva els altres cinc.
A l'institut, una trentena de professors demana a Ensenyament el trasllat a un altre centre.
20 de juny: Àlex Pastor (PSC) és escollit nou alcalde de Badalona i fa govern amb només quatre dels 27 regidors del ple, a només un any de les eleccions municipals.
El PP de Xavier Garcia Albiol i Cs li regalen els seus vots perquè pugui prosperar la moció de censura amb què es vol desbancar de l'alcaldia Dolors Sabater (Guanyem) pel seu posicionament independentista.
2 de juliol: L'Audiència Nacional condemna els principals acusats del cas Pretòria: set anys de presó per a Luis Garcia, cinc anys i vuit mesos per a Muñoz i un any i onze mesos per a Alavedra i Prenafeta per les operacions urbanístiques de Santa Coloma de Gramenet, Badalona i Sant Andreu de Llavaneres.
21 de juliol: La Zona Hermètica de Sabadell ja és història.
Park Paladium, la darrera discoteca que quedava oberta, abaixa la persiana d'acord amb el Pla especial de regulació d'usos recreatius al barri de Gràcia de Sabadell que va entrar en vigor el mes de maig de 2016.
20 d'agost: Els Mossos d'Esquadra abaten un home que pretenia assaltar la comissaria de Cornellà de Llobregat, armat amb un ganivet i al crit d''Allahu Akbar' (Alà és gran).
La investigació posterior va confirmar que es tractava d'un fet aïllat sense vinculacions amb el terrorisme jihadista.
La família de l'home va denunciar l'agent que el va abatre, però el jutge va acabar arxivant la causa contra la mossa.
27 d'octubre: La xef de Sant Pol de Mar Carme Ruscalleda tanca el restaurant Sant Pau, amb tres estrelles Michelin, després de trenta anys de servei.
La cuinera plega en un moment àlgid de la seva carrera però no es jubila.
Manté els projectes de Japó i Barcelona i dedicarà més temps a la Cuina Estudi.
29 d'octubre: Més de 700 agents dels Mossos d'Esquadra despleguen un operatiu policial a Ciutat Vella i desmantellen la xarxa de narcopisos més gran que hi ha hagut mai a Catalunya.
La investigació iniciada el 2016 es culmina amb la detenció dels 58 membres d'una banda dominicana molt violenta.
Al llarg de l'any es continuen fent altres petites operacions antidroga i la policia calcula que encara hi ha actius una vintena de punts de venda de droga.
11 de novembre: L'estació de metro de Can Peixauet, a Santa Coloma de Gramenet, és l'escenari d'una agressió sexual en grup.
Quinze joves okupes ataquen una noia i apunyalen la seva parella.
Hi ha dos menors.
Al final, només cinc ingressen a presó acusats dels fets.
20 de novembre: Un tren de Rodalies descarrila a l'altura de Vacarisses per l'esllavissada en un talús i provoca un mort i 49 ferits.
El servei no es torna a reprendre amb normalitat fins al 22 de desembre.

Response: 2018 ha estat un any marcat per la moció de censura a Badalona, el tancament del restaurant Sant Pau de Ruscalleda i el desmantellament de la xarxa de narcopisos més gran de Catalunya. També destaquen la represa de les obres a Glòries, la denúncia a uns professors per delictes d'odi i el descarrilament del tren de Rodalies a Vacarisses.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Els editors de llibres de text han alertat que la digitalització és "una necessitat" de cara a la planificació del proper curs i les incerteses provocades pel coronavirus.
Així ho ha explicat a l'ACN el president de la comissió del llibre de text del Gremi d'Editors de Catalunya, Antoni Garrido, qui ha descartat un transvasament majoritari del llibre de text al digital però sí veu previsible i necessari un "ús més intensiu" de la llicència digital que de forma gratuïta ja porta el llibre en paper.
Tant Garrido com el director de Vicens Vives, Albert Vicens, afirmen que la distribució està "en suspens" i que afronten una situació "difícil", en paraules de Vicens.
La previsió és un retard de fins a un mes i mig en la campanya comercial.
La digitalització de les escoles i les famílies ha estat un dels temes clau en la formació telemàtic imposada arran del confinament per la crisi del coronavirus.
Aquesta mateixa crisi ha generat moltes incerteses sobre com serà el curs vinent i tot fa preveure que no hi haurà un inici de curs normal.
Des del tancament de les escoles el passat 13 de març, les editorials han treballat per a oferir a escoles i famílies els seus continguts digitals per acabar el curs de manera telemàtica.
Això ha anat acompanyat d'una tasca formativa, telemàtica, per part d'aquestes editorials.
Garrido reconeix un "increment important del trànsit" en totes les editorials ja que la "gran bossa" d'escoles continua fent servir majoritàriament el llibre en paper.
Webinars i videoconferències han estat alguns dels recursos que han habilitat les editorials perquè docents i famílies tinguessin les claus necessàries per adaptar-se a la nova realitat.
Garrido ha reconegut però que hi ha famílies i escoles que no ho han pogut fer perquè no disposaven dels mitjans necessaris.
Davant d'aquesta nova situació, les editorials estan promocionant les eines digitals de cara al propers curs.
