Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Presentació de la fira, amb part dels artistes participants, a l'Antiga Fàbrica Damm de Barcelona.
Foto: Bernat Ferrer/NacióLaFlama.cat.
Un total de 113 muntatges i 232 funcions serà el que es podrà veure a la setzena edició de la Fira Mediterrània, que tindrà lloc entre el 7 i el 10 de novembre a Manresa (el Bages).
Per fer-la possible, compta amb un pressupost a l'entorn del milió d'euros, "el milió d'euros més ben gastat del Departament de Cultura", segons que ha explicat el conseller Ferran Mascarell en la roda de premsa de presentació.
Respecte l'any passat, la fira ha vist retallat el seu pressupost en un 8%, "però té més grups que l'any passat i, culturalment parlant, és molt millor", ha emfasitzat també Mascarell.
A la fira s'hi podran presenciar fins a 36 estrenes -16 de les quals, absolutes-, entre les que destaquen les de l'algueresa Franca Masu, la dels guanyadors del Sona 9 de l'any passat, Els Laietans, la de Kiko Veneno, la de Jordi Urpí -com a Dr.
Batonga- en homenatge a Carmen Amaya, i la de Marcel Casellas, entre d'altres.
L'actuació dels ja clàssics de la fira Moussu T et lei Jovents també serà estrena estatal, així com la dels Aka Balkan Moon.
El director artístic de l'esdeveniment, David Ibáñez, ha ressaltat que l'edició d'enguany aprofundeix en el concepte de "cruïlles", ja siguin cruïlles artístiques, cruïlles entre la tradició i la innovació, interseccions entre el jazz i les músiques tradicionals, intersecció entre els diversos territoris dels Països Catalans i de la Mediterrània...
Per tant, molts dels espectacles que s'hi podran veure mesclaran i interseccionaran conceptes per generar noves sensacions en l'audiència.
D'un milió a tretze
En aquesta edició, la setzena, la Diputació de Barcelona ha decidit augmentar-hi la seva aportació econòmica.
La diputada de Cultura, Mireia Hernàndez, ha explicat: "Havíem de ser-hi, havíem de fer un pas més enllà del que havia anat la Diputació fins ara."
Així, aportarà 25.000 euros al pressupost total de l'esdeveniment, que se sumen als 100.000 que aportarà l'Ajuntament de Manresa i els 540.000 que aporta la Generalitat.
La resta de finançament fins arribar al milió pressupostat, a banda dels ingressos per la venda d'entrades, provindran dels diversos patrocinadors privats que ha atret la fira.
Arran de l'afirmació del conseller Mascarell sobre "el milió d'euros més ben gastat", el gerent de la Mediterrània, Jordi Bertran, ha concretat que, segons els estudis d'impacte econòmic fets per la Fundació Universitària del Bages (FUB), la Universitat de Deusto i el laboratori de turisme de la Diputació de Barcelona, la fira acaba generant un impacte de fins a 13 milions d'euros, comptant-hi tant la despesa feta a Manresa durant els dies de la fira com els contractes futurs que els grups participants poden aconseguir-hi.
De Jordi Savall a Kepa Junkera
Jordi Savall, probablement el músic català amb més projecció internacional, serà l'encarregat d'encetar la setzena edició de la fira amb un concert inaugural en què estrenarà a Catalunya el programa "Mare Nostrum.
Diàleg de les músiques otomanes, cristianes i jueves", el dijous 7 a les 9 del vespre.
El basc Kepa Junkera també és un altre dels plats forts de la Mediterrània d'enguany, a més a més de la israeliana Mor Karbasi i els valencians Miquel Gil i Pep Gimeno "Botifarra".
Els també valencians Obrint Pas actuaran també en versió acústica, en un altre dels espectacles més suggerents de la fira; Quico el Cèlio, el noi i el mut de Ferreries oferiran un concert antològic dels seus 20 anys a l'escenari; la Factoria Mascaró estrenarà un espectacle de dansa treballat amb els nens i nenes de les escoles de Manresa.
Enguany, la fira també comptarà amb dos circuïts "off", l'Estepa Mediterrània i l'Humus Mediterrani, en què s'hi podran veure artistes com Muchachito y sus compadres, La Terrasseta de Preixens o els italians Mascarimirì, entre d'altres.

Response: La 16a edició de la Fira Mediterrània presentarà del 7 al 10 de novembre un ampli ventall d'espectacles culturals que van de l’expressió tradicional a la més actual innovació tecnològica, amb 113 muntatges que signifiquen un total de 232 funcions. Jordi Savall serà l’artista convidat i presentarà un concert inaugural en el qual estrenarà a Catalunya el programa Mare Nostrum.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'oposició ha carregat aquest divendres contra la gestió del govern de coalició de Barcelona en Comú i el PSC a Barcelona.
"No hi ha projecte", ha replicat el cap de l'oposició, Ernest Maragall, a Colau després que l'alcaldessa hagi defensat la seva gestió.
"Es pot compartir més o menys el model, però no es pot dir que Barcelona no té un projecte de ciutat il·lusionant", ha conclòs l'alcaldessa.
Colau ha fet bandera de diverses actuacions fetes o en curs, com la construcció de 2.300 habitatges públics, el reforç de la Guàrdia Urbana o les futures obres per transformar la Via Laietana i la Rambla.
Amb tot, també ha reconegut que hi ha temes que els "preocupen i els ocupen", com ara la seguretat o la neteja.
Maragall ha negat que Barcelona sigui "el motor" i ha assenyalat que és més aviat "un vehicle arrossegat pel conjunt d'economia del país" i ha fet referència també a dades sobre l'habitatge, els serveis socials o la seguretat que es recullen en l'informe per posar de manifest quin és "l'estat d'ànim" de la ciutat.
"Tenim més de 26.000 persones en llista d'espera d'habitatge a la ciutat", ha alertat.
El republicà també s'ha referit al fet que el nombre de persones ateses als Centres de Serveis Socials ha superat les 97.500 al llarg de l'any 2021, la xifra més alta de tota la sèrie històrica.
També ha criticat la "fòbia" al creixement econòmic.
"El nostre model és generar activitat econòmica i llocs de treball i no esteu ajudant", ha replicat.
Al seu torn, la líder de Cs a Barcelona, Luz Guilarte, ha retret al govern municipal haver “abandonat” la ciutadania i, tot afegint-se a les crítiques que parlen de manca de projecte, ha lamentat que Colau hagi deixat escapar “oportunitats” com l’Hermitage o l’ampliació de l’aeroport.
Guilarte ha carregat contra “polítiques nefastes” del consistori com la iniciativa d’aixecar habitatges socials fets de contenidors marítims, un projecte que considera similar al “barraquisme”.
Alhora, ha demanat a Colau i els socialistes més transparència, publicitat i concurrència, i que abandonin el discurs de “triomfalisme” perquè amb la seva gestió governamental ha augmentat la pobresa i les desigualtats, segons Guilarte.
En la mateixa línia s’ha expressat el president del grup municipal del PP, Josep Bou, qui ha exigit a l’Ajuntament que acceleri la construcció d’habitatge públic davant l’emergència social causada per la pandèmia.
En l’apartat econòmic, ha reclamat que es faciliti l’activitat de les PIMES i que es decretin ajudes per al turisme per pal·liar els efectes de les restriccions per la covid.
Bou s’ha dirigit als ciutadans per preguntar-los “si Barcelona està millor que fa cinc o sis anys”, i ha demanat a Colau que escolti la resposta.
Així mateix, ha instat el consistori a reclamar a la Generalitat el pagament del deute pendent per tal de garantir la prestació de serveis bàsics.
També li ha exigit aquest punt la líder de Valents (fins ara Barcelona pel Canvi), Eva Parera, que ha demanat en la seva intervenció que Colau i els socialistes aprofitin la seva aliança amb ERC, grup al capdavant de la Generalitat, per reclamar al Govern català més efectius dels Mossos per arribar als 4.000 que necessita Barcelona, així com el pagament del deute pendent.
Així mateix, Parera ha retret a l’Ajuntament que hagi situat la seguretat com a últim punt de l’Informe de l’Estat de la Ciutat 2021, quan es tracta d’una de les principals inquietuds de la ciutadania.
D’altra banda, Marilén Barceló, regidora no adscrita, ha remarcat que Barcelona necessita més seguretat i més igualtat d’oportunitats per deixar de ser la “líder” en ocupacions il·legals, de les quals sempre es culpabilitza al sector privat, quan en realitat és part de la solució, segons Barceló.
A més, s’ha mostrat escèptica amb l’urbanisme tàctic desplegat per Colau i els socialistes i els ha acusat de tenir una “fixació” contra cotxes i motos.

Response: Segons ha afirmat l’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, el 2023 "estrenarem ciutat" gràcies a la nova contracta de neteja i el projecte Superilla, intentant pal·liar així les queixes de l'oposició del govern pel que fa la gestió de Colau i Collboni en referència a la seguretat, neteja i habitatge de la ciutat de Barcelona.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El mosquit tigre està instal·lat al Pre-Pirineu des de fa dos anys i es propaga per la província de Lleida, segons Mosquit Alert, una plataforma científica que gestiona dades de milers d'observacions i punts de cria de mosquit tigre.
El director del projecte, Frederic Bartomeus, ha explicat que aquesta espècie invasora afecta tota la costa catalana i que "la novetat és que està entrant a la província de Lleida".
Una propagació "invasiva" que es duu a terme "en cotxe" i que fa un recorregut "que s'associa a les carreteres".
D'altra banda, l'ajuntament de Barcelona té engegat un protocol de vigilància per evitar que l'espècie propagui malalties tropicals després que a la ciutat hi hagi 14 malalts de Zika, 5 malalts de Chikungunya i 14 de dengue d'aquest virus importat de l'estranger.
"Es pensava que a Lleida, al ser tan seca i amb un clima diferent, el mosquit tigre no hi podria progressar", ha subratllat Bartomeus.
Un tipus de mosquit "molt urbà", que va arribar a Berga fa dos anys i que està entrant a Lleida "per la carretera de Manresa".
"Transportem els mosquits al cotxe, s'hi senten atrets perquè emet CO2, hi ha temperatura, i quan obrim la finestra hi entren", ha sentenciat.
Segons Bartomeus, la plataforma Mosquit Alert ha servit per activar també el protocol del mosquit tigre a Andalusia i l'Aragó.
A més d'aquests dos territoris i Catalunya, el mosquit tigre és present a València, Alacant, el País Basc i les Balears.
Control del mosquit tigre a Barcelona
A Barcelona, l'Agència de Salut Pública manté un protocol coordinat amb els serveis epidemiològics que inclou un seguiment dels malalts de Zika, Chikungunya i Dengue a la ciutat.
Segons Tomàs Montalvo, responsable del programa de control del mosquit tigre de l'Agència de Salut Pública de Barcelona, de moment "no hi ha hagut cap cas de contagi a casa nostra" però "això no significa que no es pugui produir", ja que el mosquit tigre "sí que pot transmetre aquestes malalties".
Per aquest motiu, entre els 50 punts de risc de mosquit tigre a la ciutat es troben els centres d'atenció al viatger i l'Agència de Salut Pública manté un seguiment d'aquests malalts, "amb un protocol coordinat" per saber "quins llocs" freqüenten, "planificar les inspeccions" i "reduir al màxim" la presència de mosquits en aquests indrets.
"L'única manera de reduir la transmissió autòctona són mesures de protecció personals, com repel·lents, i reduir la presència de mosquits", ha reblat Montalvo.
En paral·lel, des del mes d'abril i fins al novembre, l'ajuntament té desplegada una nova campanya de control del mosquit tigre en què demana als ciutadans que enviïn fotografies d'exemplars i dels punts de cria d'aquesta espècie invasora a través d'una aplicació mòbil gratuïta, desenvolupada per la plataforma Mosquito Alert.
Com a novetat, la campanya d'enguany permet detectar també si arriba el mosquit del Zika o el de la febre groga.
Els objectius de la campanya són minimitzar els problemes que genera el mosquit tigre i reduir la transmissió de malalties a través de la inspecció dels llocs on s'ha detectat la presència del mosquit, la vigilància de les zones de risc i el seguiment dels malalts de Zika, Chikunguya i Dengue, per evitar que els mosquits propaguin aquestes malalties.
"Volem cercar la col·laboració de la ciutadania, que es diguin on hi ha mosquits tigre per poder actuar i prevenir, perquè hi ha risc evident de transmetre malalties", ha recordat Montalvo.
Reducció dels punts de risc
Barcelona ha reduït enguany de 68 l'any passat a 50 els punts de risc de mosquit tigre, comparat amb l'any passat, "gràcies a la participació ciutadana" i a la "vigilància continuada", ha subratllat Montalvo.
Entre aquests punts es troben alguns carrers del districte de Ciutat Vella, el parc del Turó de la Peira (Nou Barris) i els jardins de Vil·la Amèlia (Sarrià-Sant Gervasi).
Per contra, els punts on no hi ha presència d'aquesta espècie són "barris amb superfícies", com la franja de Collserola.
Segons Tomàs Montalvo, enguany "no hi ha un pic elevat d'activitat" del mosquit tigre però "cal ser cautelosos perquè es dispara l'activitat al juliol, setembre i octubre", ha alertat.
Els embornals i les fonts ornamentals on no hi corre l'aigua són els punts més conflictius d'aparició de mosquits tigre.
En aquests punts es fa un tractament per matar les cries amb un producte que no és nociu per a les persones ni per al medi ambient.

