Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
La festa de Sant Joan, que a l’hemisferi nord s’escau pel solstici d’estiu, se celebra arreu de maneres molt diferents.
Però malgrat la diversitat de la festa, hi ha alguns costums que es repeteixen en punts del planeta molt allunyats, com ara els rituals de fertilitat que tant es fan al Midsommer escandinau com a la celebració de la nit de Sant Joan a Veneçuela.
O la creença que durant aquesta nit l’aigua purifica, un costum que tant es fa a Puerto Rico com a la costa gallega, amb banys al mar, o als països de tradició eslava, amb els jocs d’aigua que es fan per la festa d’Ivan Kupala.
Això ha portat l’antropòleg Roger Canals a demanar-se, en un capítol del llibre La nit de Sant Joan a Barcelona, si la nit de Sant Joan és una festa local o global.
Reflexiona que hi ha tantes festes de Sant Joan com persones que hi participen, perquè cadascú té la seva experiència personal i íntima.
Però alhora, Sant Joan és una festa que fa mil·lennis que se celebra i la segueixen moltes cultures del món, sobretot als països de tradició cristiana.
Explica que l’antiguitat de la festa va lligada a la celebració del solstici d’estiu i que és un ritual de pas.
‘Les societats arcaiques tenen una concepció cíclica del temps i per això fan servir aquests rituals com un element de connexió, un pont, entre dues etapes.’
Afegeix que si mirem la nostra societat actual, trobem restes d’aquests rituals antics en els funerals, com a traspàs entre la vida i la mort, i en determinats aniversaris, com quan se celebren els divuit anys i l’entrada a l’edat adulta.
Però el punt més interessant del capítol és quan desgrana les diverses celebracions de la nit de Sant Joan que es fan al món i en què es poden veure tot d’elements comuns.
Així, el foc és el protagonista indiscutible de la nit, sobretot en forma de foguera.
Se’n fan als països eslaus; a la península escandinava, on es cremen uns troncs pelats molt llargs; al Quebec, on per Sant Joan es fa la festa nacional; a Polònia i Hongria; a les Festas Juninas de Portugal… A més, en tots aquests llocs perviu la idea que el foc purifica i per això hi ha el costum de saltar per sobre les fogueres o cremar-hi objectes que ja no ens serveixen.
A Llatinoamèrica, la festa de Sant Joan també hi és molt arrelada i s’hi barregen costums precristians lligats al solstici, creences que els esclaus van portar de l’Àfrica i la tradició catòlica.
Les danses i la música, amb molta percussió, que es fan tant al Brasil com a Veneçuela són de clara reminiscència africana.
A més, a Veneçuela, Sant Joan és una festa molt destacada: té molt seguiment entre la comunitat afrodescendent perquè durant el colonialisme era de les poques festes on es podien divertir.
En el decurs de la celebració, també es fa una dansa en què les dones es posen al mig de la rotllana i intenten seduir als homes, un costum amb un fort component sexual que també es fa per les celebracions del solstici d’estiu a Suècia.
La festa que es fa allà té diversos elements que parlen de la fertilitat: alguns són naturals, com ara la presència de flors i plantes en els guarniments i d’altres són més explícits i es manifesten per mitjà del ball.
Continuant a l’Amèrica Llatina, algunes cultures precolombines de la zona dels Andes celebren el solstici d’estiu des de temps immemorials.
Així, a Bolívia i al Perú celebren l’Inti Raymi, una festa que ret culte al sol encenent fogueres i llegint el futur entre les cendres.
La cultura Mapuche, present a l’actual Xile i Argentina, també manté el costum de celebrar el solstici amb una festa anomenada We Tripantu.
Però en el seu cas, com que són a l’hemisferi sud, celebren el solstici d’hivern.
Canals arriba a la conclusió final que la nit de Sant Joan és una festa amb una naturalesa doble: singular i universal.
‘Per un costat és una festivitat particular, circumscrita a un àmbit geogràfic concret i a un període històric determinat.
Però també pot ser una expressió cultural de caràcter universal, que es manifesta, sota formes molt diferents, en llocs, èpoques i contextos culturals heterogenis.’

Response: L’antropòleg Roger Canals explica a un dels seus llibres que la festa de Sant Joan se celebra arreu del món de diferents maneres, però amb alguns conceptes comuns, com per exemple que la festa celebra el solstici d'estiu i el foc n'és el protagonista. Finalment, conclou que la nit de Sant Joan és una festa singular i universal.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
La ciutat de València i els pobles que planten falles van acomiadar aquest dimarts les seves festes amb la Cremà, segons explica el Diari la Veu.
A la capital del Túria, quasi 770 monuments que omplien la ciutat d'art, ironia i enginy van ser devorats per les flames, unes peces en què s'han invertit 7,67 milions d'euros.
Així es va posar fi a cinc dies frenètics amb una alta ocupació hotelera i un clima estable, amb dies clars a l'inici i més frescs al final.
També la pluja va visitar la ciutat durant les últimes hores de les Falles.
Aquest dimarts de matinada, l'espectacle pirotècnic nocturn de la Nit del Foc, a càrrec de l'empresa Ricasa, ja va il·luminar de colors el cel de València per a anunciar l'arribada del dia de Sant Josep i, amb ell, el foc purificador que precedeix la primavera.
Aquesta mateixa pirotècnia va ser l'encarregada de la mascletà que tancava el cicle faller del 2019, en què 300 quilos de material pirotècnic es van cremar en un inici digitalitzat amb efectes per tota la plaça, un cos tradicional, un terratrèmol i un final aeri de 30 segons amb mil volcans i trons.
Ja a la vesprada, es va celebrar la Cavalcada del Foc, una desfilada pels carrers cèntrics de València amb figures del bestiari festiu que, mitjançant la disparada de focs d'artifici, van entronitzar el foc amb el qual, unes hores després, es va posar punt final a la festa fallera.
A les 22.00 hores va començar la Cremà de totes les falles infantils –380 en total, que enguany han tingut un cost global d'1,89 milions d'euros– i mitja hora després ho va fer el monument d'aquesta categoria guanyador del primer premi de la Secció Especial, la composició "Si falles" de l'artista Iván Tortajada per a la comissió Mestre Gozalbo-Comte d'Altea.
Així, a les 22.30 hores Macarena Soriano i Álvaro Bañó, fallera major infantil i president infantil d'aquesta comissió, van encendre la metxa que va prendre la falla "Si falles", una proposta didàctica que animava els més xicotets a perdre la por a equivocar-se, "perquè dels errors s'aprén en aquesta vida".
Enmig d'un lleuger plugim, el cicle del foc a les falles infantils es va tancar a les 23.00 hores amb la Cremà de la falla infantil municipal.
A la plaça de l'Ajuntament, la fallera major infantil, Sara Larrázabal, i la cort d'honor van acomiadar "Paradeta de flors número 14", del duo d'artistes Cap de Suro, en homenatge a les floristes.
Cap de Suro va realitzar amb la seva falla una al·legoria sobre l'alegria, vida, color, olors i sensacions que produeixen les flors, uns elements que, al llarg de tot l'any, estan presents en les nostres vides.
Adeu a un "procés creatiu" entre foc i aigua
A mitjanit va arribar el torn de les falles grans.
Passades les 00.40 hores, les flames començaven a devorar la falla guanyadora de la Secció Especial, el monument titulat 'Juga, juga... i voràs', de l'artista Carlos Carsí per a la comissió de l'Antiga de Campanar, que ha costat 170.000 euros.
Ja de matinada, la pluja va compartir protagonisme amb els coets i les flames, si bé no va suposar cap entrebanc destacable en l'encesa dels monuments.
A la una de la matinada el focus mediàtic va tornar a la plaça de l'Ajuntament per a veure cremar l'obra "Procés Creatiu" que, amb un pressupost de 205.000 euros, ha dissenyat la parella d'artistes urbans PichiAvo i ha realitzat junt amb els artistes fallers José Latorre i Gabriel Sanz.
Abans de la cremà d'aquesta falla es va disparar un xicotet castell de sis minuts, l'últim espectacle pirotècnic de les Falles del 2019, també a càrrec de Ricardo Caballer.
Les xifres de la festa
Les Falles del 2019, les terceres com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat, han mantingut les mesures de seguretat pel nivell 4 d'alerta antiterrorista i han intensificat la lluita contra els robatoris i les agressions sexuals.
A més, han augmentat les crítiques per l'augment de la brutícia pels carrers després de les nits de revetlla.
Encara que falten dades finals, l'ocupació es va situar el cap de setmana en el 85% i, pel que fa a la meteorologia, ha estat una de les més solejades i estables dels últims anys, sense indici de pluja i vent, i amb temperatures primaverals a l'inici, fregant els 30 graus que han caigut bruscament als 17 en la recta final de la festa.
La polèmica entre el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset, i les falles de la Secció d'Especial, per criticar que tots els jurats eren homes també ha marcat unes Falles en les quals l'explosió entre el públic d'un petard en una mascletà de barri va deixar set ferits, encara que cap greu.

Response: Aquest dimarts van acabar les festes a València, on s'han cremat una gran quantitat de monuments, en els quals s'han invertit més de set milions d'euros. L'ocupació hotelera ha sigut alta, es calcula en aproximadament un 85 %, i el clima ha estat estable, amb dies més calorosos a l'inici i més frescs al final.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
La tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme, Infraestructures i Mobilitat, Janet Sanz, ha assegurat al ple d'aquest dimecres que la mobilitat sostenible és "indispensable" i ha defensat que la proposta és que les mesures recollides en el pla per a una nova mobilitat a l'espai públic siguin "permanents".
Davant les crítiques de l'oposició, Sanz ha argumentat que es volen garantir les distàncies de seguretat però també contribuir al problema de la contaminació.
Sobre les seves afirmacions apostant per la reconversió de la indústria automobilística, Sanz ha matisat que el que defensa és que sigui "ben pautada" precisament perquè li "preocupa" el futur dels llocs de treball que ocupa així com "la sostenibilitat del planeta".
"És en aquest sentit que hem de treballar amb la resta d'administracions", ha dit.
A banda, ha afirmat que és "més urgent que mai actuar" i que cal "avançar-se i planificar els escenaris de futur".
Sanz ha afegit, a més, que a banda de Barcelona totes les ciutats estan consolidant la lluita contra la contaminació.
Per això, ha insistit, mesures com ara destinar més espai per caminar o per les bicicletes així com millorar la xarxa i la freqüència de bus seran ara "tàctiques" perquè cal ser "ràpids i àgils" davant el futur desconfinament de la ciutat, però la proposta és que siguin "permanents".
Crida per un protocol sanitari per al transport públic
El govern d'Ada Colau ha fet una crida també al ple perquè totes les administracions estableixin un protocol sanitari per a l'ús del transport públic.
La regidora de Mobilitat, Rosa Alarcón, ha assenyalat al ple que abans de la pandèmia ja era el sistema més accessible, segur i eficient per milers de treballadors, estudiants i jubilats de Barcelona i la seva àrea metropolitana.
"Hem de recuperar la confiança de la població en el transport públic", ha exigit Alarcón.
Per això, en aquesta línia, la regidora ha demanat un protocol per reduir les distàncies físíques i l'afluència en hores punta, així com incloure l'obligatorietat de dur mascaretes i guants.
"En el desconfinament ha de tenir prioritat la salut però no podem oblidar la recuperació econòmica", ha dit, assegurant que caldrà treballar per la recuperació del sector.
L'oposició critica el pla
Els grups de l'oposició han retret majoritàriament al govern municipal que el pla es basa en idees preconcebudes i seguint una ideologia concreta.
En aquest sentit, el regidor d'ERC Jordi Castellana ha considerat que són intervencions "que ja tenien previstes" i ha posat en dubte la provisionalitat d'algunes d'elles.
"No és la primera vegada que una prova pilot ni és prova ni és pilot", ha declarat.
Des de JxCat han acusat el govern municipal d'impulsar mesures "no consensuades", sense consultar els sectors afectats i sense estudis que les justifiquin.
Entre d'altres, consideren que no hi ha una visió territorial sinó que es focalitzen en el centre de la ciutat i que no es donen les garanties sanitàries que la ciutadania requereix.
"És un document que traspua excessiva ideologia i com aprofitar l'emergència per precipitar mesures que volien implementar", ha afirmat la regidora Francina Vila.
El regidor de Cs Celestino Corbacho ha expressat que l'únic objectiu del pla hauria de ser com preservar la salut i la seguretat dels ciutadans en el desconfinament i ha lamentat que en canvi el que es vol és "aprofitar la dramàtica situació per imposar un model que penalitza l'ús del vehicle privat".
Corbacho ha retret en aquest sentit les declaracions de Sanz sobre aquest sector.
En aquesta línia, el regidor popular Óscar Ramírez ha apuntat que l'enfocament és "totalment incorrecte" i que penalitza l'ús del vehicle privat perquè a l'alcaldessa "li molesta".
Ha afegit que s'ha posat la ideologia "per davant de les necessitats" i ha demanat respectar les decisions dels ciutadans sobre la seva mobilitat.
Per últim, des de Barcelona pel Canvi, Eva Parera, ha lamentat també que tant l'oposició com el sector privat "estan desapareguts" en el pla i ha afirmat que s'utilitza la crisi generada pel coronavirus de "gran excusa per imposar un model preconcebut".