En aquest sentit, Garrido ha considerat que la incertesa i la possibilitat que no es pugui estar presencialment a l'aula en algun moment obliga les escoles a apostar més decididament pel món digital.
"El responsable d'una institució educativa que no estigui pensant que la digitalització no és una opció sinó una necessitat, o és un boig o un insensat", ha manifestat.
A més, ha apuntat que un eventual tancament per un rebrot seria "no tan traumàtic" com el d'aquest curs si les escoles s'han dotat d'aquests materials digitals.
Des de Vicens Vives, Albert Vicens ha explicat que aniran adaptant tots els materials a les necessitats educatives "segons com s'organitzi el curs escolar".
Ha afegit que disposen d'una oferta tant en paper com en digital "completa" que permetria organitzar el curs escolar però ha reconegut que el que és més complicat és fer les adaptacions per treure el màxim benefici educatiu segons quin sigui el format d'ensenyament que s'acabi aplicant al setembre.
En aquest sentit, ha afirmat que la majoria de materials estan concebuts per a l'educació presencial i que si aquesta no és possible i ha de ser en línia o semipresencial s'han de fer les adaptacions pertinents per poder planificar degudament el curs.
Tot i això, ha garantit que no hi haurà problemes en quant a continguts.
Vicens ha reconegut que el futur s'augura "complicat" per a tota la societat i que les editorials també s'han d'adaptar a situacions futures "difícils".
"Portem amb les escoles tancades dos mesos i mig, les llibreries també tancades, i les editorials, com tots els sectors, estem patint la situació", ha manifestat.
Ha afegit que ara per ara s'estan organitzant "sobre el què pot passar però no exactament amb la certesa de què passarà".
Retard en la planificació i la compra
La incertesa que hi ha encara però està fent que les comandes i les vendes dels llibres de text vagi amb retard.
Garrido ha explicat que hi intervé tant el fet que les escoles hagin estat tancades i encara no s'hagi abordat el tema però també que les botigues tampoc havien pogut obrir.
En un curs habitual, entre maig i juny els editors comencen a servir comandes i els pares comencen a comprar els llibres un cop finalitza el curs escolar.
Ara, els editors preveuen que tot s'endarrereixi i que les vendes es concentrin entre l'agost i el setembre.
De fet, ells també s'han hagut d'adaptar i aquesta tasca comercial s'està fent de manera telemàtica, quan tradicionalment es feia de forma presencial en fins a un 90% dels casos.
D'altra banda, Garrido ha explicat que estan en "constant contacte" amb el Departament d'Educació i que s'aniran adaptant al que les autoritats decideixin.
Entre d'altres, ha explicat que volen desenvolupar continguts perquè els alumnes puguin "recuperar part del currículum que han pogut perdre" durant aquest curs.

Response: El tancament de les escoles i la incertesa de com serà el pròxim curs escolar arran del coronavirus fa patir les editorials un retard en les comandes i vendes de llibres de text. Els editors expliquen que la digitalització és fonamental en aquests moments. Amb tot, se seguiran adaptant a la situació i oferiran material digital i en paper.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Nuet ha recordat des de la cambra catalana que precisament són els jutges els que han de garantir aquests drets després de declarar al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) per uns suposats delictes de desobediència i prevaricació.
El secretari tercer de la mesa del Parlament ha alertat en aquest sentit que "jutjar les accions dels diputats en seu parlamentària pot anar contra drets fonamentals que els jutges han de garantir".
I ha recordat que l'article 20 de la carta magna espanyola el protegeix a ell com a diputat a la vegada que l'obliga juntament amb la "resta de poders públics" a garantir que totes les idees puguin ser expressades sense censura.
La independència, causa del procés judicial?
El diputat de CSQP també ha recordat que durant la seva declaració al TSJC, la magistrada instructora, María Eugenia Alegret, l'ha interromput quan ell ha expressat "jo no sóc independentista, sóc demòcrata".
Nuet també ha explicat que ha declarat que no podia evitar la votació de la resolució sobre el referèndum perquè l'anàlisi previ de la mesa sobre de la resolució sobre el referèndum s'havia de limitar a verificar-ne la "congruència" amb el discutit prèviament.
"En el debat de política general tots vam parlar de referèndum i per això era congruent que es presentessin resolucions sobre el referèndum", ha exposat.
Una imatge d'unitat
Banderes estelades, republicanes i comunistes han conviscut durant la mobilització per acompanyar Nuet fins a les portes del TSJC.
El líder d'EUiA ha aprofitat que a la concentració hi havia tant dirigents independentistes com representants dels "comuns" per reclamar "unitat" de tot el sobiranisme.
"Catalunya parla amb moltes banderes; el país somnia en molts colors.
Si som un sol poble serem invencibles", ha proclamat just quan ha sortit del tribunal.
Ha afegit que, tot i ser dirigents que pensen diferent sí llegeixen "de la mateixa manera la democràcia".
El 12 de maig va ser el torn del vicepresident primer de la mesa, Lluís Corominas, i la secretària quarta, Ramona Barrufet.