Response: Segons Mosquit Alert, el mosquit tigre està instal·lat al Prepirineu i es propaga per la província de Lleida associat a un recorregut per les carreteres. L'Ajuntament de Barcelona ha activat un protocol de vigilància per evitar que l’espècie propagui malalties tropicals a la ciutat, on ja s'han detectat 14 casos de Zika, 5 de Chikungunya i 14 de dengue.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La protecció de l'avifauna i més concretament del gall fer, la perdiu xerra i la perdiu blanca com a espècies protegides han centrat un seguit de treballs de recuperació dels seus hàbitats a Setcases (Ripollès), dins el Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.
Les actuacions, que finalitzen aquest mes, han inclòs tales i desbrossaments en unes 15 hectàrees per fomentar els espais oberts però també s'han alternat clarianes i zones tancades en més de 8 hectàrees més.
Per tal de reduir l'impacte de l'home, s'han instal·lat cartells informatius en nou punts estratègics i s'ha regulat l'escalada amb dotze rètols.
El projecte s'emmarca en el conveni de col·laboració entre l'Obra Social 'la Caixa' i la Diputació de Girona amb un cost de 40.000 euros.
El gall fer, la perdiu xerra i la perdiu blanca són ocells protegits perla directiva europea d'aus que es troben en un estat de conservació vulnerable a Catalunya.
Aquestes espècies nidifiquen a les serralades del Ripollès, uns dels millors paisatges d'alta muntanya de les comarques gironines.
L'increment dels usos turístics vinculats a aquests espais naturals, amb activitats com ara l'escalada, el senderisme, curses de muntanya, esquí de muntanya, la recol·lecció de bolets fan que aquestes zones presentin un considerable grau de pertorbació que afecta especialment a l'avifauna més sensible, sobretot a l'època de cria.
Així mateix, les poblacions del Ripollès són les més orientals de Catalunya i això els fa més sensibles a les amenaces derivades del canvi climàtic.
A aquests impactes per a les espècies d'avifauna protegides, s'hi ha d'afegir la despoblació de les zones de muntanya i la disminució de l'activitat ramadera, fets que contribueixen a la proliferació de zones boscoses (els boscos de pi negre s'estan densificant) i a la pèrdua d'espais oberts necessaris perquè es reprodueixin.
Quatre línies d'actuació
El projecte que la Diputació de Girona ha donat a conèixer aquest dimecres s'ha estructurat en quatre línies d'actuació.
D'una banda, s'han fet treballs de millora dels hàbitats potencials per al gall fer en unes 14,7 hectàrees que s'han centrat en la tala de pi negre i la desbrossada del sotabosc en 31 parcel·les de 15 metres de diàmetre per obtenir espais oberts, ja que afavoreixen el desenvolupament del nabiu (Vaccinium myrtillus) per a la cria del gall fer.
També s'ha deixat fusta morta en peu a la mateixa parcel·la perquè actuï com a refugi i punt de concentració d'invertebrats.
De forma paral·lela, s'han fet treballs forestals per millorar l'hàbitat de la perdiu xerra en unes 8,34 hectàrees.
El que s'ha fet ha estat alternar clarianes i zones tancades i també s'ha deixat una cobertura de matoll entre el 40 i el 60%.
D'altra banda, s'ha col·locat senyalització dissuasiva en un tram d'uns 2,4 quilòmetres per evitar la col·lisió de l'avifauna amb els filats dels ramaders, atès que aquets és una activitat força present en aquest territori.
Finalment, i a fi de compatibilitzar la protecció d'aquestes aus amb l'ús públic dels espais naturals (escalada, senderisme, esquí de muntanya) s'han instal·lat rètols amb recomanacions als visitants per a la protecció de la perdiu blanca en nou punts estratègics.
També s'han instal·lat dotze rètols per regular l'escalada.
Seguiment faunístic
Per comprovar l'eficàcia d'aquests treballs, des dels serveis territorials de Girona del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca i del de Territori i Sostenbilitat es farà un seguiment de les poblacions d'aquestes aus i d'altres espècies de fauna amb el que es coneix com a parany fotogràfic (càmeres fotogràfiques amb detectors de presència) i també seguiment de rastres (excrements, nius, plomes, petjades).
Els treballs han tingut un cost de pràcticament de 40.000 euros.
Una brigada de sis persones de la Fundació MAP s'han encarregat dels treballs forestals.
Els treballs s'emmarquen dins del conveni de col·laboració establert entre la Diputació de Girona i l'Obra Social 'la Caixa' per conservar i millorar els espais naturals de la demarcació de Girona, alhora que es fomenta la inserció laboral de persones en risc d'exclusió social.
S'han executat en col·laboració amb el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i el Departament de Territori i Sostenibilitat.

Response: L'Obra Social La Caixa i la Diputació de Girona col·laboren en un projecte de protecció de l'avifauna, concretament del gall fer, la perdiu xerra i la perdiu blanca com a espècies protegides, que s'ha centrat en un seguit de treballs de recuperació dels seus hàbitats a Setcases, per tal de reduir l'impacte de l'home.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El Departament de Territori i Sostenibilitat aplicarà a partir del 4 de gener els descomptes en els peatges de la C-16 al tram Terrassa-Manresa i Terrassa-Sant Cugat del Vallès.
L'objectiu és optimitzar aquesta infraestructura i facilitar les comunicacions entre la Catalunya Central i l'àrea de Barcelona.
En el tram Terrassa-Manresa, la tarifa del peatge a la barrera lateral de Sant Vicenç de Castellet serà gratuïta per als transits interns a l'àrea de Manresa, mentre que la barrera troncal tindrà descomptes del 50% per als trànsits amb origen o destinació a la comarca del Bages.
Al tram Terrassa-Sant Cugat s'aplicarà una reducció que, en funció del recorregut, pot arribar al 70%.
La modificació de la concessió de la C-16 aprovada pel Govern el juliol passat permet ara la implantació d'aquest nou sistema de descomptes amb la finalitat de millorar la seguretat i la mobilitat en els eixos de la C-55, la C-58 i la C-16.
Segons informa el departament de Territori i Sostenibilitat, la Generalitat ha adoptat, en paral·lel, un conjunt de mesures a les autopistes de la seva titularitat per homogeneïtzar les tarifes dels peatges i promoure una gestió de la mobilitat més sostenible.
En aquest sentit, s'està aplicant un sistema de descomptes acumulatiu a partir de criteris de recurrència, alta ocupació i vehicles amb baix nivell d'emissions, que s'acumularan als que entren en vigor el 4 de gener.
El nou sistema tarifari de la C-16, amb bonificacions addicionals a les existents, consta de dos eixos.
En primer lloc, un sistema de bonificacions en el tram Terrassa-Manresa, en benefici de la mobilitat a l'entorn de Manresa i la comarca del Bages per descongestionar la C-55 en aquest recorregut, i en especial a les hores punta, per millorar la fluïdesa i la seguretat viària de les carreteres C-55 i C-58.
En segon lloc, l'homogeneïtzació de les tarifes i la implantació d'un sistema de peatge tancat virtual al tram Sant Cugat del Vallès-Terrassa, que ha de permetre una reducció substancial del peatge i adequar-lo al recorregut real dut a terme pels usuaris.
Per poder accedir a aquests descomptes cal que els usuaris utilitzin com a modalitat de pagament el sistema dinàmic o telepeatge (Via-T), que a partir d'aquest dilluns es pot aconseguir sense cap cost d'adquisició a través del web del concessionari (www.autema.com) o pels canals habituals, segons informa el Departament de Territori..
Descomptes al tram Terrassa-Manresa
En concret, els descomptes que entren en vigor el 4 de gener al tram Terrassa-Manresa es tracta de bonificacions per als vehicles lleugers que hi circulin de dilluns a divendres no festius entre les 7 h i les 10.30 h; i entre les 17 h i les 21 h.
Les bonificacions a la barrera lateral suposaran la gratuïtat per als moviments interns entre l'enllaç número 41 i els enllaços 49 (Manresa Sud), 50 (Manresa Centre) i 54 (Sant Fruitós de Bages), en tots dos sentits de circulació.
Pel que fa a la barrera troncal, hi haurà un descompte del 50% per als vehicles que entrin o surtin de la C-16 pels enllaços 49 (Manresa Sud), 50 (Manresa Centre) i 54 (Sant Fruitós de Bages), en tots dos sentits de la circulació.
A més, es mantenen els descomptes del 30% per a vehicles ecològics, 40% per a vehicles d'alta ocupació i del 100% per a vehicles elèctrics.
Tram Sant Cugat del Vallès-Terrassa:
Hi haurà un sistema de peatge tancat virtual per als recorreguts interns amb origen i destí als enllaços 13-21, de manera que els usuaris abonaran el peatge en funció dels quilòmetres recorreguts.
Així, de l'enllaç 21 a l'enllaç 17, la reducció és del 60%.
De l'enllaç 19 al 17, del 70%, i de l'enllaç 19 al 13, la reducció és del 30%.
Aquest sistema s'aplicarà a tot tipus de vehicles i tots els dies de la setmana.
A més, es mantenen els actuals moviments o recorreguts gratuïts (els que tenen el seu origen i destinació entre els enllaços números 13, AP-7 – B-30 – Sant Cugat del Vallès; i 16, Rubí – Sant Quirze del Vallès), la reducció del 45% de dilluns a divendres no festius i els descomptes del 30% per a vehicles ecològics, 40% per a vehicles d'alta ocupació i del 100% per a vehicles elèctrics.