Response: Janet Sanz ha defensat que el pla per a una nova mobilitat a l'espai públic hauria de ser permanent, respectant les distàncies de seguretat entre els ciutadans, però ajudant també a millorar la contaminació. Els grups de l'oposició han criticat el pla, ja que argumenten que les mesures no són consensuades i no cobreixen les necessitats ciutadanes.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Barcelona ha celebrat aquest dijous la seva primera 'Nit de les llibreries' de la mà d'una vintena d'establiments que han organitzat múltiples activitats com xerrades, debats, tallers i concerts de jazz fins les onze de la nit.
Han allargat, així, l'horari habitual per "mostrar les capacitats" que tenen com a "punt de trobada", ha dit el director de la llibreria La Central.
La iniciativa s'emmarca dins la Biennal de Pensament Ciutat Oberta, i segons ha assegurat l'alcaldessa Ada Colau a l'ACN, "ha arribat per quedar-se" i passarà a formar part de "la vida cultural de la ciutat".
Presentacions de llibres, debats, recitals poètics, clubs de lectura o tallers han començat a diferents llibreries de la ciutat de Barcelona cap a quarts de nou del vespre, quan normalment els establiments comencen a abaixar les persianes i a ordenar les piles de llibres per l'endemà.
Llibreries com La Calders, La Memoria, l'Espai Contrabandos, La Carbonera, Gigamesh, Rocaguinarda, Bolibloc o La Impossible s'han adherit a la iniciativa.
En algunes d'elles, la música ha acompanyat la trobada de lectors que han volgut descobrir una altra cara de les llibreries.
Com l'Ester Juan, que ha anat a La Central amb una amiga i a més de gaudir d'una estona de jazz han marxat cada una amb un llibre sota el braç.
"És una bona oportunitat per descobrir noves llibreries i per fer un pla més cultural i relaxat després d'un dia de feina", ha dit Juan.
La iniciativa s'emmarca dins la Biennal de Pensament Ciutat Oberta, un programa que té l'objectiu d'oferir a la ciutadania els grans debats de la cultura, el pensament i el canvi d'època, així com la relació entre la ciutat i les idees.
I amb l'objectiu d'entendre les llibreries com a agents "culturals vius, actius, imprescindibles", el Gremi de Llibreters de Catalunya va proposar la 'Nit de les Llibreries', que ha organitzat amb l'Institut de Cultura de Barcelona (ICUB).
La primera però no l'última
"És una iniciativa que feia temps que la volíem impulsar a Barcelona, que la coneixíem de París com una iniciativa cultural molt bonica de ciutat, i ara amb la Biennal ens ha semblat que era una magnífica ocasió per fer una prova", ha dit a l'ACN Ada Colau, que s'ha acostat a La Central on es feia un homenatge a Josep Fontana, en el que han participat els historiadors Borja de Riquer, Jordi Maluquer de Motes i Xavier Domènech.
Al marge de la programació de la Biennal, amb qui la 'Nit de les llibreries' "ha agafat el primer rodatge", Colau ha assegurat que la iniciativa "ha arribat per quedar-se" i que "formarà part de la vida cultural de la ciutat".
El director de La Central, Antonio Ramírez, ha dit a l'ACN volien participar d'alguna manera a la Biennal, i mostrar que les llibreries "són un punt de trobada per la gent no només per comprar un llibre sinó per trobar-se amb amics o gent desconeguda que té les mateixes inquietuds".
"Ens agrada connectar la gent, i que millor que fer-ho en un horari que no és l'habitual", ha dit Ramírez.
Música entre escriptors
Una de les múltiples xerrades d'escriptors ha estat la de Bel Olid, que a la llibreria Sendak ha plantejat la necessitat de potenciar els models en la literatura infantil i juvenil davant l'universal masculí.
I fent honor a l'horari nocturn, la música en directe ha sonat fort a l'Abacus del carrer Balmes, on el jazz ha acompanyat les converses de les escriptores Gemma Lienas, Montse Barderi i Maria Escalas amb el periodista cultural Bernat Puigtobella.
Per la responsable cultural de l'establiment, Eva Montes, es tracta d'una inicativa "molt engrescadora per fomentar la lectura i fer veure que les llibreries estan vives i que hi passen moltes coses".
Reconeix que obrir fins les onze de la nit representa un "esforç", però que no van dubtar-ho.
I per això molt curiosos com la Laia Cardona s'hi han acostat.
"La meva parella m'ha fet conèixer que hi havia aquest esdeveniment i com que m'agrada molt llegir hem decidit venir", ha assegurat Cardona.
A més, volia escoltar la presentació del llibre de la Gemma Lienas.
"Entrar a una llibreria de vespre és diferent, i amb una mica de vi es fa més divertit", ha remarcat la jove.

Response: S'ha celebrat a Barcelona la Nit de les llibreries per primer cop, una iniciativa cultural per fomentar la lectura i els debats al respecte, que forma part de la Biennal de Pensament "Ciutat Oberta". L'alcaldessa, Ada Colau, té clar que aquesta iniciativa serà un èxit que es repetirà any rere any.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Fa un mes que el municipi de Sils (la Selva) va prohibit el consum d'aigua per beure i cuinar per la presència de Metolaclor, un pesticida.
L'alcalde de Sils, Martí Nogué, ha matisat que des de Salut els han comunicat que "l'aigua, beguda esporàdicament, tampoc fa mal", ja que es tracta d'una contaminació poc important.
La prohibició del govern de Sils de beure i cuinar amb l'aigua de l'aixeta ja ha aixecat malestar entre alguns veïns.
Un d'ells ha assegurat que en 20 dies ha gastat "fins a vuit garrafes de cinc litres".
Els bars també s'han hagut d'adaptar a la situació i han posat una garrafa connectada a la cafetera.
L'Ajuntament de Sils ja està estudiant instal·lar un filtre que arreglaria el problema a principis de Nadal.
Els veïns de Sils (la Selva) ja porten tot un mes sense poder beure aigua de l'aixeta perquè l'Agència de Salut Pública va detectar una presència massa elevada del pesticida Metolaclor.
Des d'aquell moment, l'Ajuntament de Sils va publicar un ban per avisar a tota la població que no es podia beure aigua de l'aixeta.
Una prohibició que encara avui segueix vigent.
Tampoc es pot fer servir per rentar la verdura o la fruita, ni per cuinar.
De tota manera, l'alcalde del municipi, Martí Nogué, ha fet una crida a la calma i ha recordat que des del Departament de Salut els han comunicat que aquest aigua "beguda esporàdicament, tampoc fa mal".
De fet, la primera analítica va sortir una alteració de 0,19 mg/l d'aquest pesticida, quan el límit segons la Organització Mundial de la Salut (OMS) és de 0,1.
Això vol dir que l'alteració és petita.
A més, Nogué també ha matisat que la normativa espanyola "està 100 vegades per sobre del límit que fixa l'OMS".
A més, l'analítica realitzada aquesta setmana ja ha mostrat com poc a poc es va reduint aquest grau de contaminació de l'aigua, tot i que encara es troba per sobre del llindar legal.
Malgrat això, des de l'Ajuntament de Sils recorden als veïns que poden utilitzar l'aigua per dutxar-se, rentar la roba o rentar els plats sense cap problema.
La prohibició del consum d'aigua de boca ha portat a l'Ajuntament a tallar les fonts públiques, per evitar que els nens també beguin d'aquesta aigua.
Per altra banda, tots els bars del municipi han hagut d'instal·lar una garrafa a sota la cafetera, perquè aquesta no agafi aigua de la xarxa pública.
Els restaurants també han hagut de comprar garrafes i utilitzar-les per cuinar.
Això ha comportat una despesa extra en tots aquests locals i per això demanen que es resolgui el problema com abans millor.
També alguns dels veïns han mostrat el seu malestar per no poder utilitzar l'aigua de l'aixeta.
Un home ha explicat que en 20 dies ja ha gastat "fins a vuit garrafes de cinc litres" i això ha comportat haver de carregar més aigua al supermercat.
També ha suposat rascar-se més la butxaca.
Un altre veí ha afirmat que ja porta entre 10 i 15 euros gastats en ampolles i garrafes d'aigua.
Alguns d'ells creuen que el fet de no poder consumir l'aigua potable hauria de traduir-se en una rebaixa del rebut de l'aigua, ja que en tot un mes no l'hauran pogut consumir ni per beure, ni per cuinar.
L'alcalde ha assegurat que tot i així, els veïns "ho entenen estan tranquils perquè saben que treballem per solucionar-ho".
Una de les solucions que preveu aplicar el consistori és la instal·lació d'un filtre de carboni.
Nogué ha matisat que ja estan fent la tramitació administrativa i que dilluns que ve ja es podria adjudicar el projecte a una empresa.
L'alcalde de Sils ha especificat que les obres arribarien a un màxim de vuit dies i, per tant, a principis de les festes de Nadal ja hi hauria el problema resolt.
Aquest filtre s'instal·laria en un dels dipòsits del municipi i permetria aïllar la pesticida de l'aigua.
Per tant, es podria tornar a consumir sense cap problema.
La inversió inicial prevista és de 100.000 euros i després l'Ajuntament haurà d'assumir un manteniment anual de 25.000 euros més.
En paral·lel, Nogué també ha detallat que estan estudiant "d'on prové la contaminació de l'aigua del pou".
Actualment encara es desconeix com s'hauria filtrat aquesta pesticida al pou d'on el municipi es subministra d'aigua.
L'objectiu és saber "d'on ha sortit i així evitar possibles filtracions en futures ocasions".