Com ha passat en les anteriors declaracions dels membres de la mesa, una comitiva de diputats sobiranistes, membres del Govern i les entitats han acompanyat Nuet fins a la porta del tribunal a primera hora del matí.
L'ANC, Òmnium i l'AMI han fet convocatòria, de la mateixa manera que ho han fet des de l'espai dels "comuns" i des de Catalunya Sí que es Pot, que també han estat presents quan ha calgut acompanyar els altres membres de la mesa que pertanyen al grup parlamentari de Junts pel Sí.
La Fiscalia va excloure Nuet inicialment de la querella que sí que afectava la resta de membres sobiranistes de l'òrgan de govern de la cambra catalana només pel fet de no ser independentista.
El diputat, però, va denunciar que es tractava d'una querella per "discriminació ideològica intolerable" perquè ell havia fet exactament el mateix que la resta de membres de la mesa encausats.
Finalment, el TSJC va considerar "lògic" que també fos investigat.
Els arguments de defensa dels membres de la mesa
Durant la seva declaració al tribunal a principis de maig, Forcadell i Simó van apel·lar a la inviolabilitat dels diputats amb l'objectiu de deixar en no-res la investigació, en mans de la magistrada instructora María Eugenia Alegret.
La inviolabilitat és una prerrogativa de la qual disposen els diputats per no ser jutjats per les seves idees o el sentit del seu vot.
També Corominas i Barrufet van demanar "responsabilitats" als tribunals i a la Fiscalia per "vulnerar" la seva inviolabilitat.
De poc va servir.
Una interlocutòria del tribunal va concloure que aquest principi no és aplicable en aquest cas perquè els diputats són inviolables pels seus vots i les seves opinions en l'exercici del càrrec, mentre que a aquestes dues diputades no les investiga per això, sinó pels presumptes delictes de "prevaricació i desobediència greu" al TC.

Response: Nuet, acusat de desobediència i prevaricació, ha declarat al TSJC i ha dit que havia de votar en la resolució sobre el referèndum per ser coherent amb el que s'havia debatut. També ha remarcat que els jutges han de garantir el dret a la llibertat d'expressió. Inicialment, Nuet estava exclòs de la querella, però ho va titllar de discriminació ideològica.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El govern municipal de Barcelona aposta per una reforma de l’avinguda Meridiana amb un carril menys per sentit, de quatre a tres, amb més arbrat i superfície verda i un carril bici pel centre.
Aquesta és una de les quatre propostes que l’executiu ha plantejat per al tram entre Aragó i Fabra i Puig durant la reunió de la Taula de Participació de la Meridiana, formada per associacions veïnals i col·lectius que conflueixen a l’avinguda, així com per diverses entitats de ciutat, els districtes de Sant Martí, Sant Andreu i Nou Barris i els diferents grups municipals.
La idea del consistori és que la taula consensuï una solució final entre desembre i gener per tal de començar les obres a principis del 2018.
El govern municipal ha fet les primeres propostes de reurbanització per pacificar l’avinguda i aconseguir que deixi de ser una ‘autopista urbana’, a la Taula de Participació de la Meridiana.
S’implementaria un carril bici central de 6,7 metres i s’augmentaria l’arbrat (550 unitats més) i la zona verda (24.000 metres quadrats).
En aquesta primera part de l’operació s’hi destinarien 9,2 milions d’euros.
Quan estigués enllestida i s’hagués adaptat el trànsit a la nova configuració de carrils, s’eliminaria el de sortida, amb un cost de 2,3 milions.
La previsió és enllestir la primera fase en aquest mandat.
A més, ha remarcat que els seus costos són ‘assumibles’ pel consistori, ja que no es toca l’ample de la vorera.
Com compensar la reducció de carrils
En aquest supòsit, l’Ajuntament ja ha estudiat un paquet de mesures complementàries vinculades al trànsit que caldria desenvolupar conjuntament amb altres institucions amb l’objectiu d’oferir alternatives, redistribuir el flux de trànsit i gestionar els efectes que comporta disposar d’un carril menys.
Pel que fa a la congestió, Barcelona ja hi ha treballat en altres grans artèries de la ciutat, reduint el trànsit d’entrada un 30% a les Glòries, en un 15% a la Diagonal i en un 21% a la Gran Via des de la plaça Espanya a la plaça Universitat.
Aquests canvis responen a obres de millora i a la incorporació de carrils bus.
Les altres alternatives: manteniment dels quatre carrils
Les altres tres alternatives que ha estudiat l’Ajuntament no redueixen el nombre de carrils, però sí que els ajusten.
La primera suposaria deixar l’amplitud de les voreres com està i incorporar un carril bici central de 4,5 metres.
No s’incrementa l’arbrat.
Una segona reduiria les voreres i ajustaria la mida dels carrils, afegint un carril bici més ampli, de 8,5 metres, i augmentant l’arbrat en 550 unitats.
L’última també reduiria les voreres, ajustaria la mida dels quatre carrils però els redistribuiria: hi hauria una calçada central amb dos carrils per sentit i dues laterals amb dos carrils cadascuna.
El carril bici, de 3,6 metres, seria central i es plantarien 550 arbres més.