Response: El Departament de Territori i Sostenibilitat aplicarà a partir del 4 de gener els descomptes en els peatges a la C-16 al tram Terrassa-Manresa, que en alguns recorreguts arriben a la gratuïtat, i al tram Terrassa-Sant Cugat, amb rebaixes de fins al 70%, amb l’objectiu d’optimitzar aquesta infraestructura i facilitar les comunicacions entre la Catalunya Central i l’àrea de Barcelona.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La diputada del PPC al Parlament i presidenta del PP de Lleida, Marisa Xandri, ha afirmat que la decisió del president Carles Puigdemont de destituir al conseller d'Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, "no ha estat per la mala gestió d'un conseller sinó per expressar el que pensa ell i el que pensen la majoria de membres del Govern".
"Malauradament, a Catalunya llibertat d'expressió és sinònim de purga i de dictadura", ha lamentat Xandri.
Per la seva banda, el diputat popular al Congrés, José Ignacio Llorens, ha rebutjat que "aquells que representen a un 30% de la població catalana vulguin imposar els seus mètodes, la qual cosa ens recorda les pitjors èpoques totalitàries del feixisme".
D'altra banda, Xandri ha explicat que el PP de Lleida començarà a treballar després de l'estiu per confeccionar les llistes amb vista a les eleccions municipals del 2019, amb l'objectiu de doblar el nombre de regidors obtinguts el 2015 a la demarcació.
Llorens i Xandri han fet balanç aquest dimarts del primer any de legislatura al Congrés dels Diputats, tot destacant el valor doble de l'escó al Congrés que el PP va recuperar a Lleida en les eleccions del 26 de juny del 2016, ja que per una banda la formació va recuperar la representació al Congrés que havia perdut en les eleccions del 20 de desembre del 2015, i d'altra perquè el va obtenir a costa del PSC.
José Ignacio Llorens ha reiterat l'aposta de les polítiques del Partit Popular per a la creació d'ocupació i per aconseguir "els pressupostos més socials de la història" i, a la vegada, seguint treballant per contenir el dèficit públic, tal com exigeix Brussel·les.
En aquest sentit, ha destacat que entre maig del 2015 i el maig del 2016 l'atur a Lleida ha disminuït en 4.128 persones, i en 13.581 des del febrer del 2013.
També ha remarcat que des del desembre del 2011 i el maig del 2017, la demarcació compta amb 3.787 pensionistes més, arribant als 97.813, els quals reben de mitjana per les seves pensions 136,32 euros més que a finals del 2011.
Llorens també ha posat de relleu el compromís del PP i del govern espanyol per la unitat d'Espanya, per la sobirania nacional i per la defensa de l'Estat de Dret i de la Constitució, davant "l'aventura secessionista iniciada fa cinc anys pel Govern".
Així, el diputat al Congrés ha advertit que Catalunya està anant cap a una espècie d'estat totalitari on el poder judicial estarà sotmès al president de la Generalitat, amb la qual cosa quedarà absolutament garantit el dret a la impunitat, que ha estat el principal motiu pel qual s'han convertit al separatisme els que havien governat la Generalitat fins el 2012".
Compromís del govern de l'Estat amb la millora de la seguretat al tram lleidatà de l'N-240
Marisa Xandri ha defensat que mentre el Govern amb la seva aposta per un referèndum "que no es farà", el PP segueix treballant en benefici dels ciutadans i, en aquest sentit, també dels lleidatans.
Per exemplificar-ho, Xandri i Llorens han destacat el darrer compromís del Ministeri de Foment amb els alcaldes de la Plataforma Prou Morts a l'N-240 de licitar durant aquest 2017 les tres rotondes previstes a Juneda (Garrigues) i la redacció del projecte per a la duplicació del tram Lleida-les Borges Blanques.
Els populars també han recordat el compromís per finalitzar l'obra el 2020 amb les corresponents assignacions en els pressupostos de l'Estat per als pròxims anys.
Tot i això, Llorens ha lamentat que "els alcaldes muntin un sidral" després de cada accident que es registra en aquest tram de carretera, fet que segons Xandri "només passa quan hi ha accidents a les carreteres de l'Estat".
El PP de Lleida aspira a doblar els actuals regidors en les municipals del 2019
Marisa Xandri també ha explicat que la direcció del PP de Lleida iniciarà aquest mes una ronda de visites al territori per trobar-se amb els militants després del darrer congrés en què la diputada al Parlament va obtenir la presidència dels populars lleidatans.
A partir de setembre, el partit començarà a treballar en la renovació i confecció de llistes a la demarcació ja pensant amb les eleccions municipals del 2019.
Xandri ha manifestat que l'objectiu del PP de Lleida passa per doblar el nombre de regidors obtinguts el 2015 a la demarcació.

Response: La diputada del PPC al Parlament i presidenta del PP de Lleida, Marisa Xandri, assegura que la destitució de Baiget ha estat per expressar el que pensa i el que pensen la majoria de membres del Govern, afirmant que "a Catalunya la llibertat d'expressió és sinònim de purga i de dictadura". Llorens també titlla de "feixista" el Govern de Catalunya.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El full de ruta de Junts pel Sí preveia que la fase ciutadana del procés constituent s'activés pocs mesos després de la investidura, impulsat per les entitats sobiranistes.
Malgrat tot, excepte algunes iniciatives puntuals com la proposta de Reinicia, fins ara la comissió parlamentària del procés constituent ha quasi monopolitzat el debat, que encara no ha arribat al carrer amb una estratègia comuna i estructurada.
La renovació del secretariat de l'ANC, els pressupostos fallits, la campanya del 26-J, la celebració de l'11-S o la qüestió de confiança han impedit un clima idoni per impulsar una iniciativa transversal d'aquestes característiques.
De fet, les entitats sobiranistes situaven la Diada com una data clau per donar el tret de sortida a aquesta fase preconstituent, la qual ha de servir per debatre a nivell ciutadà alguns dels elements que, després de les eleccions constituents, els diputats de la nova Assemblea constituent hauran de concretar en la futura carta magna d'una eventual República catalana.
A l'espera del tret de sortida, però, les formacions independentistes ja estan situant-se en la línia de sortida per facilitar -i condicionar- els debats.
Així, segons ha pogut saber NacióDigital, Junts pel Sí treballa per reactivar els prop de 115.000 catalans que es van inscriure com a candidats ciutadans en la campanya electoral de les plebiscitàries.
Una base de dades potent i territorialment transversal que la coalició sobiranista vol poder utilitzar ara per dinamitzar el futur procés constituent.
El problema amb què es troba Junts pel Sí és que els inscrits durant la campanya ho van fer com a candidats, i no per a altres finalitats, motiu pel qual la coalició fa mesos que estudia com aconseguir reconvertir-los en activistes del procés constituent, una transformació legalment complexa que, segons fonts de la formació, està a punt de culminar.
Un mal precedent: la multa a l'ANC i Òmnium
De fet, el president de la comissió del procés constituent, Lluís Llach, també diputat de Junts pel Sí, apel·la sovint a la participació d'aquests 115.000 activistes, els quals no podien ser interpel·lats per ara perquè tinguessin un paper actiu en el procés.
De fet, l'Agència de Protecció de Dades espanyola ja va multar amb 440.000 euros en total l'ANC i Òmnium per l'ús de les dades obtingudes en la Gigaenquesta, un precedent que obliga la coalició a ser curosos amb la normativa, per bé que saben que, si triguen gaire a resoldre l'atzucac, s'haurà perdut l'ocasió d'usar un instrument útil de participació.
Al seu torn, la CUP inicia aquest dijous la seva primera Escola d'Estiu, la qual durarà fins dissabte i suposarà un pas previ a un gran acte que la formació prepara pel 15 d'octubre en què començarà a redactar una "Constitució popular de Catalunya".
El membre del secretariat Quim Arrufat va anunciar dimarts que aquest acte es farà a Barcelona i espera la participació de "milers i milers de persones" que haurien de debatre sobre diversos àmbits de la gestió política.
"Serà la preparació per part de l'esquerra independentista i dels moviments populars del contingut del procés constituent que esperem que tingui lloc en aquest país", va explicar.
En l'Escola d'Estiu d'aquesta setmana es començarà a preparar la cita amb representants d'Andalusia, Galícia, el País Basc i Madrid, com a exemple de la "potència" de les "alternatives democràtiques que s'hi estan construint des de la base", així com de provinents d'Escòcia, Kurdistan, Veneçuela, Equador i Bolívia.
La CUP considera que les ponències "seran molt importants per aprendre encerts i errors de cara al procés constituent català".
Un debat ciutadà liderat per un Fòrum Social Constituent
Segons les conclusions de la comissió del procés constituent, aprovades al Parlament amb els vots de Junts pel Sí i la CUP desatenent el veto del Tribunal Constitucional, el procés participatiu tindrà com a òrgan principal "un Fòrum Social Constituent format per representants de la societat civil organitzada i els partits polítics", el qual haurà "de debatre i formular un conjunt de preguntes sobre continguts concrets de la futura constitució, que hauran d'ésser resoltes per la ciutadania mitjançant un procés de participació ciutadana".
Els resultats que en derivin constituiran "un mandat vinculant per als integrants de l'assemblea constituent, que els hauran d'incorporar al text del projecte de constitució".
Per fer efectiva aquesta fase ciutadana, el Parlament l'empararà i en farà un seguiment, i el Govern haurà de "posar a disposició de la ciutadania els recursos que calguin per a aconseguir un debat constituent de base social, transversal, plural, democràtic i obert".
"El procés constituent ha de tenir la capacitat d’encabir totes les sensibilitats ideològiques i socials des del primer moment, també a l'hora de fixar-ne els indicadors, el calendari i totes les altres qüestions que afectin el mètode emprat per a fer avançar el procés", reclama també aquesta moció.

Response: Junts pel Sí treballa per tornar a activar els 115.000 catalans que es van inscriure com a candidats ciutadans en la campanya electoral de les plebiscitàries sense cap altra finalitat. És per aquest motiu que la coalició estudia reconvertir els candidats en activistes, per a poder ser interpel·lats i tenir un paper actiu en el procés.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha decidit suspendre l’ingrés a presó de l’exalcalde de Sabadell Manuel Bustos, el seu germà i exregidor del consistori Francisco Bustos i l’exsecretari del PSC Daniel Fernàndez per haver induït el nomenament a dit d’una alt càrrec de l’Ajuntament de Montcada i Reixac (Vallès Occidental).
Els tres polítics socialistes van ser condemnats a 16 mesos de presó, cosa que no obligava al seu ingrés, però la fiscalia i l’acusació popular, Sabadell Lliure de Corrupció, en van demanar el compliment.
Ara el TSJC suspèn la pena si no cometen cap delicte durant cinc anys o durant dos anys si fan un curs ‘en relació als bons fins que han de guiar les actuacions de l’administració pública i els principis d’accés dels ciutadans als càrrecs i ocupacions públiques’.
El tribunal considera que els tres condemnats compleixen amb els requisits per demanar la suspensió ja que es tracta del primer delicte pel que són condemnats, la pena és de menys de dos anys i no s’ha declarat cap responsabilitat civil.
Més enllà d’això, rebutja l’argument de l’acusació popular sobre que si es suspèn la pena es donarà una imatge generalitzada d’impunitat en considerar que no es pot establir una relació entre que compleixin la pena i que es restableixi el cos social de confiança en l’administració pública.
L’auto considera que ‘no es pot afirmar’ que suspendre la pena transmetrà aquesta ‘sensació general d’impunitat’.
A més recorda que la reforma del Codi Penal estableix que el compliment de les penes de menys de dos anys es farà quan el tribunal ho consideri necessari per evitar la comissió de futurs delictes per part del condemnat i que el fet de suspendre o fer complir la pena és part del pronunciament que ha de fer la sala que ha dictat la sentència.
Amb aquesta referència, argumenta que s’ha de tenir en compte que els tres ‘han perdut durant un temps relativament perllongat els seus càrrecs públics’ com a conseqüència de la sentència dictada el 2015 i que d’aquesta manera ‘s’ha vist reduïda la capacitat d’influència’.
A més, apunta que ‘no subsisteix cap dels efectes del delicte’ perquè l’Ajuntament de Montcada ja va prescindir de la tècnica que havia estat nomenada i afirma també que el delicte de tràfic d’influències del que van ser condemnats es pot ‘incloure en la categoria de delictes menys greus’.
Tot i aquestes consideracions, el tribunal posa de manifest que Fernàndez i Bustos continuen sent treballadors de la Diputació de Barcelona i Francisco Bustos del Departament d’Interior, per la qual cosa continuen tenint d’alguna manera funcions públiques i per això estima ‘convenient la imposició de deures o obligacions’ que no seran excessius ni desproporcionats ni atemptaran contra la dignitat dels condemnats.
En concret, els encomana que han de seguir una formació específica ‘sobre els fins que ha de guiar l’actuació de l’administració’ i afegeix que aquesta formació l’ha d’impartit un centre oficial.
Els condemnats compten amb un termini de dos mesos per presentar un pla de formació que ha d’aprovar el tribunal.
El propi tribunal farà el seguiment d’aquest pla.
D’altra banda, afirma que es citarà els tres condemnats ‘en la major brevetat possible’ a una compareixença a la secretaria del tribunal per tal de fer els advertiments necessaris relacionats amb la suspensió i serà a partir de llavors quan aquesta començarà a comptar.
Multa fraccionada
D’altra banda, el tribunal accepta les al·legacions dels condemnats sobre les ‘limitades capacitats econòmiques’ que tenen i accepta que la multa de 60.000 euros es pagui en quotes mensuals fins el 29 d’abril del 2018.
En aquest sentit, rebutja la proposició de Fernàndez de cancel·lar la multa aportant un pla de pensions per valor de 65.107,70 euros davant la ‘impossibilitat’ que es pugui accedir a aquests diners tal i com ha comunicat l’entitat bancària.