Response: Des de fa un mes, a causa de la presència del pesticida Metolaclor, els veïns de Sils no poden beure ni cuinar amb aigua de l'aixeta. L'Ajuntament està estudiant com va arribar aquest pesticida al pou del poble i volen instal·lar un filtre per solucionar-ho. Els veïns i els locals han hagut de gastar més diners en aigua embotellada.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Girona permetrà ajuntar tots els impostos i taxes municipals en un sol rebut i fraccionar-lo en deu mensualitats.
La tinenta d'alcaldia d'Hisenda, Maria Àngels Planas, ha explicat que aquest "pla personalitzat", que ja s'aplicarà a partir d'aquest 2020, es fa per "adequar-se a l'economia de cada família".
Fins ara, l'únic rebut que es podia fraccionar era el de l'IBI, que es repartia en tres pagaments al llarg de l'any.
D'altra banda, Planas ha justificat l'increment lineal d'impostos i taxes, que de mitjana s'apugen un 1%, perquè calia "actualitzar" preus.
El consistori confia recaptar 2 MEUR més, que es destinaran "a mantenir la qualitat dels serveis, el nivell d'inversió" i a finançar "les millores laborals" pactades amb la plantilla.
Fins ara, els gironins que volien podien fraccionar el rebut de l'Impost de Béns Immobles (IBI) en tres mensualitats.
Calia, això sí, tenir-lo domiciliat per poder-se acollir a la mesura.
La tinenta d'alcaldia ha tret xifres per destacar que la iniciativa ha tingut bona acollida, perquè pràcticament la meitat dels contribuents (en concret, el 45%) han optat per fraccionar el pagament.
Segons ha explicat Planas, aquest 2019 Girona ha tramitat 79.815 rebuts de l'IBI.
D'aquests, gairebé set de cada deu (53.568) es passen per banc.
Hi ha 17.838 gironins que prefereixen pagar-lo d'una sola tacada, però els 35.730 restants s'han acollit a l'opció de fraccionar-lo.
"Representen uns 6,5 MEUR de recaptació", explica la tinenta d'alcaldia.
Ara, però, ja a partir d'aquest mateix 2020, l'Ajuntament de Girona permetrà fraccionar tots els impostos i taxes.
Siguin quins siguin (IBI, vehicles, tinença d'animals, etc.).
El consistori els ajuntarà en un sol rebut i no els dividirà en tres pagaments sinó en deu, que es cobraran entre gener i octubre.
Aquells gironins que vulguin acollir-s'hi només ho hauran de sol·licitar, i a partir de l'1 de gener ja se'ls aplicarà.
Maria Àngels Planas ha explicat que, amb aquesta mesura, volen "adaptar-se millor a les condicions dels ciutadans".
"Ens adeqüem a l'economia de cada família", concreta la tinenta d'alcaldia.
"Durant els darrers anys, ens hem centrat en millorar el programa de gestió tributària; i ara, volem donar més facilitats de pagament", ha destacat.
Increment obligat
Les ordenances de Girona per al 2020 recullen un increment lineal per a tots els impostos i taxes, que de mitjana se situa en l'1%.
Tot i això, aquest percentatge és més alt en el cas d'alguns tributs.
Així, l'IBI s'apujarà un 2,75% i en el cas de la plusvàlua i l'Impost d'Activitats Econòmiques (IAE), aquest augment arribarà al 5%.
Per contra, però, també hi ha impostos que quedaran per sota la mitjana, com el de construccions (l'ICIO) que tan sols s'incrementa un 0,25%.
Planas ha justificat aquest augment de les ordenances perquè, després de set anys de mantenir-les congelades, el nou context econòmic hi obliga.
"Portem set exercicis racionalitzant la despesa, però ara és necessari aplicar l'increment per mantenir la qualitat dels serveis, el nivell d'inversió i finançar les millores laborals que s'han pactat amb la plantilla", ha concretat la tinenta d'alcaldia.
Amb l'increment aplicat als impostos i taxes, l'Ajuntament confia recaptar 2 MEUR addicionals al llarg del 2020.
Bonificacions i exempcions
A més de les que ja s'han dit fins ara, Planas ha explicat noves bonificacions i exempcions que inclouran les ordenances.
Així, es rebaixarà un 15% la taxa d'escombraries als usuaris de contenidors intel·ligents i també s'ampliaran les bonificacions per a la transmissió d'immobles entre pares i fills.
Fins ara, si el valor cadastral de la finca no superava els 9.900 euros, la bonificació era d'un 50%.
I si se situava per sobre d'aquest valor, d'un 20%.
Ara, si el beneficiari té una discapacitat superior al 65%, aquestes bonificacions passaran a ser del 50% i del 70% respectivament.
Pel què fa a les exempcions, Planas ha explicat que aquelles fires que promoguin productes de proximitat i amb denominació d'origen no hauran de pagar la taxa corresponent.
I que aquelles empreses que facin servir equipaments municipals per a fer processos de selecció, i que acabin contractant aturats inscrits als Servei Municipal d'Ocupació (SMO) tampoc hauran d'abonar el rebut per l'ús dels locals.
La tinenta d'alcaldia d'Hisenda ha explicat que, en definitiva, les ordenances per al 2020 són bones perquè "aporten beneficis per al ciutadà i permeten incrementar ingressos de les arques municipals".
Les ordenances s'aprovaran al ple extraordinari d'aquest divendres, gràcies al suport de Guanyem Girona i ERC, que han anunciat que hi votaran a favor.
Planas ha agraït als dos grups la seva "actitud de col·laboració" a l'hora de negociar i confia que aquest sigui l'exemple "d'un mandat de pactes i acords que beneficiïn la ciutat".

Response: Segons el nou pla personalitzat d'impostos que a partir d'aquest 2020 s'aplicarà a Girona, els ciutadans podran ajuntar els impostos i taxes i, a més, tindran la possibilitat de fraccionar el seu pagament en deu quotes. L'Ajuntament també ha confirmat una pujada d'impostos d'una mitjana d'un 1 %, mesura necessària per adaptar-se al nou context econòmic.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El ple de Celrà (Gironès) ha aprovat per unanimitat demanar al Parlament que declari la independència de Catalunya.
La CUP, ICelrà-ERC i CiU han donat suport a la moció on s'insta la Cambra a "defensar el resultat del referèndum" i tirar endavant la declaració.
A banda, el text també declara 'non grats' al municipi el delegat de l'Estat, Enric Millo, i les forces i cossos de seguretat espanyols (policia i Guàrdia Civil).
La moció, però, no fa referència a la Casa Reial perquè, de fet, ja fa cinc anys que no són benvinguts al poble.
L'alcalde de Celrà, Dani Cornellà, ha criticat que després de la violència "injustificada" i exercida "amb total impunitat" aquest 1-O, l'Estat està arribant a "límits surrealistes", prohibint fins i tot un ple del Parlament –el del dilluns- que encara no s'ha ni convocat.
L'alcalde també ha recordat que el referèndum de diumenge va ser històric al municipi, perquè és on més electorat es va mobilitzar.
Unanimitat dels tres grups municipals a Celrà al ple extraordinari d'aquest dijous.
Sobre la taula, només hi havia un únic punt a l'ordre del dia: la moció al voltant de l'1-O.
D'entrada, el text condemna les càrregues policials que hi va haver durant el referèndum i critica explícitament la "violència injustificada i desmesurada" que hi va haver davant els col·legis electorals.
"El diumenge 1 d'octubre del 2017 passarà a la història per la vergonya de l'Estat espanyol", subratlla l'escrit.
L'Ajuntament, amb aquesta moció, vol alçar la veu de manera "enèrgica, clara i alta" per rebutjar les càrregues durant l'1-O, "emparades" pel govern espanyol i el Rei Felip VI.
L'escrit dona "tot el suport" als ferits –més de 900, quatre d'ells ingressats- i exigeix la retirada "immediata" de tots els policies espanyols i guàrdies civils "enviats de manera expressa" per impedir la votació.
A la moció, l'Ajuntament declara 'non grats' al municipi tant els dos cossos estatals com el delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, de qui en demana la dimissió com un "dels principals responsables de l'actuació violenta" que hi va haver durant la jornada del referèndum.
De la Casa Reial, però, la moció no en fa cap referència.
Tot i que tampoc cal.
I és que, com ha recordat l'alcalde durant el ple, des del 2012 els membres de la monarquia no són benvinguts al poble (ja que, des de la cacera d'elefants de Joan Carles I, l'Ajuntament els va declarar 'non grats' a Celrà).
Declarar la República catalana
Celrà, però, ha fet un pas més respecte les mocions que molts ajuntaments catalans estan aprovant després de l'1-O.
I és que el ple de l'Ajuntament, a través de la moció, interpel·la directament el Parlament de Catalunya, a qui li demana "que defensi el resultat del referèndum de l'1-O i, en conseqüència, declari la República Catalana independent".
L'escrit també demana la intermediació d'Europa i la comunitat internacional en el conflicte i agraeix "l'actitud, valentia i el comportament cívic i pacífic" dels qui diumenge van omplir les urnes.
"Més de dos milions de persones que es van expressar, tot i el terror que va voler imposar l'estat espanyol", recull la moció.
"Límits surrealistes"
L'alcalde de Celrà, Dani Cornellà, ha condemnat la violència "exercida amb total impunitat" durant l'1-O, amb l'únic argument de mantenir "l'ordre constitucional".
I aquí, Cornellà ha criticat que, de fet, el Tribunal Constitucional i l'Estat estan arribant "fins a límits surrealistes", arribant a prohibir fins i tot plens del Parlament que ni tan sols s'han celebrat.
La moció s'ha aprovat per unanimitat, amb els set vots que suma l'equip de govern de la CUP i els cinc dels regidors a l'oposició (perquè en faltava un d'ICelrà-ERC).
Durant el ple, l'alcalde també ha recordat que el referèndum del diumenge va ser històric al municipi, perquè és el que va mobilitzar més electorat.
De fet, fins i tot més que a les últimes municipals.
Aquest 1-O, fins a un 65% del cens va anar a les urnes.
I dels 2.042 vots emesos, 1.915 van ser pel sí a la independència.

Response: Aprovada per unanimitat la moció a Celrà on s'insta la cambra a tirar endavant la independència de Catalunya. A més, es declaren no benvinguts al poble el delegat de l'Estat, la policia espanyola i la Guàrdia Civil (la Casa Reial ja fa temps que no són benvinguts). L'alcalde de Celrà, Dani Cornellà, ha criticat la violència exercida per la policia l'1-O.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
L'Audiència de Girona ha condemnat a 4 anys de presó una de les integrants del clan familiar acusat de traficar amb drogues a la Font de la Pólvora.
El tribunal conclou que havia muntat un punt de distribució de cocaïna, marihuana i heroïna al seu pis del carrer Mimosa.
La sentència, a més, també l'obliga a pagar 1.290 euros.
A més d'ella, el tribunal també condemna un altre dels cinc imputats en el cas.
A aquest acusat li imposa una pena d'1 any i 3 mesos de presó, perquè al seu pis els Mossos d'Esquadra hi van trobar 117 plantes de marihuana.
Tot i que durant el registre els agents també li van intervenir setze paperines de cocaïna, el tribunal conclou que no es pot assegurar –a diferència del què passava amb la dona- que tingués aquesta droga per traficar amb ella.
(Aquesta notícia substitueix la publicada a les 8.55 hores.
L'anterior informació contenia un error en el nombre d'anys de presó per a una de les integrants del clan familiar, que no són 5 com es deia sinó 4)
L'Audiència de Girona ha sentenciat el cas que va fer asseure cinc membres d'una mateixa família a la banqueta dels acusats.
Tots ells, d'ètnia gitana i veïns del barri de la Font de la Pólvora.
S'enfrontaven a 5 anys de presó i una multa de 20.000 euros per traficar amb marihuana, cocaïna i heroïna.
L'origen de la investigació, que va culminar amb un operatiu policial al barri, es remunta al juny del 2013.
Aleshores, una dona va anar als Mossos d'Esquadra a denunciar que la seva filla li havia sostret unes joies i les havia entregades a l'acusada.
D'entrada, la denunciant es pensava que la dona havia ensarronat la seva filla, però després va saber que les joies, en realitat, s'havien intercanviat per cocaïna.
A partir d'aquí, els Mossos d'Esquadra van muntar un seguit de vigilàncies entre finals de novembre del 2013 i mitjans de febrer del 2014.
La policia va posar el focus en aquells pisos on creien que s'hi traficava amb drogues.
I el 12 de març, els Mossos van dur a terme un operatiu policial amb entrades i escorcolls en aquests habitatges.
Al pis del carrer Mimosa (on vivien l'acusada, el seu marit i el seu fill) els policies hi van trobar diverses paperines amb marihuana, cocaïna i heroïna; dues pistoles, munició, més de 4.000 euros en efectiu, bosses de plàstic i bàscules de precisió.
Proves que l'incriminen
D'ells tres, però, la sentència només la condemna a ella, perquè hi ha proves que l'incriminen directament.
El tribunal subratlla que, durant les vigilàncies que van fer els Mossos, van veure com l'edifici era un "anar i venir constant" de gent que hi anava per comprar droga.
I que, a més, alguns dels compradors –a qui la policia va interceptar poc després de sortir del bloc- la van identificar directament a ella.
A l'hora de condemnar-la, la sentència desestima la demanda de la seva defensa, exercida pel lletrat José Barrera, que se li estimessin les atenuants de drogoaddicció i dilacions indegudes.
L'Audiència de Girona li imposa 4 anys de presó i una multa de 1.291,07 euros per un delicte contra la salut pública.
1 any i 3 mesos de presó
La sentència també condemna un altre dels imputats.
Al seu pis, situat a la plaça del Llimoner, la policia hi va trobar 117 plantes de marihuana i setze paperines de cocaïna.
L'Audiència, però, només el condemna per la plantació, perquè no pot assegurar que el processat trafiqués amb la cocaïna o bé la tingués "per consum propi".
El tribunal li imposa una condemna d'1 any i 3 mesos de presó i una multa de 1.161,97 euros per un delicte contra la salut pública.
A l'hora d'imposar-li la pena, però, l'Audiència té en compte la petició de la seva defensa, exercida per l'advocat Narcís Badosa, que se li estimi una atenuant de drogoaddicció (perquè era consumidor habitual).
Per últim, l'Audiència absol el darrer dels cinc acusats.
A ell, la policia li havia trobat una altra plantació de marihuana.
En total, a casa seva hi creixien 140 plantes.
Però com que l'entrada i escorcoll no es va fer com tocava, el tribunal l'anul·la (i en conseqüència, no pot entrar a valorar què s'hi va trobar).
La sentència, de la qual ha estat ponent la magistrada Sonia Losada, no és ferma.
S'hi pot interposar recurs de cassació davant del Suprem en un termini de cinc dies.