En el marc de la Taula de la Meridiana, a més d’aquestes propostes per al tram entre Aragó i Fabra i Puig, també s’estudiaran mesures a desenvolupar en la resta de trams compresos entre Fabra i Puig i el pont de Sarajevo i en l’àmbit de l’avinguda que concorre per les dues Trinitats, Vallbona, Torre Baró i Ciutat Meridiana.
En qualsevol cas,
En paral·lel, a més de la reflexió oberta sobre la reforma de la secció de la via principal, també es faran intervencions a una sèrie de nodes transversals al llarg de l’avinguda per reduir l’efecte barrera entre barris.
L’Ajuntament també està avançant en la implementació de mesures a curt termini per millorar la seguretat i la mobilitat de la Meridiana que s’executaran entre finals d’any i el primer semestre del 2017.
L’avinguda Meridiana travessa setze barris i hi viuen més de 370.000 persones.
Hi transiten 90.000 vehicles privats cada dia i la creuen transversalment 9.765 persones.
Hi ha un total de 25 escoles situades al seu voltant i s’hi ubiquen dinou equipaments de proximitat.

Response: La Taula de Participació de la Meridiana ha plantejat propostes per reurbanitzar el tram entre Aragó i Fabra i Puig de l'avinguda. El govern municipal de Barcelona ha donat suport a l'opció d'eliminar un carril per sentit, i afegir més zona verda i un carril bici de 6,7 metres al tram central. La idea és començar les obres el 2018.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'Audiència de Girona jutja, des de dimarts, l'exdirector de la sucursal bancària que aleshores Caja Madrid (actualment Bankia) tenia al carrer Emili Grahit de Girona i a dos socis d'una immobiliària acusats d'estafar immigrants.
Després de la declaració dels denunciants i de l'agent dels Mossos d'Esquadra que es va encarregar de la investigació, aquest dijous a la tarda ha estat el torn dels acusats.
Els tres s'han negat a respondre a les preguntes de les acusacions particulars i només han contestat a la fiscal i a les defenses.
Els acusats han assegurat que tots els moviments bancaris que es van fer i el cobrament de comissions tenien el vistiplau dels compradors de pisos.
El primer a declarar ha estat l'exdirector de la sucursal.
Ha explicat que ser el màxim responsable de l'oficina entre els anys 2002 i 2007 i que va conèixer els altres dos acusats cap a l'any 2004, quan van començar a portar-li clients.
"A Caja Madrid teníem un producte estrella, que cobria el 100% de la hipoteca, més despeses", ha explicat.
Per això, diu, arribaven molts compradors que no tenien estalvis i volien que el banc cobrís el global de la despesa.
Segons ha detallat l'exdirector, quan arribaven els clients i començaven a tramitar la documentació, els hi detallaven quant costava el pis, quins diners servien per cobrir despeses i, també, que retirarien una quantitat de diners en efectiu del seu compte corrent que servien per pagar, per exemple, una part en negre per al venedor i la comissió de la immobiliària.
"Era un pagament acordat i explicat", ha assegurat.
Les acusacions particulars sostenen que els acusats es van conxorxar per fer aquestes retirades de diners en efectiu sense consentiment dels clients i, després, s'ho repartien a parts iguals.
"Això no és veritat, jo no m'he quedat mai res", ha afegit l'exdirector.
Segons assegura, els diners en efectiu els retirava davant dels hipotecats i també donava el sobre de la comissió als socis de la immobiliària amb el seu consentiment.
"Ho fèiem a la notaria després de signar tota la documentació", ha explicat.
També ha afegit que, tot i que els hipotecats eren d'origen immigrat i alguns tenien problemes amb l'idioma, els hi explicaven una vegada i una altra totes les condicions i sovint venien amb un compatriota que feia d'intermediari i s'encarregava de traduir-ho tot.
Ingressos d'una herència
L'exdirector ha ressaltat que pot "justificar perfectament" l'aparició d'ingressos en efectiu al seu número de compte i que no té res a veure amb estafar a cap client.
"En poc temps es van morir el meu sogre, la meva sogra i l'àvia de la meva dona, vam vendre unes propietats i part ho vam cobrar en B, jo vaig anar fent petits ingressos d'aquests diners", ha justificat
"Fins i tot els hi donàvem factura quan cobràvem les comissions", ha assegurat un dels treballadors de la immobiliària que ha detallat que el cobrament dels honoraris un cop comprat el pis estava pactat des del principi amb els clients.
"Els hi dèiem que els hi buscaríem pis i que nosaltres cobraríem en funció de la taxació i de la feina que féssim, ells hi estaven d'acord", ha declarat l'acusat.
"Sabien perfectament que no treballàvem gratis", hi ha afegit l'altra acusada.
Segons han exposat, habitualment treballaven amb tres entitats bancàries i sempre cobraven seguint el mateix sistema.
Del total d'hipoteca concedida, acordaven amb els clients quina seria la seva comissió i es retirava en efectiu.
"Sempre cobràvem en metàl·lic", han dit.
En la seva primera declaració a comissaria i al jutjat, els dos socis de la immobiliària va incriminar el director de l'oficina bancària.