Response: El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) decideix suspendre l'ingrés a presó de l'exalcalde de Sabadell Manuel Bustos, el seu germà i també exregidor del mateix consistori, Francisco Bustos, i l'exsecretari del PSC Daniel Fernández per manipular l'elecció d'un càrrec a l'Ajuntament de Montcada, si durant dos anys realitzen un curs de bones pràctiques a l'administració.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Gerard Estrella, Josep Maria Vila d'Abadal i Joan Ballana, aquest dijous a la tarda a l'ajuntament.
Foto: Adrià Costa
Els representants del Banesto i Gerard Estrella, l’expropietari del pis de Manlleu que ha propiciat la llarga protesta en forma d’acampada al carrer Verdaguer de Vic , han firmat aquesta tarda un acord a les dependències municipals de l’Ajuntament.
La signatura s’ha allargat un xic més del previst perquè l’entitat bancària ha volgut assegurar-se que es desallotjaven els dos campaments reivindicatius davant de les seves oficines, el de Vic i el de Vilanova de la Geltrú, al Garraf, on també s’havia organitzat una acció, molt més multitudinària que la de la capital d’Osona.
L’Ajuntament, i en especial el regidor de Convivència i Ciutadania, Joan Ballana, ha estat clau per resoldre el conflicte.
Els detalls de tot plegat els han explicat en roda de premsa avui a la tarda l’afectat, l’alcalde de la ciutat, Josep M. Vila d’Abadal, i mateix Ballana.
Cap representant del banc ha volgut fer declaracions.
Estrella, a preguntes dels periodistes, ha declinat entrar en les xifres concretes que han propiciat la fumata blanca.
Tot i això, ha explicat que l’acord contempla “gairebé una dació en pagament, un mínim deute que es pagarà quan es pugui”.
O sigui, possiblement mai.
El deute de Gerard Estrella amb el banc, amb els impostos i la paperassa, pujava uns 90.000 euros.
Ho farà augmentant el preu que va pagar en la subhasta de l'immoble.
A més, l’afectat haurà de començar a pagar les quotes d'aquests 15.000 euros un cop ell i la seva parella tinguin tots dos salaris superiors a 1.500 euros, una possibilitat que tal com estan les coses i tal com reconeix el mateix Estrella, “potser no arribarà mai”.
En contrapartida, l’afectat es compromet a no impugnar la subhasta del pis, que es va adjudicar el mateix banc.
Tots els presents a la roda de premsa s’han felicitat per l’acord.
“Una bona manera d’acabar, parlant i negociant”, ha dit l’alcalde.
Estrella ha estat especialment efusiu amb Joan Ballana, “com a regidor i com a persona, sense el qual no s’hagués aconseguit arribar a cap pacte”.
En agraïment, li ha regalat una samarreta de la PAH Garraf.
Els activistes de l'acampada han començat a recollir, aquest migdia.
Foto: Xavier López
Tant l’alcalde com Estrella també han tingut paraules d’elogi per l’actuació de la Guàrdia Urbana i els Mossos d’Esquadra, “per la seva professionalitat”, segons Vila d’Abadal.
“En temps complicats calen solucions imaginatives”, ha reblat Ballana, que també ha agraït el comportament dels activistes, “que no han alterat mai l’ordre públic”.
Vila d’Abadal ha volgut acabar la compareixença davant dels periodistes per defensar “el model de convivència” de Vic, que en ocasions ha estat criticat per alguns sectors polítics.
El regidor de Convivència i Seguretat ha aprofitat l’ocasió per anunciar que en un mes o mes i mig s’obrirà una oficina d’intermediació hipotecària a la ciutat que gestionarà tots aquests casos.
Aquest dijous, la PAH ha organitzat una protesta davant de la seu del Banesto de Granollers , a la cèntrica plaça de la Porxada i en ple dia de mercat, en solidaritat amb els seus companys osonencs.
Una dura i llarga protesta
Les mobilitzacions, que ha impulsat la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca (PAH), es van iniciar el passat dia 8 de març i al llarg d’aquest temps han ocupat part de la vorera de davant de l’entitat financera, al carrer Verdaguer de Vic.
Els acampats rebutjaven la subhasta extraoficial d’un pis afectat per una hipoteca de Manlleu , que es va fer el dia anterior, ara fa sis setmanes.
Els membres de la PAH reclamaven la dació en pagament o la condonació del deute per als ja expropietaris del pis.
Els activistes van prendre el relleu, a la vorera, dels seus companys, que es van tancar durant més de 24 hores a dins de l’entitat bancària .
Sempre van dir que no deixarien la via pública fins que el banc els donés una solució.
L’Ajuntament no veia amb massa bons ulls l’acció reivindicativa, que s’estàva allargant més del previst.
A més, alguns veïns i alguns comerços s’havien queixat i els clients del banc tenien dificultats per accedir al caixer automàtic.
Per tot plegat, des de feia dies que es van establir contactes amb els activistes per tal d’arribar a una solució de consens i que abandonessin la vorera de manera pacífica.
Així ha estat.
Un grup d'activistes, fent la tertulia al campament de davant del Banesto, fa uns dies.
El primer és Gerard Estrella.
Foto: Adrià Costa

Response: Aquesta tarda Banesto i els membres de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) han arribat a un acord pel qual s’arriba a la solució del cas que ha propiciat les reivindicacions socials. L’afectat, Gerard Estrella, ha mostrat la seva satisfacció per l’acord i ha agraït la feina de l’Ajuntament de Vic i del regidor de Convivència i Seguretat.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Milers de persones -12.000 segons els organitzadors i 7.000 segons la policia- s'han manifestat aquest dissabte a Perpinyà per reclamar a l'Estat francès que inclogui 'País Català' al nom de la macroregió del sud que engloba la Catalunya del Nord.
El govern de Manuel Valls ha de pronunciar-se a l'octubre sobre la nova designació oficial del territori.
Els manifestants consideren que l'elecció del Consell Regional del Llenguadoc-Rosselló Migdia-Pirineus (Occitània) obvia la identitat, la llengua i la cultura catalanes.
Amb càntics i balls de gegants, la marxa ha recorregut els carrers del centre de la capital del Rosselló fins arribar al Castellet.
Des d'allà, personalitats polítiques catalanistes han aprofitat per demanar més autogovern per a la Catalunya del Nord.
Sota la capçalera 'Sí al País Català', la manifestació ha arrencat a les tres de la tarda des de la plaça d'Aragó de Perpinyà, on els organitzadors han deixat anar a l'aire desenes de coloms blancs per simbolitzar l'esperit pacífic de la marxa.
Balls de gegants i actuacions amb gralles han amenitzat la marxa, a la qual s'han sumat alcaldes, regidors i altres càrrecs electes d'arreu de la Catalunya del Nord, a més d'activistes del catalanisme polític, personalitats del món intel·lectual i cultural, representants d'entitats socials i educatives, de sindicats agrícoles i associacions empresarials.
De manera simbòlica també s'ha passejat un taüt per escenificar que el nom d'Occitània pot suposar la "mort" de la llengua i la cultura catalanes a l'Estat francès.
Així mateix, els manifestants s'han aturat uns minuts davant la seu de la Prefectura per cantar l'Himne dels Segadors.
Missatges a l'Estat francès
Després de recòrrer els principals carrers del centre de la capital del Rosselló, la marxa ha acabat al Castellet, on els organitzadors han exigit a l'Estat francès que escolti el clam ciutadà i preservi la identitat catalana.
Alguns dels que han pres la paraula, com el portaveu del SEM o el president de CDC a la Catalunya del Nord, han demanat més autogovern per a la Catalunya del Nord, a l'estil del que passa a Còrsega.
"Per què ells ho tenen i nosaltres no?
Ho tenen perquè van lluitar", ha defensat Francesc Bitlloch, del col·lectiu SEM, que ha apostat per un Estatut propi.
La vicealcaldessa de Perpinyà, Anabelle Brunet, ha fet una crida a mantenir la "unitat" de la reivindicació dels darrers mesos a favor d''Occitània-País Català' per "fer respectar una minoria".
"Els catalans som minoria com Occitània ho és a França o França dins Europa", ha dit.
De fet, només un dels catorze departaments és català, ha recordat Jordi Vera, que ha deixat clar que no hi ha cap conflicte obert amb els occitans.
"No tenim cap problema amb els occitans però nosaltres no som occitans.
Ens trauran l'identitat si mantenen el nom d'Occitània per a tots", ha assegurat.
Crítiques a la consulta ciutadana
Manifestants i portaveus d'entitats de la Catalunya del Nord han carregat contra la presidenta del Consell Regional del Llenguadoc-Rosselló Migdia-Pirineus, Carole Delga, que al juny va aprovar l'opció Occitània com a nom oficial de la macroregió que aplega Tolosa i Montpeller.
Al nom d'Occitània, va decidir afegir-hi el subtítol 'Pirineus Mediterrània' per destacar els reclams turístics de la regió.
Prèviament, es va encetar una consulta ciutadana.
Des del 9 de maig i fins al 10 de juny, tots els majors de 15 anys residents al territori que puguessin acreditar l'existència d'un telèfon mòbil van poder votar a través d'Internet o bé de manera presencial, a partir de butlletes repartides a la premsa local.
Del total de 203.993 vots emesos, el 44,9% va preferir l'opció Occitània, seguida de Llenguadoc-Pirineus (17,91% i 35.310 vots), Pirineus-Mediterrània (15,31% i 31.867), Occitània-País Català (12,15% i 24.784) i, finalment, Llenguadoc (10,01% i 20.434).
Les entitats que reivindiquen el nom 'Occitània-País Català' critiquen que no es convoqués un referèndum i que, amb la seva decisió, la presidenta del Consell Regional hagi "confiscat la democràcia al territori".
Ara correspon al consell de ministres francès pronunciar-se sobre la polèmica qüestió.
Ho farà al llarg del mes d'octubre un cop el Consell d'Estat –màxim òrgan jurisdiccional- dirimeixi sobre la legalitat del procés d'elecció del nom.
El govern socialista de Manuel Valls pot ratificar la designació ja presentada o bé triar-ne una de diferent.