Response: L'Audiència de Girona condemna a presó dos integrants d'una família per tràfic de drogues a la Font de la Pólvora. Una de les integrants ha estat condemnada a 4 anys de presó i una multa de 1.291 euros, després que alguns compradors la identifiquessin. L'altre membre del clan ha estat condemnat a 1 any i 3 mesos de presó.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Avui fa quatre anys dels atemptats a la Rambla de Barcelona i a Cambrils.
La commemoració arriba tres mesos després de la condemna a tres membres de la cèl·lula terrorista, en una sentència insuficient que ja ha estat recorreguda per la majoria de les víctimes.
La condemna va ser només per pertinença a banda terrorista o fabricació d’explosius, però no per assassinat, cosa que reclamaven les acusacions.
La sentència, de l’Audiència espanyola, va condemnar a penes entre vuit anys de presó i cinquanta-tres els tres únics supervivents de la cèl·lula gihadista responsable dels atacs.
El tribunal va imposar cinquanta-tres anys de presó a Mohamed Houli, ferit en l’explosió a Alcanar; quaranta-sis anys a Driss Oukabir, responsable de llogar la furgoneta de la Rambla, i vuit anys a Said Ben Iazza per col·laboració per haver prestat la documentació i una furgoneta frigorífica per a comprar i transportar els artefactes explosius.
Cent hores perseguint Younes
Però la sala va rebutjar de considerar Houli i Oukabir coautors de catorze delictes d’homicidi en temptativa de caràcter terrorista, de trenta-quatre delictes de lesions de caràcter terrorista i de cinc de lesions per imprudència, tal com demanaven algunes acusacions, cosa que ha fet que l’Associació 11-M Afectats del Terrorisme, que sol·licitava presó permanent revisable, hagi recorregut contra la sentència.
Condemnats a 53 anys de presó, 46 i 8 els tres acusats del 17-A
De la resta de gihadistes, l’imam de Ripoll i cervell dels atemptats i un altre dels autors es van morir el vespre del 17-A a causa d’una explosió a la casa d’Alcanar on emmagatzemaven els explosius amb els quals pretenien de fer un gran atemptat –amb la Sagrada Família d’objectiu principal.
Els altres sis van ser abatuts pels Mossos després dels atacs.
Els Mossos afirmen que els acusats del 17-A no van participar directament en els atacs
La sentència establia també les indemnitzacions que l’estat espanyol havia de pagar a 345 afectats.
Però, ara com ara, només una de cada cinc víctimes les ha rebudes, segons va denunciar ahir la Unitat d’Atenció i Valoració a Afectats pel Terrorisme (UAVAT).
Segons la UAVAT, el Ministeri d’Interior espanyol tan sols ha indemnitzat un 22,3% de les víctimes del 17-A que consten a la sentència.
Dels 345 afectats reconeguts al document judicial, l’entitat diu que n’hi ha 248 de qui no consta informació sobre si han estat indemnitzats o no.
Sobre la Generalitat, la UAVAT ha parlat de la necessitat de crear una oficina especialitzada en les víctimes del terrorisme.
Consideren que seria un primer pas cap a la reparació del dany i que permetria de fer un seguiment més exhaustiu de cada cas.
Denuncien que el govern espanyol només ha indemnitzat un 22% de les víctimes del 17-A que consten a la sentència
L’homenatge del quart aniversari del 17-A es farà avui a les 10 del matí.
L’Ajuntament de Barcelona ha organitzat un acte de petit format, que durarà al voltant de quinze minuts, sobre el mosaic del Pla de l’Ós de Joan Miró, el mateix punt on el terrorista Younes Abouyaaqoub va aturar la furgoneta després d’haver atropellat desenes de persones.
Hi aniran el president de la Generalitat, Pere Aragonès; la batllessa de Barcelona, Ada Colau; la presidenta del parlament, Laura Borràs; el conseller d’Interior, Joan Ignasi Elena, i el de Salut, Josep Maria Argimon.
El govern espanyol hi enviarà la ministra Raquel Sánchez i la delegada a Catalunya, Teresa Cunillera.
També hi haurà membres dels cossos de seguretat i d’emergències que van intervenir el dia dels atemptats.
Les autoritats es mantindran en un segon pla.
L’objectiu és de donar tot el protagonisme a les víctimes i als familiars, que seran els primers de col·locar les ofrenes florals al mosaic.
Els acompanyaran membres de la Unitat d’Atenció i Valoració d’Afectats pel Terrorisme.
Durant el minut de silenci, s’interpretarà en directe “El cant dels ocells” i, tot seguit, es dipositaran els clavells blancs en memòria dels ferits i morts.
Jordi Munell, batlle de Ripoll: “Temem que sigui un judici per a passar pàgina i no per a buscar la veritat”

Response: En el quart aniversari dels atemptats del 17-A a la Rambla de Barcelona i a Cambrils, hi ha un descontentament amb la condemna de la cèl·lula terrorista, considerada insuficient i recorreguda per les víctimes. Els terroristes que van sobreviure han sigut sentenciats a penes d'entre vuit i cinquanta-tres anys de presó. Només un 22,3 % de les víctimes han estat indemnitzades.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Els Mossos d'Esquadra han detingut dos assistents a l'acte de Vox a Barcelona amb motiu del Dia de la Constitució per haver trencat una ordre judicial que els impedeix anar a manifestacions.
Així n'ha informat el cos a través de Twitter.
Preguntats per NacióDigital, ni els Mossos d'Esquadra ni la Guàrdia Urbana de Barcelona han aclarit si han identificat algun manifestant per exhibició de simbologia feixista.
— Mossos (@mossos) December 6, 2020
El conseller d'Interior, Miquel Sàmper, ha anunciat que els Mossos presentaran un informe a la Fiscalia sobre l'acte del partit d'extrema dreta a la plaça de Sant Jaume.
"Des de les institucions democràtiques no podem deixar el mínim espai a les actuacions que puguin ser contràries a dret fent apologia del feixisme sobrepassant la llibertat d'expressió", ha dit Sàmper.
— Miquel Sàmper (@miquel_samper) December 6, 2020
En la mateixa línia s'ha pronunciat l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau: "Una cosa és la llibertat d'expressió.
Una altra l'exaltació del feixisme i el nazisme".
— Ada Colau 💜🌈🔻 (@AdaColau) December 6, 2020
Tot plegat després que l'acte de Vox per commemorar el dia de la Constitució espanyola a Barcelona hagi derivat en una jornada d'exaltació nazi a la plaça de Sant Jaume.
La convocatòria del partit d'extrema dreta era a les 12 però ja des de les 10 del matí més d'un centenar d'antifeixistes s'han congregat a l'entorn de la plaça per mostrar el seu rebuig al partit de Santiago Abascal.
Des de primera hora unitats antiavalots dels Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Urbana han blindat la plaça, impedint l'accés a tot aquell que no fos periodista o simpatitzant de Vox.
La manifestació antifeixista, convocada per la plataforma Som Antifeixistes amb el suport de la CUP, ha intentat accedir a Sant Jaume pel carrer Jaume I, però han hagut d'aturar-se davant del cordó policial.
Mitja hora abans que comencés l'acte de Vox, els antifeixistes han intentat entrar a la plaça de Sant Jaume pel carrer Llibreteria.
En aquell punt els agents Mossos estaven desplegats però sense estar equipats amb material d'antiavalots.
Els manifestants han avançat cap a la plaça i els agents que mantenien el cordó a Jaume I s'han desplaçat per impedir-ho.
Ha estat en aquest punt quan algun dels agents ha colpejat amb la porra els manifestants.
— NacióDigital (@naciodigital) December 6, 2020
La plaça s'havia anat omplint de simpatitzants de Vox, que han arribat a ser uns 250.
Des de l'inici, un grup d'una cinquantena desafiava els antifeixistes des de darrere del cordó policial, exhibint simbologia feixista i fent la salutació nazi.
A les 12 del migdia l'atenció s'ha centrat en l'escenari que Vox havia instal·lat al cantó de la plaça que toca al carrer Ferran.
Abascal, a la plaça de Sant Jaume.
Foto: Helena Margarit
Garriga ha titllat el govern espanyol de "règim totalitari" que vol educar els fills dels ciutadans amb el "pensament únic de l'esquerra radical".
El que serà candidat de Vox a les eleccions al Parlament del 14 de febrer també ha insistit en l'amenaça que suposa el "cop d'Estat" separatista dels partits independentistes.
— NacióDigital (@naciodigital) December 6, 2020
Abascal, al seu torn, ha reivindicat el dia de la Constitució com un dia "d'alerta" pel perill que, segons assegura, amenaça la Constitució.
Un perill que Abascal ha atribuït a ETA, Podem i l'independentisme.
"El PSOE ha permès que formin part de la direcció de l'Estat", ha dit.
El líder de Vox ha demanat als assistents mobilitzar-se contra un govern espanyol "il·legítim" que considera "el pitjor dels últims 80 anys".
Un reconeixement implícit, doncs, als bons ulls amb què el partit d'ultradreta veu el franquisme.
Braços alçats i simbologia feixista
Ha estat quan Abascal ha acabat de parlar que els assistents a l'acte han mostrat amb més desinhibició la seva simbologia feixista.
— NacióDigital (@naciodigital) December 6, 2020
La situació s'ha allargat uns minuts més i la bandera del partit nazi ha onejat a la plaça en direcció als antifeixistes que es concentraven al carrer Jaume I. En tot moment els Mossos d'Esquadra han separat els dos grups.
La presència de grupuscles nazis és habitual en actes polítics i manifestacions de la dreta, la ultradreta o l'espanyolisme a Barcelona.
Avui s'ha donat el cas, però, que la seva presència ha quedat poc diluïda en un acte amb escassa assistència.
A més, a diferència d'altres ocasions els organitzadors o han instat les persones que lluïen simbologia nazi a amagar-la davant de les càmeres.

Response: Manifestants antifeixistes han acudit a l'acte de Vox per commemorar el dia de la Constitució espanyola a la plaça de Sant Jaume. Els Mossos els han mantingut separats dels simpatitzants del partit d'ultradreta de Santiago Abascal, que ha demanat als assistents que es mobilitzin contra el que considera el pitjor govern espanyol dels últims 80 anys.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El diputat del PPC Santi Rodríguez, aquest dimecres al Parlament Foto: ACN
La Llei de consultes populars no referendàries segueix el seu camí al Parlament després de tombar les esmenes a la totalitat de PPC i C's contra el redactat que va sortir de la ponència conjunta.
CiU, ERC, PSC, ICV-EUiA i CUP van signar el text de la ponència i ara han permès que la llei superi el debat de totalitat votant en contra de les esmenes de rebuig.
La federació i els republicans han defensat el dret del poble a pronunciar-se sobre el seu futur polític, igual que ICV-EUiA i CUP, que han afegit, però, que aquesta llei no només servirà per això.
El PSC ha avalat la normativa però ha avisat que pot acabar al Tribunal Constitucional perquè es presenta com un 'pla b' per celebrar una consulta independentista.
El Parlament ha rebutjat amb 28 vots a favor i 104 en contra les esmenes a la totalitat de PPC i C's contra la Llei de consultes.
Des de CiU, Josep Rull ha apel·lat directament als partits d'Alícia Sánchez-Camacho i Albert Rivera.
"A qui li fa la por la democràcia?
A qui li fa por la llibertat?
A nosaltres la democràcia i la llibertat no ens fa por en absolut", ha assegurat Rull, que ha acusat PPC i C's de no permetre ni tan sols el dret a pronunciar-se.
"Aprenguin d'altres països amb una tradició democràtica molt més antiga que la de l'estat espanyol", els ha recomanat.
Però sobretot ha remarcat que preguntar no vol dir independència.
"Vostès creuen que al ciutadania és intel·ligent?
Creuen que la ciutadania no vol votar?
Creuen que la ciutadania és manipulable?
Alguns de vostès creuen que consultar és imposar?", ha preguntat.
El PSC avisa: "Aquet 'pla b' no sortirà bé"
Tot i avalar la normativa, el diputat socialista Ferran Pedret s'ha mostrat crític amb la intenció que tenen alguns grups sobre aquesta llei, que és la de presentar-la com un 'pla b' en cas que l'Estat impedeixi la celebració d'un referèndum.
I Pedret ja ha augurat que aquest 'pla b' no sortirà bé i ha dibuixat tres escenaris: o la llei acaba impugnada, o ho és el decret de convocatòria de la consulta o se celebra una consulta "tan absolutament inintel·ligible i deshonesta que sigui causa de genera frustració entre partidaris de la independència i sigui un frau democràtic".
Pedret ha opinat que aquesta normativa ha començat "amb mal peu" per això, però també perquè "entre uns i altres acabaran per fer que aquesta llei neixi morta", ja que estan fent-ne una "arma llancívola en el que ja no és un debat públic, sinó un pur atrinxerament" i un element més en l'estratègia de confrontació i de xoc de legitimitats.
El contingut de la llei
El text regula el règim jurídic, les modalitats, el procediment i la convocatòria de consultes populars que no tenen caràcter vinculant.
S'estableix que podran votar els majors de 16 anys i podran ser convocades pel president de la Generalitat, els ens locals o la ciutadania.
En aquest últim cas, serà necessari la signatura de 50.000 persones si la consulta és d'àmbit nacional o d'un percentatge d'entre el 5 i el 20% de la població si és d'àmbit local.
La consulta podrà tenir una o més preguntes i hauran de ser formulades de manera "clara, succinta i inequívoca".
Aquesta proposta de llei desplega l'article 122 de l'Estatut, que preveu la competència exclusiva de la Generalitat en matèria de consultes populars en l'àmbit de la seva competència.
El projecte de llei preveu consultar els ciutadans "dins de les competències de la Generalitat" i a banda de la convocatòria d'una consulta també preveu altres processos de participació que estableix l'article 122 de l'Estatut, és a dir, enquestes, fòrums i mecanismes de participació institucional.
Precisament, la inclusió d'altres mecanismes de participació a més de la consulta és la principal condició que el PSC va posar durant la discussió en la ponència conjunta.
Aquesta proposició de llei, a diferència de la que va aprovar el tripartit, no requereix el permís previ de l'Estat per convocar una consulta.
De fet, el govern espanyol va recórrer al Tribunal Constitucional (TC) la llei aprovada per l'anterior govern català i encara es troba pendent que l'alt tribunal prengui una decisió, tot i que el TC va aixecar el juny del 2011 la suspensió de la normativa.