Han exposat que van "mentir" perquè un agent dels Mossos d'Esquadra els va "coaccionar" i "amenaçar".
"Em va tenir 48 hores sense dormir, i em va dir que si ell volia, no tornaria a veure les meves filles, al final vaig fer tot el que ell em va dir que fes", ha descrit l'acusada, que assegura que aquest agent estava "obsessionat" amb l'aleshores director de la sucursal de Caja Madrid.
Temeritat i mala fe
Després de les declaracions dels acusats, les acusacions particulars han modificat els seus escrits en el tràmit de conclusions.
La fiscal no acusa perquè no veu indicis de delicte.
Les acusacions particulars han fet algunes modificacions però continuen acusant els processats de delictes d'estafa, apropiació indeguda o falsedat documental.
El magistrat que presideix el tribunal els hi ha recordat que només poden acusar d'un delicte d'estafa perquè els altres s'han descartat durant la instrucció.
Tot i això, ho han mantingut.
Això provoca que les defenses, els lletrats Manel Mir i Carles Monguilod, sol·licitin al tribunal que imposi les despeses processals a les acusacions particulars perquè consideren que actuen amb "temeritat i mala fe processal" demanant unes penes de presó que no són objecte de judici.
Les defenses demanen l'absolució.
Divendres faran els informes i el judici quedarà vist per a sentència.

Response: L'Audiència de Girona està jutjant l'exdirector d'un banc de la ciutat i dos socis acusats d'estafa. En aquell moment Caja Madrid tenia un programa que cobria tota la hipoteca i les despeses. Els acusats han defensat que tot el que feien estava explicat i acordat amb els compradors de pisos, la majoria immigrants. Els lletrats de la defensa demanen l'absolució.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha animat a no quedar-se amb la imatge de repressió i resistència en relació als fets de l'1-O, "sinó amb la imatge de victòria".
El president, moments abans de descobrir la placa de la rebatejada Plaça U d'octubre de Sant Cugat (Vallès Occidental), ha reivindicat que en el referèndum de l'1-O "per primera vegada Catalunya va guanyar".
"Guanyarem, serem lliures, els presos sortiran, els exiliats tornaran i no es processarà ningú, no acceptarem les sentències", ha assenyalat Torra.
"Tingueu tota la confiança", ha demanat als centenars de persones que omplien l'àgora.
Abans que comencés l'acte, s'ha viscut un moment tens entre els participants de la marxa per la República, que entraven a la plaça, i una quarantena de persones amb banderes espanyoles que els han increpat fent sonar xiulets i crits a favor d'Espanya i la seva unitat.
"Fins ara sabíem què era fer un Tortosa, i ara ja sabem què es fer un Sant Cugat", ha assenyalat el president Quim Torra per encetar el seu parlament durant l'acte d'inauguració de la Plaça de l'U d'octubre de Sant Cugat.
"Contra els crits, nosaltres la paraula; contra els xiulets, cançons; contra les bronques, nosaltres l'alegria".
D'aquesta manera, el president ha resumit el que ha passat aquest diumenge al vespre en un dels centres neuràlgics de la ciutat.
La visita de Torra a Sant Cugat ha començat a la tarda, a l'Ajuntament de la ciutat.
Allà, després d'uns parlaments dels representants de l'ANC i Òmnium, la marxa per la República s'ha disposat a emprendre el camí fins a la nova Plaça de l'U d'octubre, l'antiga Plaça del Rei.
El recorregut ha transcendit sense incidents pels carrers i places del municipi, fins que la marxa ha entrat a l'àgora, molt a prop de la zona del monestir.
Precisament, des de la muralla del monestir, una quarantena de persones, abillats amb banderes d'Espanya i pancartes que resaven lemes com 'La Espanya Viva os llevarà a los tribunales' o 'Puigdemont a prisión", els ha començat a increpar.
Ràpidament, diversos membres dels CDR han desplegat una gran pancarta on es podia llegir: 'Torra.
Ni un pas enrere.
El poble està a punt.
I vosaltres? 1-O Ni oblit ni perdó".
La pancarta, situada estratègicament, s'ha col·locat a l'alçada dels espanyolistes, de manera que el missatge els impedia veure la plaça.
Durant uns minuts, els dos bàndols s'han llançat crits i s'han xiulat intensament.
Un cop començat, però, els assistents a la inauguració de la plaça s'han girat per atendre l'acte, mentre que el grup amb banderes espanyoles ha seguit xiulant i intentant fer boicot.
Al cap d'una estona, abans dels abans dels parlaments de l'alcaldessa i el president Torra, el grup ha decidit dissoldre's i abandonar l'espai que ocupaven.
Durant l'incident, tres furgones dels antidisturbis dels Mossos d'Esquadra han aparegut a la zona.
"Un país alegre que surt a defensar els seus drets"
Torra ha destacat que "aquest és el país que m'estimo".
"Un país alegre, que surt al carrer per defensar els drets civils, socials i nacionals que estan amenaçats, també els d'aquells que xiulaven", ha destacat el president.
El cap de l'executiu ha dit al públic que cal "exigir" als governants, "perquè en aquest procés d'independència us heu guanyar la llibertat i la sobirania".