Response: Multitudinària manifestació a Perpinyà a favor d'afegir "País Català" al nom de la macroregió francesa. Aquest acte ha estat el punt culminant de les reivindicacions de la regió que engloba Montpeller i Tolosa des que es va decidir que la zona tindria només el nom "d'Occitània". L'acte espera canviar l'opinió del Consell d'Estat.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La Cambra de Comerç de Reus alerta que la manca d'estabilitat política a l'estat espanyol pot suposar un "handicap" a l'hora de consolidar la recuperació econòmica.
Segons la vuitena onada del Radar Cambra, corresponent a l'últim trimestre del 2015, els empresaris del territori consideren que la situació està millorant i són cada cop més optimistes.
Tot i això, encara es mostren "conservadors" a l'hora d'incrementar les inversions i de contractar nou personal.
De fet, l'índex de confiança empresarial va a l'alça empès per les bones expectatives de futur.
Per aquest motiu, el president de la Cambra, Isaac Sanromà, ha insistit en la necessitat d'assolir estabilitat a nivell polític per garantir el creixement de l'economia i ha alertat que un escenari de noves eleccions suposaria "temps perdut".
La Cambra de Comerç de Reus ha presentat aquest dijous la vuitena onada del Radar Cambra, corresponent al darrer trimestre de l'any passat, que ha comptat amb la participació de 56 empresaris del territori.
El 87% dels enquestats considera que la situació econòmica actual és regular i el 7% creu que és bona, consolidant una clara tendència a l'alça respecte els sondejos anteriors.
De fet, més de la meitat creuen que la situació és millor ara que fa un any i sis de cada deu opinen que encarà millorarà més durant el 2016.
L'Índex de Confiança Empresarial corresponent al quart trimestre augmenta fins al 15%, empès per les expectatives, que s'enfilen al 22%.
Tot i això, la situació empitjora lleugerament i passa del 8,5 al 7,1%.
Segons l'encarregat de l'estudi i representant del Gabinet Ceres, Hildebrand Salvat, aquestes dades confirmen que "la situació de les empreses es manté estable i no s'efectuen noves grans inversions ni contractacions, però es confia en la millora de les expectatives de futur".
El cotxe s'imposa al tren en els desplaçaments de feina a Barcelona
En aquest estudi, la Cambra de Reus ha interrogat els empresaris sobre qüestions de mobilitat.
De les respostes se'n desprèn que el 86% fan desplaçaments per motiu de feina a altres indrets de Catalunya, el 68% a l'estat espanyol i el 32% a l'estranger.
Les relacions amb Barcelona són més intenses i freqüents -quatre de cada deu hi van almenys un cop per setmana- que no pas amb Madrid.
Pel que fa als mitjans de transport emprats per desplaçar-se a les dues principals ciutats de l'Estat, el 92% dels empresaris afirmen que es desplacen en cotxe fins a Barcelona, mentre que un 21% acostumen a utilitzar els trens de rodalies i, el 29%, l'Alta Velocitat.
Per contra, el 97% dels empresaris sol desplaçar-se a Madrid en tren d'Alta Velocitat, un 13% també opta sovint pel cotxe i només un 3% s'hi desplaça en avió.
Els empresaris enquestats situen factors com la possibilitat de treballar durant el trajecte, la proximitat al lloc de destí, la freqüència de pas i el cost com els principals avantatges de les rodalies.
Per contra, critiquen la manca de puntualitat, la durada del trajecte, la massificació de passatgers i un excessiu nombre de parades.
Pel que fa a l'Alta Velocitat, es valora positivament la menor durada del trajecte, la puntualitat i la possibilitat de treballar al tren, mentre que el principal inconvenient pels empresaris és el cost del servei.
El president de la Cambra de Comerç, Isaac Sanromà, ha subratllat que pels empresaris "el temps és or" i la xarxa de rodalies "no funciona adequadament i no ajuda a la competitivitat de les empreses".
A més, ha lamentat la mala puntualitat del servei i la manca de freqüències.
"La distància que hi ha entre Reus i Barcelona fa que molta gent opti per utilitzar el vehicle privat, ja que el viatge dura una hora, però hi hauria d'haver un major equilibri entre l'ús del tren i el cotxe, com en la majoria de països europeus", ha apuntat.
Un de cada quatre empresaris desconeix el projecte de l'estació intermodal
De la vuitena onada del Radar Cambra també se'n desprèn que el 27% dels enquestats no té "cap coneixement" del projecte d'estació intermodal previst al sud de l'Aeroport de Reus.
Un 34% afirma que coneix el projecte i, un 37%, que n'ha sentit a parlar.
Sanromà ha admès que la Cambra té encara "feina a fer" per difondre la infraestructura entre el col·lectiu.
La institució és una de les fermes defensores de l'estació intermodal i ha elaborat un manifest de suport al qual ja s'han adherit diverses entitats i col·lectius.
La Cambra vol presentar el text al nou govern espanyol.
El president de la Cambra de Reus ha insistit que l'estació intermodal és fonamental per evitar que, amb el Corredor del Mediterrani, els trens "passin de llarg" i només s'aturin a l'estació de Perafort.
"Tindrem menys competitivitat de la que teníem fins ara", ha advertit.
A més, Sanromà ha cridat a fer "pedagogia" en territoris com el Tarragonès "que no l'acaben de veure com la situació ideal".
"Nosaltres creiem que l'estació beneficiarà tot el Camp de Tarragona", ha conclòs.

Response: Isaac Sanromà, president de la Cambra, assegura que la majoria d'empresaris reusencs confien cada vegada més en la recuperació econòmica. Estan convençuts que els resultats de les seves empreses milloraran però tot i això, no s'atreveixen a fer inversions ni a contractar més personal. Sanromà apunta que en part, tot plegat és culpa de la inestabilitat política del govern central.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Un trasplantament de fetge.
Foto: RTVV.
El 83% dels 48.000 estudiants preinscrits a la universitat ja tenen una plaça assignada.
El 60% es podran matricular a partir de dilluns a la carrera i universitat escollides en primera opció.
Els estudis de Física i Matemàtiques a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) tenen la nota de tall més alta, amb un amb un 12,544, i supera Medicina a la Universitat de Barcelona (UB), que es queda amb un 12,332.
Medicina a la UB, però, és també la carrera més sol·licitada en primera preferència, i els estudis de Medicina són quatre dels vuit amb una nota superior a 12.
El secretari del consell interuniversitari de Catalunya ha defensat el sistema de preinscripció com a "ordenat i just" i s'ha mostrat reticent amb la possible revàlida que estudia implantar el Ministeri d'Educació.
La doble titulació de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) de Física i Matemàtiques és la carrera que té una nota de tall més alta aquest 2012, i ha superat, amb una nota del 12'544, per primera vegada la carrera de Medicina que tradicionalment registrava la nota de tall més alta a la Universitat de Barcelona.
Aquests estudis però, s'han mantingut en la segona posició, i es necessitarà un 12'332 per cursar Medicina a la UB, ja que és una opció que van escollir en primera preferència1.770 estudiants.
I és que Medicina, en general, són els estudis que més sol·licituds registren i per això, la carrera a la UAB, a la URV i a la UAB/UPF, tenen notes de tall per damunt del 12.
Jesús Maria Prujà, coordinador de l'Oficina d'Orientació per a l'Accés a la Universitat, ha explicat que Física i Matemàtiques, és una carrera amb ''molt prestigi'' que només disposa de 20 classes i que per aquest motiu, la nota de tall resulta alta.
Per Medicina, un dels motius que ha assenyalat Prujà, és que molts estudiants que no entren en la primera opció, decideixen repetir les proves l'any següent per intentar aconseguir una plaça en algun centre universitari, i que inevitablement, la nota de tall acaba pujant any rere any.
Ho ha anomenat ''concurrència competitiva''.
Enginyeria en tecnologies aeroespacials a la UPC, que només té 60 places, Administració i direcció d'empreses/dret i Economia a la UPF són les altres carreres amb una nota de tall superior a 12.
La major part de les carreres, el 71'08%, tenen una nota de tall per sota del 7, i en el 38'24% dels estudis només cal tenir un 5 per cursar-los.
Des del Consell Interuniversitari de Catalunya no s'ha detectat una modificació de les tendències dels estudiants a l'hora de triar les carreres en funció de la crisi i dels sectors en què més ha afectat.
Per Claudi Alsina, tampoc no s'ha vist influenciat en les dades de preinscripció, el nou sistema de preus públics fets públics les últimes setmanes ja que considera que són ''dos processos diferents''.
Aquest 2012, s'han preinscrit 48.000 estudiants a la universitat, i aquest juliol, ja hi ha un 83% d'aquests estudiants que tenen plaça assignada.
Són unes xifres lleugerament més baixes que l'any 2011, ja que aquest curs, s'ha aturat la preinscripció dels estudiants que han demanat doble correcció d'examen i aquest fet, varia els alumnes que provinents de les PAU, es troben en aquest procés.
Tot i això, si que s'ha registrat una davallada dels estudiants universitaris que sol·liciten canviar d'estudis (un 8'55%), i també han disminuït el nombre d'estudiants que volen fer segona carrera (22'02%) i els estudiants majors de 25 anys i de 45 anys.
A més 6 de cada 10 han pogut entrar en la seva primera opció, unes xifres també similars a les que es van donar l'any passat.
Aquest 2012, el total de places ofertades a les 8 universitats públiques catalanes, són 40.024, 155 més que l'any passat (39.869), un augment que ha estat contingut perquè el Govern està pendent de fer un pla general de titulacions.
Alsina ha aprofitat la presentació de les dades de preinsciprció per defensar el sistema de les PAU com un sistema ''ordenat i just'' per tal de canalitzar els estudiants universitaris de Catalunya.
Per Alsina, el govern i les universitats confien en aquest problema per resoldre el tema de l'accés, i per això, ha posat en dubte una possible revàlida a Batxillerat que s'ha insinuat des del ministeri d'Educació.
Per Alsina, caldria veure quines possibilitats hi ha de ''complementar'' el sistema català, i ha apel·lat a les competències atorgades de l'Estatut.

Response: Els estudis universitaris de Medicina continuen sent els més sol·licitats amb una nota de tall per damunt del 12. La nota de tall més alta (un 12,544), però, correspon a la doble titulació de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) de Física i Matemàtiques, que aquest 2012 ha superat la de Medicina.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Imatge de la reunió.
Foto: Cedida
El director general de Desenvolupament Rural i coordinador de l’Estratègia del Departament d’Agricultura en la lluita contra la plaga del cargol poma, Jordi Sala i el director dels Serveis Territorials del Departament a Terres de l’Ebre, Pere Vidal, s’han reunit avui amb els responsables territorials del Cos Agents Rurals d’Agricultura, Mossos d’Esquadra i Seprona amb l’objectiu de reforçar i ampliar les actuacions de vigilància contra l’expansió de la plaga del cargol poma del Delta de l’Ebre.
“Fa dos temporades van aparèixer de forma sospitosa exemplars de caragol poma al marge dret.
Això ha fet que enguany reforcem la col·laboració entre tots els agents que actuen a la zona”, ha explicat Sala.
En este sentit, el director general ha demanat als tres cossos que intensifiquen el treball coordinat que ja venen fent durant el darrer any per incrementar el control de qualsevol activitat o actuació que pugua suposar un risc d’introducció de la plaga, sigua de manera accidental o intencionada.
Així mateix, la vigilància s’estendrà a altres activitats que puguen suposar el transport accidental de la plaga fora del Delta de l’Ebre i també a campanyes informatives i de sensibilització sobre les condicions de neteja i desinfecció de maquinària agrícola o altres vehicles de transport que puguen suposar un risc de trasllat accidental.
“Hi haurà controls dins del marge esquerre.
Demanarem que els propis passejos netegin la seua maquinària en aquesta primera fase de la collita i quan arribi la sega es posaran les estacions de neteja de maquinària que hi va haver l’any passat”, ha concretat el coordinador del pla de lluita contra la plaga, que també ha afegit que es serà “molt més estrictes amb les màquines que van a treballar fora del Delta.
Sabem que hi ha màquines que van a treballar en altres zones i en aquestes el control seran molt més estrictes.
No volem que surti ni un sol caragol del Delta”, ha remarcat.
Pel que fa als milers de turistes que cada any visiten el Delta, el govern reforçarà les campanyes de sensibilització i informació.
Visita europea
Daltra banda, Sala ha explicat que el passat 29 d’abril va exposar l’estat actual de la situació del cargol poma al Delta i el conjunt d’accions que s’estan duent davant les delegacions de tots els països de la Unió Europea amb representació el si de la Comissió de Sanitat i dels Consumidors (SANCO).
I en este sentit ha avançat que “la comissió no tant sols vol fer seguiment sinó que es desplaçarà per veure in situ el combat i l’evolució de la plaga”.
"Moderadament optimistes"
Pel que fa a l’evolució de la plaga al Delta la reunió ha servit per fer un repàs de la situació actual del cargol i l’efectivitat de les darreres mesures (assecat i inundació amb aigua salada).
El director general ha fet una valoració positiva ja que en les zones inundades amb aigua salada no s’ha detectat fins ara presència del cargol, i en les assecades, l’efectivitat ronda “el 80 o 90% de mortalitat”.
“Tanmateix, aquestes primeres valoracions demanen prudència ja que a mesura que pugi la temperatura i fins que no s’arribi a les condicions climàtiques ideals per al cargol no sabrem amb rigor quin és el nivell real de presència de la plaga.
Estem esperant que arribi el punt màxim d’eclosió per comprovar la efectivitat de les mesures empreses la temporada passada”, ha afirmat Sala.
“L’objectiu estratègic és que el caragol no surti del marge esquerre i tampoc retorni a les zones on s’ha optat per la salinització.
Som moderadament positius, però no farem valoració definitiva fins d’aquí 15 o 20 dies”, ha sentenciat.
En este moment s el Govern té damunt la taula diversos escenaris de mesures a prendre en funció de quin sigui finalment l’estat de la plaga en el moment de la seva màxima eclosió, que es calcula que es produirà aproximadament d’aquí uns 15 dies.
Totes elles seran exposades i consensuades amb els diversos agents del territori implicats (sindicats agraris, regants, cooperatives, entitats i institucions), segons s’ha informat avui.