Response: El Parlament ha rebutjat els canvis que el PPC i C's havien sol·licitat contra la Llei de consultes. Mentre que el diputat socialista Ferran Pedret no confia en les intencions d'alguns grups sobre aquesta llei, des de CiU han ressaltat que preguntar no vol dir que s'aconsegueixi la independència. Aquesta proposta no requereix l'aprovació de l'Estat per poder fer una consulta.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El Jaume Pla més vigorós torna divendres amb un nou disc, '7 songs for an endless night' (Bankrobber, 2016), que remet als seus orígens com a músic en solitari.
L'àlbum s'emmiralla amb la seva primera referència com a Mazoni, pel seu nom ('7 songs for a sleepless night', 2003), perquè recupera l'anglès, conté set cançons i gira al voltant de la nit.
Ara bé, més enllà d'això, són dos discs d'estils molt diferents, aquest últim amb peces d'esperit lúdic i ritmes ballables d'una nit 'inacabable'.
I és que Pla es confessa "més a gust en el canvi" de registres que en la fidelitat a una fórmula.
Aquesta és la seva "coherència en el canvi", explicava dilluns a l'ACN abans de presentar el disc a l'Apolo [2].
"Ja que em costa bastant ser coherent, intento ser coherent en el canvi, que la meva raó de ser sigui el canvi d'un disc a l'altre", reflexiona Jaume Pla, Mazoni.
Dilluns passat, poca estona abans de presentar el seu nou disc davant d'un públic reduït a la sala [2] de l'Apolo, l'artista reconeixia a l'ACN que al llarg de la seva trajectòria sempre s'ha sentit més "a gust" quan s'ha allunyat de l'intent de "depurar una fórmula" determinada, és a dir, canviant o integrant registres –del pop melòdic al rock, del so acústic a l'electrònica- amb naturalitat.
La reflexió sorgeix a propòsit del seu nou disc, '7 songs for an endless night', una mena de revers de l'àlbum –gairebé- homònim amb què l'any 2003 va estrenar el nom artístic de Mazoni.
Què uneix una i altra referència, separades per més de deu anys?
Essencialment, la nostàlgia, explica el cantant.
Nostàlgia de tornar a cantar en anglès, com havia fet en aquell disc i els anys anteriors amb la banda Holland Park.
I nostàlgia, també, d'una obra ('7 songs for a sleepless night') que "s'estima" especialment.
Aplicant amb coherència la seva màxima de la 'coherència en el canvi', musicalment els dos discos no s'assemblen "en res", destaca Pla.
Si el primer era evocador i intimista, reflex de solitàries nits en vetlla, aquest és vitalista i directe, noctàmbul també, però en el sentit més festiu del terme.
Mazoni el va enregistrar, de nou, en llargues sessions nocturnes.
"Si resulta que se'm dóna millor cantar a certa hora i havent begut dues copes, potser quan gravo els discos he d'intentar reproduir aquest estat", apunta el músic.
En acabat, va encomanar la producció del disc al britànic Brendan Lynch, mà dreta d'artistes com Paul Weller o Primal Scream.
La brevetat del disc juga també a favor d'aquesta no-coherència estilística que reivindica Jaume Pla.
Amb 7 cançons, com va fer l'any 2003, no es tracta de vestir un discurs sinó d'evocar moments i estats d'ànim suggerits per una llarga nit de d'oci, festa i ball.
Núria Graham canta Mazoni
I enmig d'aquesta nit sorgeix la veu de Núria Graham, cantant en solitari a 'Never push a sailor'.
Mazoni cedeix la part vocal de la cançó a la persona amb qui va pensar que més encaixaria quan l'estava composant.
"La vaig fer amb el seu timbre al cap", recorda un músic a qui no importa explicar que "a vegades està cansat de sentir-se" i que en ocasions "imagina" el seu treball en la veu d'algú altre.
La veu de Graham s'acobla amb elegància a una peça de pop electrònic amb aires dels 90.
Pla està a gust amb l'eclecticisme d'un disc que transita per l'electrònica de traç gruixut, el pop electrònic i també el rock.
Perquè "ni l'edat ni l'experiència musical han de portar-te (necessàriament) cap a terrenys més tranquils , i això m'agrada", confessa.
Així ho entén un músic que assegura haver-se anat fent "més brut, més primari" amb el temps i que en aquest aspecte s'emmiralla en artistes com Neil Young, algú que "de tant en tant va traient els seus discos sorollosos, tenint una certa edat".

Response: El músic Jaume Pla, conegut com a Mazoni, estrena un nou disc en anglès, "7 songs for an endless night". Aquest té diverses similituds amb el seu primer àlbum en solitari, "7 songs for a sleepless night". Pla confessa que sempre s'ha trobat més a gust en el canvi i, de fet, són dos discs amb estils diferents.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El Castell de Púbol ha inaugurat l'exposició temporal d'aquest 2016 que repassa la faceta d'escenògraf i dissenyador de vestuari de Salvador Dalí i també explora la relació entre l'artista empordanès, Visconti i Shakespeare.
Els fets que originen l'exposició tenen lloc a Roma el 1948.
Dalí acaba d'arribar dels EUA i va a Itàlia a estudiar els autors clàssics.
En aquell mateix moment, Visconti fa un canvi en la seva trajectòria i deixa de banda el cinema per fer teatre.
Vol representar una comèdia de Shakespeare i busca un escenògraf de renom internacional per a l'escenografia i el vestuari.
És aquí quan Coco Chanel els posa en contacte i es posen a treballar.
Aquest any es compleixen 400 anys de la mort de Shakespeare i la Fundació Gala-Dalí ha pensat que recuperar tot aquest material gràfic de l'obra de Visconti a Roma era una manera de sumar-se a la commemoració.
La Fundació Gala-Salvador Dalí ha volgut dedicar l'exposició temporal d'enguany al Castell de Púbol (Baix Empordà) a la relació que el 1948 va existir entre l'artista empordanès i Luchino Visconti, quan van treballar plegats per dur a escena la comèdia 'Al vostre gust' de William Shakespeare.
Per a la fundació, la col·laboració dels dos artistes suposa un moment important de la història del teatre del món occidental.
I, a més, coincideix amb la commemoració dels 400 anys de la mort de dramaturg britànic.
Els fets que propicien aquesta exposició van succeir a Roma el 1948.
Dalí havia estat vuit anys exiliat als EUA i aquell any decideix tornar a Portlligat.
Poc després, es trasllada a Itàlia amb la voluntat de redescobrir el classicisme italià.
En aquest context, el director de cinema Luchino Visconti sent la necessitat de fer un canvi a la seva trajectòria i decideix deixar de banda el cinema per introduir-se en el teatre.
Es decanta per portar a escena aquesta comèdia pastoral de Shakespeare.
Segons ha relatat la directora dels Museus Dalí, Visconti tenia clar que volia encarregar l'escenografia i el vestuari a una figura de renom internacional.
És en aquest context quan intervé la mà dreta de Visconti, el seu ajudant Franco Zeffirelli.
Ell coneixia a Coco Chanel, que li va parlar de Salvador Dalí.
A través d'ella, Visconti i Dalí es van conèixer i, de seguida, es van posar a treballar.
Zeffirelli encara és viu i la comissària de l'exposició, Lucia Moni, l'ha pogut visitar per comentar aspectes d'aquella època que ajudin a casar millor el relat de l'exposició.
Un treball d'investigació
La mostra 'Dalí, Shakespeare, Visconti' és un recull de fotografies originals de la representació de la comèdia a Roma, que va estar en cartell durant un mes.
El material estava a l'arxiu del Centre d'Estudis Dalinians però ha calgut investigar per tal de poder ordenar les 29 fotografies per actes (n'hi havia 3) i també identificar els actors.
Entre d'altres, a l'obra de Visconti hi van participar grans figures de l'escena italiana com són Marcello Mastroianni i Vittorio Gassman.
A la mostra s'hi ha incorporat un petit audiovisual emès el 1987 on els dos actors recorden anècdotes d'aquell muntatge.
Entre les fotografies exposades, n'hi ha una de Visconti assegut fullejant uns dibuixos de l'escenografia creada per Dalí i també es conserva una única fotografia en color d'una de les escenes de la representació.
Segons explica la comissària, Lucia Moni, alguns dels elements més representatius de l'artista, com els elefants amb potes d'insecte amb l'obelisc, estaven presents en l'escenografia.
Això es pot veure també en les fotografies que s'exposen a la mostra.
"Visconti volia de Dalí aquest món tan teatral i oníric que representa", ha explicat la directora dels Museus Dalí, Montse Aguer.
A l'escenografia també hi havia tres ovelles.
L'obsessió de Dalí era que fossin vives i, segons relata Aguer, fins i tot Gala es va dedicar a anar per Roma cercant ovelles.
Finalment, però, els animals que apareixien a l'obra eren dissecats tot i que els hi van instal·lar un mecanisme perquè poguessin obrir la boca i fer alguns petits gestos.
Entre els materials, la mostra també incorpora un exemplar de l'edició de luxe del programa de mà de 1948 (amb dibuixos i explicacions sobre l'escenografia i el vestuari) o el facsímil d'una carta manuscrita de Dalí en què dóna indicacions a Visconti sobre la posada en escena.
La mostra, que s'ha inaugurat oficialment aquest divendres, serà visitable a partir del dimarts 15 de març i fins el 6 de gener.
A l'acte hi ha assistit el conseller de Cultura, Santi Vila, que ha destacat la bona funció de la fundació per "continuar despertant l'interès per Dalí a nivell mundial" i també n'ha elogiat el seu model.
La Fundació Gala-Salvador Dalí compta amb la participació de les administracions però és privada i, segons Vila, porta a terme amb molt bons resultat l'objectiu fundacional de difondre i protegir el llegat de Dalí.
A més, ha destacat que la fundació se suma amb aquesta mostra a la tendència de "revisitar" els clàssics.