"Sou vosaltres els que ens esteu empenyent", ha assenyalat, i ha afegit que no es farà "ni un pas enrere".
Torra ha demanat "defensar aferrissadament la llibertat que us heu guanyat".
"Que ningú abarateixi el vostre somni" ha afegit.
"Nosaltres som tan culpables com els que estan a la presó"
Sobre el judici als processats per l'1 d'octubre, el president Quim Torra ha dit que no es poden acceptar les sentències.
"Això voldria dir que acceptem que és un delicte", ha reblat.
"Nosaltres som tan culpables com ells, i jo no em sento culpable d'haver entrat a la meva escola per defensar poder votar", ha assenyalat Torra.
"Estic orgullosíssim de l'1 d'octubre", ha sentenciat.
El president també ha dedicat unes paraules a la comunitat educativa.
"No tenim res més important que els temples de saviesa que són les escoles", ha dit Torra.
Dirigint-se als professors, el president ha dit que vol que sentin que el govern està al seu costat, i als joves, que sentin que Catalunya és el país pel qual es lluita, "perquè puguin viure en un país lliure".
De la seva banda, l'alcaldessa de Sant Cugat, Carmela Fortuny, ha explicat que per la ciutat, substituir la placa és molt simbòlic.
No només s'honora tot allò que va significar l'1-O, sinó que també es simbòlic "perquè es deixa enrere un estat monàrquic caduc".
"Marxem cap al futur", ha afegit la batlessa.
Al final de l'acte, el president Torra, l'alcaldessa de Sant Cugat, Carmela Fortuny i representants de les entitats sobiranistes i els CDR, tots junts, han descobert la placa de la plaça.

Response: El president de la Generalitat va celebrar ahir a Sant Cugat la marxa per la República, que finalitzava amb la inauguració de la plaça de l'U d'octubre (antiga plaça del Rei). Abans de l'acte inaugural, gent amb banderes espanyoles va venir a increpar cridant i xiulant. Torra ha recordat l'1-O com una victòria i ha animat els independentistes.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El 29 d’octubre del 2014, a pocs dies de la consulta del 9-N, el diari El Mundo va publicar una informació contra l’aleshores batlle de Barcelona, Xavier Trias.
Titulava: ‘Investiguen un compte de 12,9 milions de Xavier Trias a Andorra’ .
La signaven Eduardo Inda, Esteban Urreiztieta i Fernando Lázaro.
Trias es va querellar contra el diari i va demostrar que aquella notícia era falsa, era una difamació filtrada al diari espanyol a pocs dies del 9-N.
Doncs bé, el diari Público ha publicat avui un nou lliurament de l’enregistrament de les converses conspiratives entre el ministre de l’Interior, Jorge Fernández Díaz, i el director de l’Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso, que ahir va comparèixer al parlament dient que no havia fet res malament.
En aquesta part de la conversa es pot comprovar que fou Daniel de Alfonso qui va oferir la informació falsa sobre el suposat compte corrent de Trias a Andorra a Fernández Díaz, i que tots dos eren conscients de la manca de proves de la informació.
Era el 16 d’octubre del 2014; tretze dies després apareixia publicada la informació a El Mundo.
En la part de la conversa filtrada avui, se sent com diuen…
Daniel de Alfons: A mi m’ha arribat una informació, però no la tinc contrastada.
T’ho dic, no t’ho havia de dir.
Si és una cosa que jo no tinc clar, no la tinc clara, per tant … Però m’han dit que Xavier Trias té un compte a l’estranger amb al voltant de 12 milions d’euros.
I un germà seu també.
Jorge Fernández Díaz: I el seu germà.
DA: De vint milions.
JFD: Tenia… ho sé.
DA: Això és el que jo sé però no tinc cap dada que ho acrediti.
Això és un comentari de cafè, que m’ho expliquen.
És que, ministre, com el que no sé si el que volen és destruir-me o no, m’arriba un comentari així i jo, o m’ho dónes per escrit o no investigo res.
Ara no sé si coincidirà amb això …
JFD: I a tu aquesta informació que t’ha arribat… Xavier Trias en pot saber res?
DA: Xavier Trias no sap ni això, ni això.
JFD: És clar, és que això a Xavier Trias… Vaja, és demolidor per ell.
DA: A mi, a mi, ministre, això és com el que t’he dit d’en Duran, prenent cafès amb gent, uns vénen…
JFD: I això circula per Barcelona?
DA: 24 anys de magistrat, 33 jutges ficats en la carrera judicial preparats per mi, sense cap màcula per així dir-ho i els tres d’oficina, em fan tenir contactes en Guàrdia Civil, els Mossos, la Policia, entre periodistes, entre advocats … Jo prenc cafè amb qui em crida per prendre un cafè, sigui dels bons o dels dolents.
Jo vaig a escoltar.
JFD: És que això circula en ambients restringits.
DA: És mala cosa que circuli, és mala cosa que circuli si es va a fer una operativa.
Jo no ho tinc a l’oficina, t’ho dic.
De fet, quan m’ho has preguntat és pel que t’ho he dit, perquè, si no, no t’ho hagués dit perquè no deixa de ser un comentari de cafè.