Response: Els responsables territorials del Cos d'Agents Rurals d'Agricultura, Mossos i Seprona reforçaran i ampliaran les actuacions de vigilància contra l'expansió de la plaga del cargol poma al Delta de l'Ebre amb campanyes informatives i de sensibilització sobre les condicions de neteja i desinfecció de maquinària agrícola o altres vehicles de transport que puguin suposar un risc de trasllat accidental.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Les universitats catalanes encara estan lluny de l'equitat.
Si bé la universitat hauria de ser representativa de la societat, segons un estudi fet per la Xarxa Vives i que ha enquestat més de 40.000 estudiants universitaris, les dades demostren que Catalunya encara està lluny d'aconseguir-ho: la classe predominant és l'alta, amb un 55% d'alumnes d'aquest grup als graus i un 58% als màsters.
Parlar de classes no és senzill, el catedràtic de Sociologia i vicerector de Cultura i Esport de la Universitat de València, Antonio Ariño, explica que per establir aquests resultats s'ha partit de la diferenciació segons nivell formatiu dels progenitors.
Existeixen moltes fórmules per establir "classes socials", i aquest estudi parteix de la formació superior dels progenitors.
Les carreres reprodueixen les tasques de l'àmbit domèstic
Les dones són majoria a la universitat (62%) però la seva presència és encara minoritària en les Enginyeries (32%) i titulacions mixtes (44%).
Segons l'estudi publicat, les dones s'orienten preferentment cap a les àrees de salut i de cura, mentre que els homes ho fan cap a les que tenen a veure amb l'espai exterior de poder i de presa de decisions.
Ariño apunta que en les titulacions més masculinitzades les dones tenen una pitjor percepció de les capacitats pròpies i del reconeixement extern, el que anomena "la síndrome de la impostora".
Segons Ariño, "les dones tenen la sensació que ascendeixen quan entren en un àmbit masculí, se senten intruses per estar en un sector que no senten seu i es culpabilitzen".
Les famílies, el principal suport econòmic per estudiar
El 58% dels estudiants de grau viu a casa dels progenitors i finança els estudis universitaris amb els ingressos de pares i mares.
En el cas dels estudiants de màster, les famílies que financen l'alumnat són un 43%.
Pel que fa a la resta de les fonts de finançament, un 18% dels estudiants de grau es sufraguen les despeses amb beques, un 12% ho fa treballant simultàniament i un 7% treballa durant les vacances.
Un altre dels aspectes que es destaquen a l'estudi és la mobilitat internacional, amb programes com el conegut Erasmus: només un 8% dels estudiants participa en aquests programes, malgrat que un 37% assegura que voldria fer-ho.
Per al 90% de l'alumnat, les dificultats econòmiques són una barrera important, de manera que són els estudiants de classe alta els que estudien a l'estranger, gràcies sobretot al suport econòmic dels progenitors (63%).
Els estudiants de classes socials mitjana i baixa estan per sota de la mitjana, amb un 4,7% i un 6% respectivament.
Millors expectatives entre l'estudiantat i poca innovació
Respecte a l'últim estudi que va fer la Xarxa Vives l'any 2015, els alumnes universitaris tenen ara millors expectatives de futur: el 54% creu que els estudis li seran útils per assegurar-se bons ingressos (l'any 2016 ho considerava el 40%).
El 80% considera que els estudis els serviran per aconseguir feines interessants.
Finalment, l'estudi també conclou que només el 5% de les metodologies són innovadores, malgrat ser en plena revolució digital.
Quines són aquestes metodologies?
Ariño explica que són, per exemple, les classes inverses, classes semipresencials, simulacions...
En altres paraules, el 65% de les classes continuen sent amb la metodologia tradicional: classes magistrals, avaluació final i exàmens escrits.
Només un 30% fan servir metodologies actives (participació de l'alumnat, treballs en grup, avaluació contínua...).
"Molta feina per fer" i un Pla Bolonya per arribar
"No hi ha ni igualtat ni equitat", sentencia Ariño.
"És veritat que hi ha més equitat que fa 20 anys, però encara queda molta feina per fer perquè a través de l'estudi hem comprovat que hi ha desigualtats pel que fa a l'accés, la distribució de les branques, els nivells, els màsters, en mobilitat...", considera.
Ariño defensa que l'eficiència en progrés dels estudiants és una tasca que recau en mans de les universitats.
En aquesta línia, critica que el sistema universitari tampoc hagi sabut arribar a les persones de més de 25 anys, que han reduït les seves matriculacions.
"Potser encara ens hem d'esperar un temps per veure els efectes positius que ens havien promès amb el Pla Bolonya", diu el catedràtic.
"El fracàs escolar elevat afecta les universitats, als fills de les famílies desfavorides que ja no arriben a l'educació superior", afegeix Ariño, que clama "el sistema té un deute pendent cap a les famílies en situació vulnerable".

Response: L'equitat a les universitats catalanes encara és un concepte lluny de la realitat. En un estudi realitzat per la Xarxa Vives a més de 40.000 estudiants universitaris, les dades demostren que a Catalunya la majoria dels estudiants de graus i màsters són de classe alta, resultats que s'han establert partint del nivell formatiu dels progenitors.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La Fundació Doctor Ferran per la recerca del càncer de mama, amb la iniciativa del grup de recerca en patologia oncològica i bioinformàtica de la gerència a l'Ebre de l'ICS, ha posat en marxa el projecte Emma (acrònim d'Ebre i mama).
La iniciativa "s'ha posat a volar" sota el símbol d'una flamenca del Delta, "malalta, que necessita ajuda" i amb un vídeo promocional amb destacats representants culturals i socials del territori.
La recerca pretén demostrar que la resposta immune de les pacients amb càncer de mama és diferent si tenen ganglis limfàtics axil·lars afectats per metàstasi a les que no en tenen cap. Aquesta resposta té implicacions en l'evolució de la malaltia i en la supervivència de les pacients.
L'Emma necessita la col·laboració de la ciutadania per poder contribuir des de les Terres de l'Ebre a donar un important impuls a la investigació del càncer de mama.
Per despertar consciències, s'ha posat a circular per les xarxes socials un vídeo promocional amb artistes, periodistes, escriptors, esportistes que es barregen amb imatges de pacients que estan lluitant contra la malaltia.
Es pot col·laborar amb aportacions econòmiques al web, fent difusió de la campanya, participant en les activitats que es faran al llarg de l'any o organitzant activitats solidàries amb el projecte.
El projecte durarà tres anys i es necessita un mínim de 150.000 euros per poder contractar més investigadors.
"Estem desbordats de feina i ens falta ajuda.
Tenim tantes coses a fer que cal contractar durant tres anys un investigador, atreure talent al territori i que es quedi", ha assegurat López.
"Sempre estem invisibilitats, fa més de quinze anys que fem recerca al territori, som un grup consolidat i hem decidit sortir perquè la crisi ha fet molt mal i en l'àmbit de recerca encara més.
Hem aconseguit sobreviure però necessitem fons per seguir treballant i calia donar-li visibilitat a les coses que es fan des del territori", ha afegit.
La Lliga Contra el Càncer aportarà 30.000 euros a l'Emma i també es concretarà aviat una aportació de la Cambra de Comerç de Tortosa.
L'objectiu de la recerca
L'objectiu del projecte és fer un estudi en profunditat, sobre la resposta immune dels ganglis de les aixelles en pacients amb càncer de mama.
Es vol avaluar, mitjançant diferents tipus de tincions i procediments d'anàlisi d'imatges microscòpiques digitals – de malaltes dels últims deu anys-, quines diferències hi ha a les cèl·lules immunes entre pacients amb metàstasi o sense en aquests ganglis.
"Les cèl·lules immunes tenen un paper important en l'eliminació de cèl·lules anormals i tumorals però el tumor té mecanismes d'enganyar o passar desapercebut a aquestes cèl·lules", ha explicat Carlos López, biòleg i director del projecte Emma.
Els humans tenen entre 20 i 40 ganglis limfàtics a l'aixella.
Quan el tumor de mama realitza metàstasi als ganglis de l'aixella, no acaba envaint tots els ganglis, de manera que les pacients tenen ganglis amb metàstasi o sense.
Si la primera línia de defensa del sistema immune contra el tumor és a la mateixa mama, la recerca avaluarà què passa en la segona línia de defensa, en el microambient tumoral: els ganglis axil·lars que no han estat envaïts per la metàstasi.
"Ens centrem en la resposta immune dels ganglis limfàtics de l'aixella perquè és un dels primers llocs on el tumor sol fer metàstasis i mirem la resposta dels ganglis no afectats i si s'altera a causa de la presència de càncer.
Sobre això hi ha molt pocs estudis", ha assenyalat el biòleg.
Les pacients que no han fet metàstasi a l'aixella tenen tots els seus ganglis sense cèl·lules tumorals.
Conèixer els canvis de la resposta immune en els dos tipus de pacients és la hipòtesi inicial de l'estudi.
A més, es vol demostrar que aquestes diferències poden tenir implicacions en l'evolució de la malaltia i, per tant, en la metàstasi a distància i la supervivència de les pacients.

Response: El Projecte Emma és una iniciativa de la Fundació Dr. Ferran per a la recerca del càncer de mama que té l'objectiu d'estudiar en profunditat la resposta immune dels ganglis axil·lars en pacients amb càncer de mama. Es realitzen tincions i procediments d’anàlisi d’imatges microscòpiques digitals per diferenciar cèl·lules immunes entre pacients amb i sense metàstasi en aquests ganglis.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L’actriu i productora de cinema nord-americana Susan Sarandon rebrà el Gran Premi Honorífic del Festival de Cinema de Sitges 2017.
La ‘gran dama’ del cinema fantàstic serà reconeguda amb un dels premis honorífics per la seva extensa filmografia plena de títols memorables, segons que ha destacat l’organització de l’esdeveniment.
La cinquantena edició del festival lliurarà un premi ‘Màquina del Temps’ al també actor i productor Santiago Segura, en reconeixement a la seva trajectòria i es premiarà al director William Friedkin amb el Gran Premi Honorífic.
La programació del Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya inclou l’últim film de Yorgos Lanthimos, comptarà amb el retorn de Jaume Balagueró amb Musa i estrenarà l’adaptació de la novel·la d’Albert Sánchez Piñol, La Pell Freda.
Després del seu pas per Cannes, Sitges projectarà un dels films més esperats de l’edició d’aquest any, The Killing of a Sacred Deer.
La nova proposta del realitzador grec Yorgos Lanthimos és un dels plats forts de la Secció Oficial Fantàstic.
Es tracta d’un pertorbador thriller psicològic amb un repartiment encapçalat per Colin Farrell i Nicole Kidman.
De la secció oficial de Cannes arribarà Jupiter’s Moon, un drama fantàstic hongarès de Kornél Munduczó i del Festival de Tribeca es podrà veure My Friend Dahmer i The Endless.
Ana Lily Amirpour presentarà The Bad Batch, gran premi del jurat a Venècia 2016.
La producció mexicana El Habitante, dirigida per Guillermo Amoedo i produïda per Nicolás López serà a la secció oficial en première mundial.
També a la mateixa secció es projectarà el film d’acció Bushwick, de Jonathan Milott i Cary Murnion.
Aquest darrer treball és una peça d’Alexandre O. Philippe, que serà a la secció oficial Fantàstic, que analitza l’escena de la dutxa de Psicosi d’Alfred Hitchcook.
Una secció oficial ‘amb to trencador’
El festival mostrarà exemples de cinema espanyol diferent i autoral amb treballs com Maus de Gerardo Herrero i Dhogs d’Andrés Goteria.
A la secció dedicada al thriller es presentaran La villana, Wind River, A Prayer Before Dawn, Jalibreak, Mon garçon i Le serpent aux mille coupures.
Pel que fa a Panorama Fantàstic, la secció projectarà mon mon mon Monsters!, Replace, Still/Born i The Heretics.
Com a propostes més emergents i experimentals, la programació inclou Boys in the trees, A Gentle Creature, Dawson City: Frozen Time o Arder.
En el terreny de l’animació, es comptarà amb el guanyador del premi al millor llargmetratge del Festival d’Annecy, Masaaki Yuasa, amb Lu Over the Wall.
Aposta pel talent català
Sala ha dit que la resolució del Tribunal Constitucional que tomba la taxa de l’audiovisual català és una mala notícia perquè per un sector desemparat era una bona idea.
El director del festival ha afegit que és un error, tot i que respecten la decisió judicial.
Estrena de la segona temporada d’Stranger Things
El festival estrenarà la segona temporada d’Stranger Things amb un esdeveniment especial en col·laboració amb Netflix.
La sèrie dirigida pels germans Duffer s’ha convertit en un autèntic fenomen de fans arreu del món.
Paral·lelament, una de les sensacions de Cannes 2017, el film Okja de Bong Joon-ho, també es projectarà en pantalla gran.
Coincidint amb els cinquanta anys, l’Étrange Festival de París acollirà un focus de cinema fantàstic català a la seva 23a edició, entre el 8 i el 10 de setembre.
Precisament, Jaume Balagueró farà selecció de les cintes que es projectaran, dos títols clàssics i diversos curtmetratges del gènere.
En aquesta 50a edició torna el Sitges Campus, l’espai en col·laboració amb les universitats i escoles de cinema catalanes.
Durant el festival s’organitzarà el curs ‘Dràcula i el vampirisme en el cinema fantàstic’, dirigit pel professor de la Universitat de Barcelona, Jordi Ojeda, i pel director del festival Àngel Sala.
En aquest curs s’analitzarà el mite de Dràcula en el cinema, es destacaran les pel·lícules de culte més significatives i es farà un repàs als vampirs del cinema asiàtic i a les noves tendències en els últims anys.