Response: El Castell de Púbol inaugura l'exposició "Dalí, Shakespeare, Visconti", amb fotografies originals de l'escenografia que Salvador Dalí va crear per ajudar a Visconti a representar una comèdia de Shakespeare al teatre el 1948. La Fundació Gala-Salvador Dalí ha fet servir l'exposició com a commemoració dels 400 anys de la mort de Shakespeare.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Nova nit d’aglomeracions a les places de Gràcia de Barcelona durant el primer divendres sense queda a Barcelona, la segona nit sense confinament nocturn a la capital catalana.
El barri, que celebra la festa major, ha tornat a ser un dels principals punts de trobada per a la gent que volia seguir al carrer a altes hores de la matinada.
Tot i que les comissions de festa van anunciar que no allargarien els horaris dels concerts, centenars de persones s’han quedat a les places fent entrompades, sense fer servir la màscara i sense respectar la distància de seguretat.
Les aglomeracions més importants s’han produït als carrers adjacents a les principals places del barri on se celebraven els concerts.
Les places estaven acordonades i vigilades per la Guàrdia Urbana i personal de seguretat, i tan sols es permetia l’accés a veïns de la zona, artistes i personal de neteja.
A partir de dos quarts de dues, els controls s’han aixecat i l’accés a les places ha quedat obert.
El confinament nocturn, en mans del TSJC
Entre les persones que passejaven per la zona hi havia disparitat d’opinions en relació amb el control i la seguretat de la festa major.
En Tomás i la Valentina, que era la primera vegada que hi assistien, veien les mesures amb bons ulls.
“L’ambient és una meravella; els accessos estan molt ben controlats i trobem que tot està molt bé”, opinaven.
També s’expressava en la mateixa línia en Sergio, veí de Gràcia.
“És molt agradable, perquè després de la pandèmia la gent necessitava treure tota l’energia; les festes de Gràcia són una manera de socialitzar i trobar-se”, comentava.
No obstant això, també lamentava que hi havia molta gent que no tenia prou cura amb la màscara o amb les distàncies de seguretat.
Per a l’Andreu, veí de Gràcia de tota la vida, la situació era molt desordenada.
“Hi ha molta gent sense mascareta, els carrers estan a rebentar; fa una mica d’impacte”, apuntava.
Per una altra banda, l’Erika, resident en un altre barri de la capital catalana, admetia que el desordre que havia vist era força descontrolat.
“La gent va molt beguda, hi ha un gran desordre per tot arreu”, lamentava, poc abans de tornar cap a casa al voltant de la mitjanit.
“La festa major de Gràcia ha passat de ser un esdeveniment cultural a un acte totalment desbordat”, afegia.
Alhora, no veia amb bons ulls que s’hagués eliminat la queda.
“La setmana vinent començaran les festes de Sants, i l’ambient serà el mateix”, apuntava.
La d’aquest divendres ha estat la segona nit sense queda a Barcelona, una mesura que aviat podria tornar a la capital catalana.
La nit de dijous a divendres ja hi va haver aglomeracions.
Dijous passat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va autoritzar de mantenir la queda a tan sols dinou municipis catalans –aquells amb una incidència acumulada els darrers set dies (IA7) superior a dos-cents cinquanta casos de covid-19 per 100.000 habitants–, i el govern ha demanat d’ampliar-la als municipis de més de 20.000 habitants amb una IA7 superior a cent vint-i-cinc casos per cent mil habitants.
Això afectaria un total de seixanta-dos municipis catalans, entre els quals Barcelona i les altres grans ciutats del país.
El govern demana ara al TSJC d’ampliar el confinament nocturn a 62 municipis
La mesura entraria en vigor un cop aprovada pel TSJC, que ja ha anunciat que no decidirà fins dilluns si dóna llum verda a la nova queda.
Això implica que, almenys durant aquest cap de setmana, la restricció de la mobilitat entre la 1.00 i les 6.00 només serà vigent als dinou municipis amb més incidència.
Les imatges d’ahir al barri de Gràcia són les mateixes que es van poder veure el dijous passat, coincidint amb l’aixecament del confinament nocturn a la capital catalana.
Durant aquella nit, la Guàrdia Urbana i els Mossos d’Esquadra van desallotjar vora quatre mil persones que feien entrompades i causaven molèsties als veïns.
La meitat es van concentrar a la festa major de Gràcia i la resta es trobaven a les platges.
Tot i que la nit va transcórrer sense incidents greus, el tinent de batlle de Seguretat de l’Ajuntament de Barcelona, Albert Batlle, va reconèixer que es van veure imatges que no agraden, sigui per la saturació de l’espai públic, sigui pel consum de begudes alcohòliques.
Ciuró defensa que la prioritat del confinament nocturn no és limitar els drets fonamentals sinó garantir la salut pública

Response: El barri de Gràcia celebra la festa major en la segona nit sense confinament nocturn a Barcelona. Les festes han provocat aglomeracions i moltes persones no han fet servir la mascareta ni han respectat la distància de seguretat. El govern ha demanat al TSJC que s’ampliï el confinament nocturn a 62 municipis.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El Festival de Folk Internacional Tradicionàrius clourà aquest divendres una edició molt reeixida, després de dos anys més aviat "difícils".
El nombre d'assistents ha arribat als 12.000, un 20% més que l'any passat, i això que l'edició d'enguany ha estat de les més concentrades dels darrers temps.
El seu director, Jordi Fàbregas, ha atribuït aquest creixement a un interès renovat del públic envers la música folk i a una actitud "més receptiva", ha asseverat, que veu com "un símptoma d'una major alegria al sector".
Al cicle li resten encara dues propostes: l'estrena d'un documental dedicat a Jaume Arnella, dijous, i el concert inèdit del basc Kepa Junkera acompanyat d'El Pont d'Arcalís, l'endemà.
El 29è Festival Tradicionàrius baixarà el teló aquest proper divendres després d'haver ofert vora 40 propostes musicals de diferent format a la seva seu natural –Centre Artesà Tradicionàrius- i en altres emplaçaments (al carrer, als mercats, altres auditoris).
Amb 12.000 espectadors, aquesta haurà estat l'edició més seguida dels últims anys i, concretament, per un 20% més de públic que l'any passat.
Han estat diverses les sessions en què la sala de concerts del C.A.T ha fet el ple, en una ocasió motivant la programació d'un segon concert del mateix artista, ha indicat aquest dimecres el director del festival, Jordi Fàbregas.
L'ànima del Tradicionàrius ha argumentat per què creu que s'ha produït aquest repunt en base a un "cert canvi d'actitud" per part del públic.
Fàbregas diu que han detectat "una actitud més receptiva, amb més interès", i que això és un símptoma "que hi ha una mica més d'alegria al sector" (de la música tradicional).
Els darrers dos anys no han estat fàcils pels organitzadors, segons han reconegut.
"L'onada a vegades no va a favor d'aquest tipus de música", ha manifestat el director.
En aquestes ocasions han hagut de recórrer a la imaginació, "empescant-se coses noves, a vegades amb actitud de franctiradors" –ha il·lustrat- per tirar endavant propostes en un context de restriccions i poc dinamisme.
Ara, però, es comença a notar –diu Fàbregas- la "gent nova que s'ha incorporat al sector, músics d'alt nivell tècnic i espectacles molt ben construïts", als quals el festival "ha de donar cabuda", i que han renovat l'escena en paral·lel a aquesta "curiositat" del públic per saber què està passant.
Tot plegat els fa ser "optimistes de cara al futur", ha conclòs el músic i director del festival.
En tot cas, Fàbregas ha volgut reivindicar que la incorporació de propostes joves i innovadores de música folk no ha estat mai aliena al festival.
"Fa molts anys que al Tradicionàrius estem amb aquesta dèria", ha defensat, per bé que a admès que "potser a vegades" no han sabut transmetre-ho bé.
"Però no és fer només una acta notarial del què passava, sinó relectures d'on venim per poder avançar", ha insistit.
La festa inaugural amb el retrobament del Ball Amable de l'Orquestra Galana, Pep Gimeno 'Botifarra', Maria Arnal i Marcel Bagés, Quico el Cèlio, el Noi i el Mut de Ferreries, els gallecs Luar Na Lubre o el concert 'Sem Nord, fem Bressola!', han estat alguns dels plats forts d'aquesta edició.
Un cicle que es tanca divendres amb una altra cita important, el concert inèdit de col·laboració entre el popular cantautor basc Kepa Junkera i els no menys coneguts El Pont d'Arcalís a la seu del Tradicionàrius, al C.A.T de Gràcia.
Abans d'això, demà dijous s'estrenarà el documental 'Jaume Arnella, el joglar', sobre aquest nom propi de la música popular catalana.
Folk tot l'any
Jordi Fàbregas ha recordat avui que amb la cloenda del Tradicionàrius no s'acaba la música folk al C.A.T., ja que l'espai continua programat música tot l'any, i també a l'estiu, fent-se càrrec de la Plaça del Folk (la Plaça del Sol) durant la Festa Major de Gràcia.
En aquest sentit, la programació de primavera ja està tancada i inclou actuacions de Jordi Batiste –revisant tota la seva trajectòria-, El Tricle (el conjunt musical, no el còmic), Carles Belda i Jordi Rúbio ('Sols') o la festa final dels Tallers del C.A.T, on alumnes i professors ensenyaran la feina realitzada durant el trimestre en aquest equipament musical.
Així mateix, continua la programació de l'anomenada 'Taverna del C.A.T', amb concerts acústics al bar que tenen lloc cada dimecres, des d'ara fins al mes de juny.

Response: El 29è Festival de Folk Internacional Tradicionàrius tancarà aquest divendres una edició en què hi ha hagut més assistència que l'any passat i més interès per part del públic. Josep Fàbregas, director del festival, ha reconegut que els últims dos anys no han estat fàcils, però es mostra content amb el resultat d'aquest any.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
En motiu del Dia Mundial Sense Alcohol, que se celebra a nivell internacional el dia 15 de novembre, els Centres d’Atenció Primària del país realitzen activitats comunitàries per sensibilitzar a la població sobre els riscos del consum d'alcohol.
Cada any, a mitjans de novembre i coincidint amb el Dia Mundial Sense Alcohol, es realitzen durant una setmana diferents accions per sensibilitzar sobre els riscos del consum d’alcohol.
Quines activitats heu dut a terme des del CAP de Tremp?
Per començar fem un cribratge del consum d'alcohol a tots els pacients que venen a la consulta.
A més, per tal d’arribar a aquells col·lectius que menys assisteixen a les consultes mèdiques, com pot ser la gent jove, hem facilitat el qüestionari als centres de treball que concentren més jovent perquè es conscienciïn sobre el seu consum d’alcohol.
Val a dir que a les escoles de la ciutat ja es desenvolupa un programa específic sobre salut escolar a través de diferents xerrades amb infermeres i Mossos d’Esquadra.
També recordem als professionals de la salut sobre la importància de fer el cribratge als seus pacients.
Es consumeix més alcohol del que s’hauria?
Sí.
No som conscients que bevem més del compte perquè moltes vegades la tolerància que té el propi cos és bastant gran, sobretot com més jove ets.
L’alcohol té encara uns falsos mites.
Creiem que tocarem la lluna amb unes copes de més, que serem més alegres, però de la mateixa manera que fem la pujada fem la baixada i aquesta és complicada.
I la gent n’és prou conscient del que beu?
En absolut.
La població encara no és conscient de la quantitat d'alcohol que consumeix i fins que no fas el recompte que nosaltres oferim i no fas números, no te n’adones.
Abans de decidir si reduïm el consum d’alcohol hem de saber si estem dins del consum de risc, que en homes és quan se superen les 28 unitats de begudes estàndards (UBE) i en dones les 17.
Si parlem de consum en un sol dia, no hauríem de sobrepassar les 6 UBE en els homes i les 5 les dones.
Per poder-ho calcular, des de la Generalitat es posa a disposició una calculadora de consum d’alcohol que en només un minut dona resultats prou fiables.
Hem de ser conscients que la indústria publicitària ens bombardeja amb l’alcohol i nosaltres hem de saber què és el que consumim i en quines quantitats.
Un dels grups d’edat més sensibles, com heu dit, és el dels menors…
Evidentment, com en el cas de les víctimes d’accidents de trànsit, els casos haurien de ser 0.
Lo més preocupant és que aquests set casos només són els que arriben al centre hospitalari.
Per tant, hem de comptar també amb les borratxeres que no arriben, les que es passen al parc o al carrer.
També hem detectat que hi ha preocupació entre el jovent.
Els nens i nenes ens pregunten sobre les intoxicacions i s’interessen.
Ens hem trobat amb una noia de 13 anys, per exemple, que una amiga seva que havia quedat inconscient per consum d’alcohol en una festa major.
Estem parlant d’un repte important tenint en compte que el consum d’alcohol s’associa moltes vegades a festes i celebracions familiars.
Sí.
Estem rodejats d’alcohol, però tots els hàbits es poden canviar.
Podem intentar, per exemple, que els nens ho vegin com una cosa esporàdica.
Creiem que les famílies també hem d’actuar com a exemple.
És important també que el grup d’amics amb qui el jove o el menor es rodeja tingui això clar.
Quines accions es preveuen per reduir aquest preocupant consum d’alcohol?
Ho podem resumir en dos: primer, les accions que es fan durant tot l’any, com la conscienciació mitjançant els cribratges a les consultes o les xerrades a les escoles mitjançant les campanyes Salut i Escola o l’Ampollón de l’Ajuntament de Tremp.
El segon tipus d’accions serien les més esporàdiques, com pot ser la setmana en què ens trobem.