D’una persona que sí que pot tenir accés a això o li pot haver arribat de primera mà, però per a mi és un comentari de cafè.
JFD: De cafè.
DA: En el seu moment em va arribar un comentari de la filla secreta d’Artur Mas i això després va resultar que no era veritat.
Una filla secreta que si era aquí, a Madrid, i que cobrava 3.000 euros al mes que venien amb la subvenció que la Generalitat li donava.
Era tant com dir: “Artur Mas està pagant el sou de la seva filla, però no ho està pagant ell.
Ho està pagant la Generalitat “.
Després això no, no era veritat.
Però també m’ho van dir, però jo m’ho callo i faig la meva fichita …

Response: El diari Público ha difós l'enregistrament d'una conversa on el director de l'Oficina Antifrau, De Alfonso, deia al ministre de l'Interior, Fernández Díaz, que l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, tenia un compte a Andorra de 12,9 milions, tot i que no tenia proves. Tretze dies després d'això, El Mundo publicava la falsa notícia, dies abans de la consulta del 9-N.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Luis Bárcenas, extresorer del PP, ha estat condemnat a dos anys de presó per haver pagat en diner negre la reforma de la seu del partit.
La decisió prové de l'Audiència Nacional, encarregat de jutjar una de les múltiples carpetes sobre corrupció que tenen obertes tant Bárcenas com la formació que lidera Pablo Casado.
El tribunal també ha condemnat el PP com a responsable civil subsidiari de l'extresorer, i conclou que la caixa B de la formació ha quedat suficientment acreditada en tot el procés.
Sobre els papers de Bárcenas, que recollien anotacions sobre la comptabilitat paral·lela del partit, l'Audiència Nacional considera que "com a document comptable no té valor en la seva integritat", però que "s'ha d'entendre que recull alguns esdeveniments que són reals o versemblants en tant que han estat corroborats amb altres proves".
La sentència considera provat que les obres de la seu del PP es van pagar en negre i conclou que Bárcenas va ser cooperador necessari d'un delicte continuat de falsedat comptable en concurs amb un delicte contra la Hisenda pública relativa a l'impost de societats de 2007 d'Unifica en relació de concurs medial amb un delicte continuat de falsedat en document mercantil.
Tanmateix, li aplica atenuant per confessió.
El tribunal imposa una multa a Bárcenas d'1,2 milions d'euros.
La sentència també condemna l'arquitecte d'Unifica Gonzalo Urquijo i la seva sòcia Belén García a dos anys i nou mesos de presó i multa de 2,6 milions d'euros.
En canvi, absol als altres dos acusats, l'exgerent del PP Cristóbal Páez i a la sòcia d'Unifica Laura Montero.
Confessió prèvia amb dard a Rajoy
Haver confessat prèviament el funcionament del finançament irregular dels populars no ha servit a Bárcenas per esquivar la condemna.
Fan tan sols uns mesos, al febrer, va remetre un escrit a la Fiscalia Anticorrupció, en el qual detallava les males pràctiques i situava en l'ull de l'huracà l'expresident Mariano Rajoy.
Va triturar la comptabilitat B del PP sense saber que jo en conservava una còpia", assegurava Bárcenas.
En aquest cas, la utilització del verb "triturar" no és gratuïta ni una figura retòrica: l'extresorer explicava que Rajoy va posar en una trituradora de papers els documents que acreditaven la caixa B del PP.
Ho va fer sense saber que l'extresorer n'havia guardat una còpia.
Els anomenats "papers de Bárcenas", publicats al diari El País fa uns anys, detallaven el sistema de pagaments existent dins la formació conservadora i quins eren els seus beneficiaris.
Hi apareixia la plana major del PP, inclòs Rajoy.
Corrupció
Bárcenas confessa: «Rajoy va triturar la comptabilitat B del PP sense saber que jo en tenia una còpia»
L'extresorer assegura que el partit es va finançar de manera irregular entre el 1982 i el 2009 i detalla tots els dirigents de la formació que van rebre diners en metàl·lic en sobres
"Porto privat de llibertat gairebé quatre anys i mig, i aquesta situació fa que un pensi en els errors que he pogut cometre en la vida, en el mal que he pogut inferir a la societat fruit d'una Espanya en la qual tot valia.
Soc conscient d'aquests errors i del dolor infringit a la meva dona i al meu fill.
Un patiment del qual no són mereixedors.
Totes aquestes circumstàncies m'han portat a presentar aquest escrit i oferir la meva col·laboració amb la justícia", argumentava Bárcenas en l'escrit dirigit a Anticorrupció.
Com funcionava aquesta caixa B?
L'extresorer n'aporta detalls.
"Es nodria amb caràcter general de donatius o aportacions efectuades per persones relacionades amb empreses beneficiàries d'importants adjudicacions públiques.
Aquests donatius es feien amb lliuraments en metàl·lic que es feien directament a Álvaro Lapuerta [també extrersorer], i jo estava present en algunes d'elles. (...)
Lapuerta era la persona designada per posar en coneixement -si fos el cas- a el ministre que fos competent en raó de l'obra o servei a què pogués afectar la concreta adjudicació pública", indicava.