Response: La popular actriu Susan Sarandon serà l'estrella convidada de la cinquantena edició del Festival de Sitges, que rebrà el Gran Premi Honorífic d'aquest festival de terror. El director del festival ha dit que la presencia de l'actriu serà clau i estarà molt relacionada amb la temàtica principal d'aquesta edició, que programarà una retrospectiva de Dràcula.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, el portaveu de Guanyem Girona, Lluc Salellas, i el d'ERC, Quim Ayats, han llegit aquest migdia un manifest conjunt arran de la sentència del Tribunal Suprem.
"Condemnem una sentència que no només és infundada i injusta, sinó també cruel", ha llegit Madrenas.
Al manifest, que han llegit a la plaça del Vi on s'hi han concentrat unes 8.000 persones, també asseguren que "l'única sortida" davant la "repressió" i la "regressió democràtica" de l'estat espanyol és la independència de Catalunya: "Com el dia U d'octubre, ni perdonem ni oblidem", han subratllat.
Segons els tres partits, amb aquesta sentència el Suprem "ha fet efectiu, de manera definitiva, 'l'a por ellos' judicial".
L'acte ha acabat amb el cant dels Segadors, crits a favor de la independència i reclamant la llibertat dels líders independentistes.
A les dotze del migdia, l'alcaldessa de Girona i els caps de llista de Guanyem Girona i ERC han sortit a la plaça del Vi, a les portes de l'ajuntament, per llegir el comunicat conjunt dels tres grups municipals.
A la plaça hi havia concentrades unes 8.000 persones, segons dades dels Mossos d'Esquadra.
"El Tribunal Suprem ha condemnat avui a penes que sumen 100 anys de presó a unes persones que tot el que han fet és complir el mandat democràtic sorgit de les urnes", ha començat llegint Madrenas.
El comunicat conjunt denuncia que, amb aquesta sentència, l'estat espanyol "ha confirmat la regressió democràtica amb una interpretació de les lleis contràries als drets fonamentals i a l'esperit de la pròpia normativa" i avala "la persecució política".
JxCat, Guanyem Girona i ERC subratllen que la resolució del Suprem "ha canviat les regles del joc" perquè "ha alterat el marc jurídic d'una manera que impactarà sens dubte en les generacions futures": "Avui s'ha fet efectiu, de manera definitiva, 'l'a por ellos' judicial".
Els tres partits condemnen una sentència que qualifiquen "d'infundada i injusta" i, també, "cruel per als condemnats i per a les seves parelles, fills, pares i també per als seus amics i per a tots nosaltres".
El comunicat que ha llegit l'alcaldessa de Girona considera que el tribunal "ha donat per bo un relat pensat, dissenyat i executat per les clavegueres de l'Estat, amb l'únic objectiu d'esclafar els anhels democràtics d'una part majoritària de la societat catalana".
"Una barbaritat que ens obliga a mantenir-nos mobilitzats com mai", afegeix.
Madrenas, Salellas i Ayats han volgut fer arribar "escalf i solidaritat" als líders independentistes condemnats: "Ara més que mai és el moment d'agrair-vos, a vosaltres i a les vostres famílies, la vostra fermesa, el vostre coratge i la vostra dignitat, esteu privats de llibertat perquè vau lluitar perquè nosaltres la poguéssim tenir.
No ens quedarem amb els braços plegats".
Els tres partits adverteixen que l'estat espanyol està "cuinant a foc lent" la "clara regressió i persecució per terra, mar i aire dels drets més fonamentals": "Estan dinamitant drets que no s'havien posat en qüestió des de la dictadura, i tot això s'està fent en connivència i coordinació entre els poders judicial i polític espanyols, i amb el silenci còmplice i vergonyós d'Europa".
JxCat, Guanyem i ERC han defensat el caràcter "cívic i pacífic" del moviment independentista català i han criticat les condemnes als líders independentistes per "defensar ideologies polítiques".
Per això, critiquen que la resposta de l'Estat a "les accions no-violentes de l'independentisme" ha estat "la repressió, la judicialització i la criminalització".
També recorden que aquesta ofensiva contra l'independentisme català no acaba aquí: "No oblidem que aquesta estratègia repressiva de l'Estat manté a nou persones més pendents d'un altre judici, set de les quals en presó preventiva".
Els líders dels tres partits independentistes fan una crida a la mobilització: "Són moments greus, complicats, on cal més que mai mantenir la serenor per afrontar aquest nou escenari amb una defensa contundent i radicalment democràtica dels nostres ideals".
Per a JxCat, Guanyem i ERC "l'única sortida és la independència, la construcció d'una república catalana" per garantir "una societat lliure i justa".
"No ens guanyaran, aprofitem aquest moment per alçar-nos novament contra la repressió.
Reprenguem la iniciativa, i mantinguem-nos ferms i convençuts en el camí cap a la construcció de la república catalana independent", acaba el manifest.

Response: Aquest migdia, l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, i els caps de llista de Guanyem Girona i ERC, han sortit a la plaça del Vi on hi havia concentrades unes 8.000 persones, per llegir el comunicat conjunt dels tres grups municipals, el qual denuncia la "repressió" i la "regressió democràtica" de l'estat espanyol.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
La Mostra d’Igualada – 27a Fira de Teatre Infantil i Juvenil s’ha acomiadat aquest diumenge amb prop de 35.000 espectadors.
Aqueta edició també ha estat marcada per l’estrena de la Llotja professional, que s’ha traslladat al Museu de la Pell i ha acollit un total de 642 professionals acreditats i 33 estands de companyies i entitats.
En total, la mostra ha reunit 55 companyies que han dut a terme 102 representacions.
Dels 56 espectacles que s’han vist, 16 han estat estrenes (7 d’absolutes i 9 a Catalunya).
Enguany hi ha hagut rècord d’inscripcions i els muntatges han estat escollits entre més de 430 propostes presentades.
L’ocupació de les sales ha estat d’un 81%.
El bon temps ha acompanyat la fira i tant les sales com els carrers de la ciutat s’han vist plens durant els quatre dies.
El director artístic del certamen, Pep Farrés, ha fet una valoració molt positiva de l’edició i s’ha mostrat molt satisfet de les apostes noves d’aquest any, com la Mostra Jove i el trasllat de la Llotja al Museu de la Pell.
D’una banda, Farrés ha explicat que la Mostra Jove ha tingut ‘molt bona acollida’, tant de públic com dels professionals, i considera que ara ‘cal un segon pas, que és que els programadors també apostin pel teatre per a joves i incorporin aquestes propostes a les seves programacions’.
L’aposta pel públic jove
La Mostra ha esta marcada per una forta aposta pel públic jove, de 12 a 18 anys, que de dijous a diumenge han pogut veure fins a 13 espectacles en un mateix espai: l’Escorxador.
Molts dels muntatges de pagament de la Mostra Jove han exhaurit les entrades i, segons els organitzadors, l’Escorxador ha comptat amb una molt bona afluència de públic.
A banda els espectacles, aquest espai també ha acollit trobades, col·loquis, un concert, un dinar popular i un taller de percussió.
Farrés ha explicat que la propera edició de la Mostra ha de ser la de consolidació de l’espai destinat als joves de 12 a 18 anys, que probablement repetirà a l’Escorxador.
‘Hem d’aconseguir que la Mostra Jove agafi entitat com a marca i que els joves s’ho sentin seu’, ha apuntat Farrés, que creu que en el futur caldrà incorporar més propostes impulsades pels mateixos joves i també que puguin participar en aspectes organitzatius de l’espai.
Nova ubicació per a la Llotja professional
El canvi ha estat valorat positivament pels professionals i, per aquest motiu, l’any que ve hi tornarà.
Engany també s’ha recuperat l’àrea d’expositors amb 22 estands disponibles.
Segons Farrés, els professionals han valorat molt positivament la renovació de l’espai, com també la vintena d’activitats que s’hi han dut a terme.
D’aquestes, 265 entitats són catalanes i la resta provenen de fora de Catalunya.
Els escolars, en augment
Es destaca també un augment important en els passis escolars, que aquest any ha arribat als 4.100 alumnes, 1.400 més respecte de l’any passat.
En total, s’han proposat 28 passis de 18 espectacles entre dijous i divendres.
L’alumnat assistent comprèn des de P4 fins a alumnes de batxillerat.
Per primer cop, les famílies igualadines han obert les portes de casa seva per acollir les companyies de fora de Catalunya, una experiència que l’organització valora molt positivament i que espera repetir i augmentar l’any que ve.
D’una altra banda, també s’han organitzat tallers en què han participat nens i joves d’Igualada per actuar als espectacles de Carla Rovira i de la Big Band Basket Beat Barcelona.
La Mostra ha organitzat també el II Concurs de crítica teatral infantil i juvenil, que s’allarga fins el 25 d’abril; el Joc del Comerç, per trobar coets als aparadors del centre d’Igualada, i el Premi al millor espectacle de la Mostra, juntament amb la Fundació Catalunya-la Pedrera.
Aquest últim premi donarà un guardó al millor espectacle del festival que haurà estat escollit pel públic a partir de les urnes i les butlletes que es donen a les sortides dels espectacles.