Response: El 15 de novembre és el Dia Mundial sense Alcohol. Els Centres d'Atenció Primària realitzen activitats, com ara un qüestionari als pacients de la consulta, per tal que la gent sigui conscient dels riscos de consumir begudes alcohòliques. La població consumeix més alcohol del que haurien i no n'és conscient. Un dels grups més sensibles és el dels joves.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Mentre desenes de representants de diferents països breguen als afores de Madrid per arribar a uns objectius de consens a la Cimera del Clima (COP25), a fora, la realitat és que la lluita contra l’escalfament global fa anys que fa aigües.
Les emissions de CO2 són més altes que abans de la crisi i l’ONU ja ha alertat que el món s’encamina a un augment de més de 3 graus aquest segle.
En les previsions catastròfiques, entre les quals s’acostuma a assenyalar l’augment del nivell del mar pel seu component gràfic, existeixen altres situacions que ja són del tot inevitables.
Una d’aquestes, al nostre entorn més immediat, al Pirineu.
Amb les condicions actuals, es calcula que el 2040 ja no hi haurà cap glacera en tota la serralada.
És el pronòstic que manté de fa anys el glaciòleg Jordi Camins, que des del 1982 cataloga totes les glaceres i congestes de gel que hi ha al Pirineu.
Encara que tots els estats del món decidissin a la Cimera del Clima d’aturar les emissions a partir de demà mateix, la desaparició de les glaceres ja no es podria aturar.
‘El planeta es continuaria escalfant durant un temps, perquè hi ha un efecte inèrcia alimentat pel CO2 que tenim a l’atmosfera a escala planetària.
I segurament la temperatura encara pujaria un parell de graus.
Ja no hi ha res a fer al Pirineu.
Tret que hi hagués una disminució de l’activitat solar.
Això va passar entre el 1550 i el 1850, però és un fenomen que no es pot preveure’, explica Camins.
Si el 2040 ja no quedarà cap glacera, el 2050 ja no quedarà gel glacial en forma de congesta, segons Camins.
Més enllà del Pirineu no es fa aquesta diferència i totes les masses de gel són considerades glaceres, però aquí no.
Cal entendre la diferència entre aquests dos tipus d’aparells glacials: les glaceres són actives, tenen prou gruix perquè, amb la força de la gravetat, es desplacin muntanya avall.
En canvi, les congestes de gel no tenen prou gruix, de manera que són més petites; són estàtiques.
‘Una glacera que s’extingeix va perdent gruix, perd llargada i s’acaba convertint en una congesta de gel’, precisa Camins, qui s’ha convertit en el principal expert en glaceres del país.
En la primera catalogació, que va acabar el 1985 –tarda uns cinc anys a fer-ne una–, va catalogar 93 aparells glacials, la meitat dels quals, uns 40, eren glaceres.
En el darrer inventari, finalitzat el 2017, Camins va comprovar que s’havien perdut 43 aparells glacials i només en quedaven 50, dels quals 24 eren glaceres.
Resumint, en trenta anys, el Pirineu ha perdut unes vint glaceres.
Per si no n’hi hagués prou, les previsions diuen que el 2022 unes quantes glaceres més es convertiran en congestes i d’aquestes, vuit més s’extingiran.
El motiu de la desaparició és l’escalfament global.
Això, sumat a una alçària limitada de 3.400 metres de la serralada del Pirineu, fa que les glaceres cada vegada tinguin més dificultats per a continuar alimentant-se i vagin reduint la massa a un ritme accelerat.
Aquest procés no és únic al Pirineu i es repeteix a totes les carenes del món.
Per exemple, als Alps.
Però aquesta serralada té una alçària superior i, per tant, té unes glaceres amb unes masses més grans: ‘Una glacera a 3.800 metres pot conservar-se perfectament, passa que reduirà la seva extensió amb l’increment de temperatura.
Cada any tenen un retrocés important.
A la del Roine hi vaig cada any, i en aquest moment va retrocedint entre vint metres i quaranta l’any.
Però té 8,5 quilòmetres de llargada i a zones altes la glacera es continua alimentant’, explica Camins.
El glaciòleg es mostra resignat a continuar inventariant aquests fenòmens naturals destinats a la desaparició, si més no a casa nostra, però conserva un optimisme científic: ‘És trist, però és la realitat que ens toca viure.
I si mirem la part positiva, cal observar que és la primera vegada que podem documentar aquesta extinció.’

Response: L'escalfament global comportarà greus conseqüències. Una d'elles al Pirineu, on els experts calculen que desapareixeran totes les glaceres de la serralada. Segons el glaciòleg Jordi Camins, principal expert en glaceres del país, les glaceres estan desapareixent i això ja no es pot evitar, per culpa de l'escalfament del planeta causat per l'acumulació de CO2 a l'atmosfera.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El diputat de la CUP Lluc Salellas ha criticat el pressupost del 2017 que la Diputació de Girona té previst aprovar dimarts en una sessió extraordinària.
Segons valora, és un pressupost "absolutament continuista" i lamenta que, mentre que les partides per als festivals o el Patronat de Turisme augmenten, no es destinen més diners a Acció Social.
"El model dels festivals i el turisme passa per davant de l'acció social", ha criticat el diputat Lluc Salellas, que també ha lamentat que des de l'equip de govern no ha negociat cap aspecte del pressupost amb la CUP.
A més, Salellas lamenta que es mantenen les "subvencions a dit" i que, entre d'altres, el president té 3,4 MEUR per donar subvencions a qui cregui més pertinent.
Per a la CUP, un dels pocs aspectes positius és que creix 1 MEUR la partida destinada als municipis.
El pressupost del 2017 puja a 115 MEUR, lleugerament superior al del 2016 que era de 113,9 MEUR.
L'equip de govern de la Diputació està previst que n'expliqui els detalls el mateix dimarts al matí en roda de premsa.
La Diputació de Girona votarà dimarts en un ple extraordinari els comptes per al 2017.
Abans, però, el grup de la CUP ha volgut valorar la proposta de pressupost i ha avançat que hi votarà en contra.
Segons ha defensat el diputat Lluc Salellas, es tracta d'uns "pressupostos absolutament continuistes" i, per tant, ha mantingut moltes de les crítiques que el grup ja feia ara fa un any.
Per una banda, sosté que l'equip de govern aposta per reforçar àrees com turisme i festivals mentre que manté congelades les partides socials.
Per exemple, ha destacat que el pressupost destinat al Patronat de Turisme (organisme autònom de la Diputació) creix en 600.000 euros mentre que no s'aporta ni un euro més a Acció Social.
Salellas també ha dit que el model cultural de la Diputació continua essent el dels "grans festivals i no el de la cultura de base" i critica que, a més, molts d'ells els organitzen empreses privades que reben subvencions públiques.
En aquest sentit, apunta que es destinaran 1.343.000 euros a festivals el 2017.
Una xifra que ha volgut contrastar amb alguna de les partides destinades a aspectes socials, com és una partida per a habitatge social que, segons la CUP, només té una dotació de 80.000 euros.
Per altra banda, la CUP recorda que el 2017 serà un any "de ruptura amb l'Estat" i considera que la Diputació no preveu cap mesura pressupostària en aquest sentit.
"Més enllà de disposar del Xaloc i posar-lo a disposició de la Hisenda catalana no veiem cap element que ens porti a ser un any de ruptura amb l'Estat", ha lamentat el diputat.
Crítica a les "subvencions a dit"
Un altre dels aspectes que ha criticat la CUP és que es manté el marge del president de la corporació, Pere Vila, per atorgar ajudes directes "sense cap justificació".
Segons denuncia la CUP, Vila disposarà de 3,4 MEUR el 2017 per atorgar subvencions directes.
Salellas també recorda que, com ja ha criticat la formació en ocasions anteriors, la Diputació dóna ajudes nominatives (és a dir, subvencions directes) a algunes empreses tot i existir una línia de subvencions a través de concurs públic en aquells àmbits.
"Exigim que en temes on hi ha una línia oberta a través de la concurrència pública no es facin subvencions a dit", ha reclamat.
Salellas ha posat d'exemple algunes subvencions que s'atorgaran directament des de la Diputació, com 80.000 euros per a l'organització del Fòrum Gastronòmic 2017, 65.000 euros per a l'organització d'un congrés de l'Associació Espanyola de Directius o 45.000 euros per a un fòrum d'empresaris organitzat per una empresa de Lloret de Mar.
Un dels únics aspectes positius del pressupost, a ulls de la CUP, és l'augment d'1 MEUR del fons de cooperació local per ajudar els municipis en els seus projectes.
En un comunicat, ERC defensa que aquesta millora s'ha introduït fruit de les negociacions entre el seu grup i l'equip de govern i que el compromís és augmentar la partida en els propers exercicis.
Els republicans han avançat que, gràcies a aquest acord, donaran suport al pressupost.
Sense notícies de la remodelació de la Casa de Cultura
L'any passat, durant la presentació del pressupost 2016, el govern de la Diputació de Girona va destacar que un dels projectes insígnia de l'any seria el de remodelació de la Casa de Cultura.
Els plans eren redactar el projecte durant el 2016 i començar obres a l'inici del 2017.
Segons Salellas –que és patró de la Casa de Cultura- no tenen constància de cap avenç.
El pressupost del 2017 puja a 115 MEUR i, per tant, és lleugerament superior al del 2016 que es fixava en 113,9 MEUR.
Està previst que l'equip de govern en doni els detalls en roda de premsa dimarts al matí, abans de la sessió plenària.

Response: Lluc Salellas, diputat de la CUP, considera que el pressupost que la Diputació de Girona vol aprovar pel 2017 no preveu suficients diners per a Acció Social, mentre que han augmentat les partides destinades a turisme i festivals. També ha criticat la falta de novetats sobre la remodelació de la Casa de la Cultura.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
Fins a 198 obres opten als Premis Literaris de Girona, convertint-la en una de les edicions amb més participació de la seva història.
Precisament, aquest 2018 l'organització vol commemorar el mig segle d'història dels premis i el president de la Fundació Prudenci Bertrana, Joan Domènech, assegura que aquesta edició, la 51a, "pot ser de gran record".
La categoria que ha aconseguit més candidatures ha estat el premi Miquel de Palol de poesia, en què s'hi han presentat fins a 92 obres.
De fet, aquesta és l'edició amb més participació d'aquesta categoria i ja ha passat per davant del nombre d'obres presentades a la categoria estrella dels premis: el Prudenci Bertrana de novel·la, que aquest any compta amb 72 obres presentades
La procedència de les obres és molt variada, ja que a banda de Catalunya, el País Valencià i les Illes Balears també n'hi ha d'autors d'Andorra, Suïssa, Àustria, el Regne Unit, els Estats Units i Canadà.
Segons Domènech, "la procedència demostra que el premi és seguit des de molts llocs".
Aprofitant que aquest 2018 ja s'hauran complert els 50 anys de la primera edició dels premis, la fundació ha preparat un llibre recordant la història dels guardons literaris, que s'entregarà conjuntament amb el DVD que tradicionalment ja es lliurava (i que recollia la cerimònia de l'edició anterior dels premis).
Actualment la fundació està negociant si pot tancar el finançament del llibre amb una entitat bancària, però en cas que no fos així, Domènech ha assegurat que la fundació es faria càrrec de la despesa de forma íntegra.
El periodista Pau Lanao ha rebut l'encàrrec de sintetitzar els 50 anys d'història i el format del llibre preveu recollir diferents personatges que a partir d'anècdotes de cada edició recordaran des d'una vessant més amena el mig segle dels premis literaris, que van arrencar el 1968.
En paral·lel, aquest any també s'ha desdoblat el 18è Premi Lletra a la millor iniciativa digital sobre literatura catalana.
El president de la Fundació ha detallat que a molta gent els "donava la sensació que [el premi] estava massa pensat per a professionals" dedicats a la difusió literària en suport digital.
Per això, dins de la mateixa categoria es donarà un premi a la millor iniciativa, més enfocat a professionals del sector, i un altre a la millor experiència didàctica, pensat per a "iniciatives de particulars".
En aquesta categoria encara es poden presentar projectes fins al 7 de setembre.
Pel que fa a la 24a edició del Premi Cerverí que organitza la fundació conjuntament amb Catalunya Ràdio, iCat.cat i la revista Enderrock, avui s'han publicat les cançons seleccionades pel jurat i el públic podrà escollir la seva preferida fins el 14 de setembre al portal de Catalunya Ràdio.
Les lletres escollides són 'Les silenciades' de Les Pupil·les, 'Agricultors ingràvids' de Joan Miquel Oliver, 'Som transparents' d'El petit de Cal Eril, 'Serà un abisme' de Ferran Palau, 'No volem més cops' de Judit Nedderman, 'Migracions de Salmons' de Da Souza, 'Nocturn' escrita per Joan Garriga de la Troba Kung-Fu i 'Colze a Colze' de Valtonyc i Kovitch.
La gala, el 20 de setembre
La lletra que aconsegueixi més vots populars es proclamarà com a guanyadora del Premi Cerverí i s'anunciarà durant la gala d'entrega dels premis, que tindrà lloc el 20 de setembre.
Durant la gala també es farà pública la decisió del jurat sobre quines són les obres escollides en les diferents categories dels premis.
Com cada any, l'acte d'entrega es farà a l'Auditori de Girona i aquest 2018 estarà presentat per la periodista Bàrbara Julbe.
També hi haurà l'actuació d'una tenora acompanyada d'un piano que interpretaran "temes d'esperit catalanesc", tal com ha assegurat el president de la Fundació Prudenci Bertrana.
De cara al setembre, i aprofitant els 50 anys d'història, la fundació preveu fer pública la nova web en què hi haurà els vídeos de l'entrega de cada gala dels premis i que els usuaris podran veure online o descarregar-se el vídeo.
De fet, Joan Domènech, ha anunciat que aquesta podria ser l'última edició que reparteixin el DVD amb el vídeo de l'entrega dels premis, perquè des d'ara la voluntat és penjar-ho directament a la pàgina web.