Response: L'Audiència Nacional ha condemnat a dos anys de presó l'extresorer del PP, Bárcenas, Urquijo i García per finançar il·legalment la reforma de la seu del partit. Tot i haver presentat Bárcenas un escrit a Anticorrupció per col·laborar, on acusa Rajoy, detalla el funcionament de la caixa B del PP i parla dels sobresous del partit, la condemna ha estat inevitable.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Exercicis adaptats a través de Twitter o grups de rehabilitació per videoconferència.
Els fisioterapeutes de l'hospital de dia de malalties nerodegeneratives del parc hospitalari Martí i Julià de Salt (Gironès) s'han adaptat a la pandèmia i han buscat fórmules perquè els pacients puguin mantenir l'estat físic des de casa.
Des del compte de Twitter 'Fisioneuroenconfinament' @fisio_e, l'equip del centre sociosanitari proporciona als pacients exercicis per poder fer al domicili amb l'objectiu d'evitar la inactivitat durant el període de confinament.
Es tracta de pacients en situació d'immunodepressió que de moment encara no poden assistir al centre a causa la covid-19 per motius de prevenció.
Els exercicis estan dirigits al manteniment del seu estat físic, to muscular i equilibri i estan adaptats a les diferents diversitats funcionals.
Els seguidors poden traslladar-hi als professionals les seves preguntes o suggeriments i els administradors de la xarxa social, professionals del dispositiu, els donen resposta.
Al mateix temps, els assisteixen telefònicament o per videoconferència des de les diferents especialitats de l'hospital de dia.
En total, han fet més de 500 seguiments en dos mesos.
Aquesta setmana també activen els grups de rehabilitació per videoconferència.
L'hospital de dia de malalties neurodegeneratives i dany cerebral adquirit és el dispositiu de referència a la regió sanitària de Girona en la neurorehabilitació de les persones afectades per aquestes malalties, amb alteracions biopsicosocials i amb possibilitats de dur a terme un tractament que millori la seva qualitat de vida.
El servei està dotat amb 25 places i l'atén un equip de professionals multidisciplinari que s'ocupa de tractar, en diferents àrees, els objectius terapèutics específics que formen part d'un tractament global per millorar la qualitat de vida de les persones ateses.
L'equip està integrat per professionals de diferents disciplines: metge rehabilitador, psiquiatra, psicòleg, neuropsicòleg, fisioterapeutes, terapeuta ocupacional, logopeda, dietista, treballador social i auxiliars d'infermeria.
L'equip treballa coordinadament amb les diferents especialitats mèdiques que tracten les diferents patologies.
L'hospital de dia va atendre l'any passat 284 persones.
El diagnòstic més prevalent dels pacients atesos va ser l'esclerosi múltiple (38%), seguit de les malalties agrupades sota el diagnòstic de Parkinson (19%), patologies vasculars cerebrals (8%), miopaties, epilèpsia i les tumoracions cerebrals (2%).
La mitjana d'estades per pacient va ser 30.
L'any 2019 es van realitzar, en conjunt, 13.390 tractaments.
Atenció especialitzada
L'hospital de dia s'estructura per àrees d'atenció.
Des de l'àrea mèdica rehabilitadora es fa el control mèdic del pacient ingressat, amb una valoració dels tractaments en relació amb la discapacitat deguda a la malaltia, i altres valoracions específiques, si el pacient les requereix.
Des de l'àrea de fisioteràpia tracten les funcions motores i sensitives i proporcionen l'ajuda que necessita el pacient per mantenir la màxima autonomia.
L'hospital també disposa d'una àrea de nutrició.
Des de l'àrea de psicologia tracten els processos d'acceptació i adaptació al diagnòstic i a les seqüeles que les diferents patologies comporten i, també, treballen la prevenció i tractament de les alteracions emocionals i conductuals, a través de les intervencions individuals, familiars o grupals.
El servei disposa d'una àrea de teràpia ocupacional que treballa amb el pacient les deficiències cognitives, amb l'objectiu d'aconseguir un major grau de funcionalitat i d'autonomia.
Per la seva banda, el neuropsicòleg fa la valoració de les funcions cognitives alterades del pacient afectat, per programar, a partir d'aquí, el pla de rehabilitació cognitiva, segons el nivell i les característiques individuals de cada persona.
Amb la teràpia recreativa reforcen altres disciplines rehabilitadores, amb la finalitat de motivar l'usuari i promoure la seva autonomia personal des de la vessant lúdica.
També disposen d'un logopeda per al tractament de les alteracions de la veu, la parla, el llenguatge i deglució.
Finalment, l'àrea de treball social sanitari ajuda als pacients en les necessitats socials i familiars que puguin tenir per evitar les situacions de risc i d'exclusió social.

Response: Arran del coronavirus, els fisioterapeutes de l'hospital de dia de malalties neurodegeneratives de Salt han decidit publicar exercicis a Twitter per mantenir l'estat físic dels seus pacients i fer els grups de rehabilitació per videoconferència. L'hospital és un centre de referència en neurorehabilitació a Girona i treballa en diferents àrees per millorar la qualitat de vida dels pacients.