Response: Se celebren 51 anys dels Premis Literaris de Girona, amb una edició amb molta participació, especialment a la categoria del Premi Miquel de Palol. La participació també ha estat molt variada, amb obres rebudes no només d'Espanya, sinó també d'altres països europeus, com Estats Units i Canadà. La fundació ha preparat un llibre per homenatjar la història dels premis.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El director de l'Oficina Antifrau de Catalunya (OAC), Miguel Ángel Gimeno, ha comparegut aquest dimecres al Parlament per radioagrafiar l'estat de l'ens que lidera d'ençà de la destitució de Daniel de Alfonso i per establir les directrius de la nova etapa.
Gimeno ha admès que, en els primers mesos a Antifrau, ha pogut certificar "dèficits" de funcionament rellevants, des del control de l'activitat fins a la selecció de personal.
El nou director, que ha posat en marxa una auditoria interna que ja està enllestida, ha admès que més enllà de les mancances detectades l'oficina pateix dificultats per afrontar investigacions perquè acumulava 96 expedients sense tramitar.
Gimeno ho ha atribuït a la gestió de l'anterior direcció sense nombrar el nom de De Alfonso en cap moment.
"Tenim un tap i l'hem de resoldre", ha exposat l'expresident del TSJC, que ha reclamat més "instruments" per solucionar aquesta situació.
Gimeno, que ha fet autocrítica en la seva intervenció a la comissió d'afers institucionals (CAI), ha detallat que quan van prendre el control d'Antifrau va posar en marxa una investigació interna per detectar l'abast de la revelació de secrets de l'oficina en l'etapa de De Alfonso.
"Volíem saber si s'havien utilitzat els recursos de l'oficina per pervertir la seva actuació.
I podem afirmar amb rotunditat que el personal que encara hi ha l'oficina no està implicat amb cap perversió de les seves funcions", ha detallat el director d'Antifrau per transmetre un missatge tranquil·litzador i donar per tancada la purga a Antifrau.
Amb anterioritat, ja havia decidit, entre d'altres, la destitució fulminant de la directora adjunta, Maite Masià.
Gimeno també ha advertit que "els estàndards de la cultura ètica" sota la direcció de De Alfonso "no eren molt clars".
A banda de passar balanç a l'anterior etapa, fer autocrítica i transmetre una nova imatge d'estabilitat, Gimeno ha fixat les directrius a un horitzó de cinc anys.
En el decàleg exposat pel magistrat, ha volgut posar l'accent en el treball de prevenció de la corrupció i en la transparència de l'oficina, que ha de rendir comptes al Parlament, una exigència que ha volgut subratllar.
"Hem de construir una oficina que sigui un referent en el foment de la integritat i en la lluita contra la corrupció", ha exposat.
Gimeno ha detallat la necessitat d'un millor disseny organitzatiu de l'estructura d'Antifrau, convertir l'oficina en un ens "més permeable" als controls externs i més accessible als ciutadans per a la presentació de denúncies anònimes garantint-ne la confidencialitat.
La CUP reclama més "explicacions" del que passava a Antifrau amb De Alfonso
Els grups parlamentaris han agraït, gairebé de forma unànime, la transició tranquil·la que pilota a Antifrau per recuperar el prestigi de la institució.
Ciutadans s'ha mostrat especialment elogiós amb el canvi d'imatge i amb l'"autocrítica" formulada per Gimeno.
El PSC i CSQEP també han agraït el nou tarannà però han mostrat la seva preocupació pels expedients acumulats que ha detallat el magistrat, així com pel curs de les denúncies anònimes.
Al seu torn, Junts pel Sí ha recalcat la necessitat de deixar enrere el "mal regust" de l'etapa anterior.
La intervenció més crítica l'ha protagonitzada la diputada de la CUP Anna Gabriel, que ha reclamat més "explicacions" del que passava a Antifrau amb De Alfonso.
Gabriel s'ha preguntat si la plantilla estava tan "atemorida" per l'exdirector com per no ser capaç de resoldre els expedients acumulats.
Qui controlarà el director?
No ens volem penedir de la confiança dipositada", ha exposat.
El director avança que ha demanat "un increment pressupostari"
Gimeno ha demanat als diputats que fiscalitzin la seva actuació a Antifrau, però que confiïn en les directrius de la nova etapa.
"El que em fiscalitzarà a mi serà aquest Parlament.
Si no ho fan bé, és cosa seva", ha afirmat.
"I estaré subjecte a crítiques.
Això és com un contracte, d'obligacions per a les dues parts", ha afegit.
Sobre l'acumulació d'expedients detectat en l'anterior etapa, Gimeno ha admès que l'índex de "resolució d'assumptes" que entren a l'oficina sempre és inferior al nombre de denúncies rebudes.
A banda d'aplicar canvis organitzatius, el director ha avançat que ha proposat "un increment pressupostari" dels recursos destinats a l'ens.
Gimeno ha explicat que "hi ha places que no estan cobertes ni pressupostades", i confia poder augmentar la plantilla en determinades àrees per atendre els nous objectius fixats.

Response: El nou director de l'Oficina Antifrau de Catalunya (OAC) ha confirmat que hi ha 96 expedients acumulats pendents de tramitar i que, arran d'una auditoria interna que ha posat en marxa, han detectat mancances en la gestió de l'anterior director. A més, ha volgut transmetre un missatge d'integritat i ha demanat més pressupost per a l'ens.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El compositor i intèrpret Jordi Molina ha presentat aquest dimecres a l'Auditori-Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí (Baix Empordà) el seu nou treball, 'Matèria del temps'.
Es tracta d'un disc autoeditat amb deu temes originals que reivindiquen la tenora com un instrument de grans possibilitats més enllà de la la cobla catalana.
La intenció és que el seu so s'identifiqui automàticament amb el territori, igual que passa amb les gaites i Galícia o la trikitixa i Euskadi.
Molina ha destacat que aquest és el seu projecte més "personal" i "eclèctic" perquè recull l'aprenentatge musical de 30 anys d'experiència.
Amb la coproducció d'aquest treball, l'Espai Ter aspira a esdevenir un "actor" dins del món cultural gironí i espai de "referència" per acollir assajos d'orquestres, xerrades o congressos.
Durant prop de dues dècades, Molina va formar part com a tenora de les cobles més importants del país.
L'any 2000 va emprendre un nou camí per conèixer en profunditat el seu instrument.
Ho va fer a través de l'observació, l'aproximació i un intens estudi organolèptic.
Finalment, es va decidir a fusionar el so de la tenora amb altres realitats estètiques i estils musicals.
En aquesta etapa va participar en projectes singulars per ensenyar el so d'aquest instrument arreu del món (amb viatges als Estats Units, la Xina o Sudàfrica) i va col·laborar amb artistes diversos com Roger Mas, Carles Santos, Maria del Mar Bonet, Marina Rosell, la Companyia Elèctrica Dharma, Francesc Borrull, l'OBC, l'Orquestra de l'Acadèmia del Liceu, entre d'altres.
Treball "personal" i "eclèctic"
Fruit d'aquesta experiència neix 'Matèria del Temps', un projecte "necessari tant a nivell artístic com personal", en què el so de la tenora lidera un conjunt de set músics (amb presència del violí, el guitarró, la mandola, el contrabaix, la bateria, teclats i percussions).
L'objectiu del treball és aconseguir que la tenora tingui una major "incidència social" i que el públic s'hi "acosti" encara que no sigui seguidor de la música tradicional.
Molina pretén que el so d'aquest instrument de vent s'associï automàticament a la "realitat singular catalana", en la línia del que ja ha passat a Galícia amb les gaites gràcies a intèrprets com Carlos Núñez o a Euskadi amb la trikitixa de la mà de Kepa Junkera.
El disc inclou deu temes originals que mesclen influències d'allò més tradicional a allò més innovador: hi ha música folklòrica, d'improvisació, jazz, cant d'estil o tocs d'havanera.
"Recull vint anys d'eclecticisme com a músic", resumeix.
El projecte pren el títol d'un dels quadres més representatius d'Antoni Tàpies, una de les inspiracions de Molina.
Concerts programats
'Matèria del temps' arrenca amb deu concerts programats, una fita "gens fàcil" tenint en compte la situació del panorama musical actual i que "qui et contracta ho fa sense haver escoltat encara el treball complet", segons destaca Molina, que també pensa en sortir a l'estranger per donar a conèixer el disc.
El músic de Blanes assentat a Torroella de Montgrí presentarà el seu darrer treball a les festes de la Mercè de Barcelona el dia 23 de setembre, a Calella el dia 24 d'aquest mes, a la Fira de la Mediterrània de Manresa el 9 d'octubre, a l'Espai Ter de Torroella de Montgrí el dia 22 d'octubre, a Manlleu el 19 de novembre, a Mollerussa el 25 de novembre, a les Borges Blanques el 3 de desembre i a l'Auditori de Barcelona l'11 de febrer, en el marc del festival Tradicionàrius 2017.
Nova etapa de l'Espai Ter de Torroella de Montgrí
L'Auditori-Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí ha coproduït el projecte i serà l'espai dels assajos de Molina i la resta de músics que l'acompanyaran abans d'encetar el 'tour' de presentació arreu de Catalunya.
Aquesta és la primera vegada que l'equipament cultural coprodueix una aposta artística i vol seguir potenciant-ho de cara al futur.
Des de la seva inauguració l'any 2013, l'Espai Ter només havia estat escenari de propostes musicals i d'arts escèniques, com el Festival de Torroella, la Fira Internacional de Màgia de Torroella (FIMAG), el Temporada Alta o el programa estatal Platea.
Ara, però, volen encetar "una nova fase" i "fer una passa més".
"Volem deixar de ser merament passius per convertir-nos en un actor", ha anunciat el regidor Josep Martinoy, que ha destacat la qualitat sonora de l'equipament.
No en va, a principis d'any, l'Espai Ter va iniciar uns treballs d'acondicionament de so i la llum que es van allargar sis mesos i que van suposar una inversió de 250.000 euros.
"Ara els músics ens diuen que té una de les millors sonoritats de Catalunya", assegura Martinoy, que vol atreure enregistraments de discos, assajos d'orquestres i també l'organització d'esdeveniments professionals com congressos i xerrades.
"De projectes n'hi ha moltíssims.
Som conscients que és més difícil acollir segons quins esdeveniments si no som una ciutat, però hi ha un potencial enorme i aspirem a donar rendiment a l'espai i ser referència a nivell comarcal", ha afegit.

Response: El compositor i intèrpret Jordi Molina presenta el seu nou treball, "Matèria del temps", un disc que vol donar protagonisme a la tenora perquè s’associï el seu so amb el territori. El músic presentarà el seu nou disc a diferents festivals de Catalunya. L'Auditori-Teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí ha format part de la producció del projecte.