Response: La Mostra d’Igualada, 27a Fira de teatre Infantil i Juvenil, tanca la seva edició amb un balanç molt positiu, ja que ha continuat creixent i consolidant-se en els seus diversos vessants. En el darrer recompte, que inclou els espectacles de diumenge a la tarda, La Mostra calcula haver arribat enguany als 35.000 espectadors.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El Doctor Music Festival ha reunit aquest dilluns a Londres mànagers, representants i premsa internacional per promocionar entre la indústria musical britànica el seu anunciat retorn.
Una "reencarnació" de l'històric esdeveniment, que aquest diumenge s'ha anunciat que se celebrarà a Escalarre (el Pallars Sobirà) els dies 12, 13 i 14 de juliol amb un nou accent sostenible, segons ha anunciat el seu director, Neo Sala.
El festival, encara sense artistes confirmats però amb la pàgina web ja en marxa, vol créixer fins els 50.000 espectadors diaris però amb una petjada ecològica mesurada al territori, i col·laborant amb l'agricultura i ramaderia locals.
A més, el xef Albert Adrià s'ha aliat amb l'esdeveniment, on traslladarà el seu equip del restaurant Tickets per oferir una proposta gastronòmica complementària a la resta d’oferta dins del recinte.
The Groucho Club, ubicat al Soho londinenc, ha acollit l'acte promocional amb què el Doctor Music Festival ha volgut presentar-se a la indústria musical britànica.
Mànagers i representants d'artistes internacionals (Muse, Marck Knopfler, Arcade Fire o Red Hot Chili Peppers i Robbie Williams, entre altres, confirmats per l'organització) i mitjans locals i internacionals (Rolling Stone, Associated Press o The Guardian) estaven convocats per conèixer detalls del retorn del festival de les Valls d'Àneu vint anys després.
El director de la promotora Doctor Music, Neo Sala, ha assenyalat que la visita a Londres respon a l'intent de posicionar amb temps el festival dins de la gran oferta actual de d'esdeveniments europeus d'aquest tipus.
El festival no ha anunciat encara el nom de cap dels artistes participants ("dos anys i mig abans és impossible tenir cartell", ha afirmat Sala).
La visita a Londres ha servit, també, per anunciar les dates definitives de l'esdeveniment (12, 13 i 14 de juliol de 2019), així com per pregonar "un missatge de sostenibilitat, de sobirania alimentària i de recolzament al territori".
En aquest sentit, el festival ha avançat que tot el menjar que s'hi consumirà provindrà d'agricultura i ramaderia ecològiques, prioritàriament de l'entorn de les Valls d'Àneu.
Aquest esperit agrada a la Diputació de Lleida perquè entronca amb la promoció de la zona com a destí de turisme ecològic i sostenible.
Objectiu, 50.000 assistents diaris
D'altra banda, Doctor Music ha informat que l'aforament creixerà ostensiblement, i que aspiren a acollir 50.000 espectadors diaris (40.000 amb abonament, 10.000 amb entrada d'un dia).
"Amb 40.000 persones diàries el festival serà sostenible", ha quantificat el director general del soci de Doctor Music en aquesta empresa, In cow we trust, Chema Arnedo.
El nombre màxim d'espectadors dels festivals originals havia estat de 28.000 persones.
En conseqüència, també ha crescut l'extensió dels terrenys que s'ocuparan en aquest indret de les Vall d'Àneu.
Si als anys 90 el recinte arribava a les 90 hectàrees, el 2019 en seran 140.
Albert Adrià, xef convidat
L'acte promocional celebrat a Londres ha comptat amb la presència del xef Albert Adrià i el menjar que ha preparat amb el seu equip del restaurant Tickets de Barcelona.
I és que Adrià i tot l'equip del Tickets tancaran el restaurant de Barcelona durant els dies que se celebra l'esdeveniment, i es traslladaran al festival.
Allà oferiran una proposta gastronòmica –encara per decidir- d'acord amb la filosofia del festival "i a la vegada divertida".
Adrià no vol reproduir la fórmula "exclusiva" del restaurant barceloní, i es planteja poder servir uns 400 comensals per jornada.
"Començant a peu dret i acabant asseguts", el cuiner preveu enllestir una proposta culinària que rondarà els 70 o 80 euros per persona, segons ha calculat orientativament aquest dilluns.
La resta de l'oferta gastronòmica dins del recinte tindrà preus més assequibles i no serà en cap cas "menjar escombraria", ha remarcat Neo Sala.
"El millor festival que s'ha fet mai"
Neo Sala ha argumentat que una de les raons que més l'han "animat" a repetir l'experiència del Doctor Music Festival és la predisposició del territori.
"Entre tots farem el millor festival que s'ha fet mai", ha proclamat.
Prèviament, Sala havia remarcat que el retorn del Doctor Music Festival és puntual i d'esperit commemoratiu.
No hi ha, doncs, previsió de donar continuïtat a l'esdeveniment, han declarat aquest diumenge els seus responsables a Londres.

Response: El Doctor Music Festival tornarà l'estiu del 2019 en un certamen que preveu reunir a 50.000 espectadors a Escalarre (el Pallars Sobirà) en un recinte de 140 hectàrees. Serà com una "reencarnació" de l'històric esdeveniment dels anys 90 que, segons assegura el director Neo Sala, serà "el millor festival que s'ha fet mai".


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
Implementar tecnologies més respectuoses amb el medi ambient, aconseguir un estalvi d'aigua, millorar les condicions laborals o incorporar les dones en punts concrets del procés són alguns dels objectius que s'ha marcat el programa de formació per als adobers del Marroc que s'està duent a terme aquesta setmana a Igualada.
Una trentena d'empresaris del sector de la pell, tècnics i professors universitaris marroquins reben sessions de formació al Campus Universitari d'Igualada i visiten algunes de les fàbriques de la ciutat amb l'objectiu "que es posin al dia en les tecnologies més modernes i respectuoses amb el medi ambient", segons ha explicat un dels organitzadors del curs, Pere Carles.
"Al Marroc estan anys enrere respecte la nostra situació i, si no resolen alguns problemes, el sector podria estar compromès", ha apuntat Carles.
El Gremi de Blanquers d'Igualada, amb el suport de la Diputació de Barcelona i l'Ajuntament d'Igualada, ha engegat un projecte per millorar les condicions tècniques dels blanquers del Marroc, que contempla diferents sessions de formació i assessorament.
Aquesta setmana, una delegació d'una trentena de treballadors marroquins estan a Igualada amb l'objectiu d'observar com treballen els adobers igualadins i traslladar al Marroc la implementació de tecnologies més respectuoses amb el medi ambient, aconseguir un estalvi d'aigua, millorar les condicions laborals o incorporar les dones en punts concrets del procés.
Segons ha explicat a l'ACN el coordinador de l'expedició, Pere Carles, l'objectiu general del programa és ajudar en l'aplicació de tecnologies netes i millorar el procés de treball al Marroc en qüestions com la seguretat en el treball i la qualitat.
El projecte s'ha desenvolupat, en una primera fase, a Fès (Marroc) i, en aquests moments, es duu a terme la segona fase del projecte amb la visita dels treballadors marroquins perquè puguin conèixer com es treballa la pell a Igualada i, posteriorment, puguin transmetre els coneixements que han adquirit a la resta de treballadors del sector.
Carles ha expressat que al Marroc "estan anys enrere" respecte la situació laboral de Catalunya i considera que "si no resolen alguns dels problemes que tenen el sector podria estar compromès".
Entre els eixos de treball que es tracten, s'hi troba la seguretat i salut laboral; la política de gènere per afavorir el paper de les dones en el circuit productiu; i l'impacte ambiental i eficiència energètica per millorar en el respecte al medi ambient.
El coordinador del projecte ha explicat que a algú li pot sorprendre que el Gremi de Blanquers d'Igualada formi els adobers marroquins, ja que "es poden veure com a competència".
Amb tot, Carles ha apuntat que el Gremi vol que "tots els productes que arribin al mercat ho facin amb igualtat de condicions i actualment les pells que arriben de molts llocs del món no han passat pels processos mediambientals adequats, de manera que els preus són diferents i les condicions laborals també".
"Conscients de la responsabilitat social, els adobers d'Igualada s'ofereixen per ajudar el sector d'altres països i mostrar el model d'èxit que hi ha aquí", ha afegit Carles.
Alguns dels integrants de la delegació marroquina coincideixen a afirmar que la visita a Igualada és molt interessant, ja que la manera de treballar la pell al Marroc "encara és molt tradicional, mentre que a Igualada està tot molt més industrialitzat".
Així s'expressava Hassan Akroumi, president de la Federació de cooperatives artesanes d'adobers de Marràqueix, qui ha apuntat que el seu objectiu és "millorar la situació dels treballadors del Marroc i importar algunes maneres de treballar més mecanitzades".
També es mostrava satisfeta amb la visita una estudiant de la Universitat de Fès, Hasna Ouhami, qui ha relatat que "la visita a Igualada és molt important per nosaltres per desenvolupar la nostra experiència en aquest camp".
Avui en dia les adoberies d'Igualada exporten més d'un 80% de la seva producció a mercats com l'europeu, l'asiàtic o l'americà.
Moltes de les empreses igualadines treballen per marques de luxe internacionals, motiu pel qual es requereix molta exigència en tot el procés productiu.

Response: El sector de la pell a Igualada reforça els vincles amb els seus homòlegs del Marroc amb un programa de formació que s'està duent a terme aquesta setmana a Igualada, que els permet implementar tecnologies més respectuoses amb el medi ambient, aconseguir un estalvi d'aigua, millorar les condicions laborals o incorporar les dones en punts concrets del procés.


Instruction: Explica'm breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) referma la seva aposta per treballar en "sentit federal" davant el "conflicte català".
Sobre la declaració d'aquest dilluns al TSJC de la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i la secretària Primera de la Mesa, Anna Simó, per un delicte de desobediència al TC, el president de la Federació del PSC per Barcelona, Jaume Collboni, ha insistit en el que defensen els socialistes des del 19 de juliol passat: "El conflicte no es resoldrà ni contra la llei ni només amb la llei", ha assegurat.
En aquest sentit, ha recordat l'aposta socialista per "el diàleg, l'acord i el pacte" entre els governs català i espanyol.
En la presentació de la proposta de càrrecs municipals socialistes de l'àrea metropolitana de Barcelona de fixar un salari de referència per eradicar la desigualtat social i laboral, Collboni ha estat l'encarregat de respondre sobre la compareixença de Simó i Forcadell al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) en qualitat d'investigades per permetre la votació de la resolució del referèndum en el debat de política general, tot i l'avís del Tribunal Constitucional (TC) a la mesa del Parlament en el que vetava la possibilitat de tramitar cap acte parlamentari vinculat al procés sobiranista.
Sobre trobar una solució a les tensions entre Catalunya i l'estat espanyol, el dirigent socialista ha valorat que "és evident que hi ha grups independentistes que pensen que això es podrà resoldre només contra la llei".
"I això no té sortida", ha afegit, "perquè no tindrà cap reconeixement de cap democràcia avançada del món", ha afegit.
Collboni també ha discrepat de la postura de partits "de la dreta espanyola", indicant que "no és suficient només aplicant la llei pensant que només a cop de decret, de sentència o de compareixença és solucionarà el conflicte", ha apuntat.
Per això, referma l'aposta "federal" socialista, basada en "el diàleg, l'acord i el pacte"; ha dit.
L'adhesió del Barça al Pacte Nacional pel Referèndum
Preguntat per l'adhesió del Futbol Club Barcelona al Pacte Nacional pel Referèndum, Jaume Collboni ha assenyalat que s'ha de "respectar" la decisió d'entitats privades com el Barça, més quan la seva junta actual ha seguit la "coherència" del que va prometre en la darrera campanya electoral.
És a dir, més compromís amb el procés sobiranista de Catalunya.
Ara bé, Collboni ha matisat que, partint de la base que Catalunya "és un país plural" on "hi ha opinions diferents" sobre el procés sobiranista, ha avisat al club esportiu que "sempre hi ha un risc de pensar que tota Catalunya pensa igual", ha dit.
"I no es així", ha subratllat, recordant que "hi ha una part molt important de la societat catalana", en concret "la meitat o una mica més" la qual "no compartim les tesis independentistes", indica.
"S'ha de tenir en compte quan un es pronuncia sobre aquests temes d'una manera contundent", ha conclòs.
Les informacions de la Udef sobre els Pujol-Ferrusola
Finalitzada la roda de premsa, el partit ha valorat les darreres informacions aparegudes a diversos mitjans que fan referència a un dels últims informes aportats pel sindicat policia Udef a l'Audiència Nacional espanyola sobre la família Pujol-Ferrusola.
Més d'un centenar de pàgines que recullen que, suposadament, la família de l'expresident de la Generalitat va obtenir prop de 70 milions d'euros de benefici "no justificat" als comptes andorrans.
Aquestes informacions revelen, entre d'altres, que el fill gran, Jordi Pujol Ferrusola, dirigia l'operativa de la família i que va obtenir uns 54 milions d'euros en diverses divises com pessetes, dòlars, euros, marcs alemanys i lliures esterlines.
Per la seva banda, el seu pare, l'expresident de la Generalitat, hauria obtingut uns 3 milions d'euros, i la seva mare, Marta Ferrusola, uns 680.000 euros.
De Ferrusola també s'extreu l'ús d'un suposat i curiós llenguatge en clau que feia servir l'esposa de Jordi Pujol amb el qual es referia a sí mateixa com a "mare superiora" per ordenar traspassos de diners com si fossin, on enlloc de milions –de pessetes-, es referia al terme "missals".
Des del PSC es titlla de "vergonya aliena" els fets que s'han difós recordant que, fa uns anys, era el mateix Jordi Pujol que deia: "D'ètica en parlarem nosaltres".
Els socialistes alerten al PDeCAT del risc de rebre aquesta "herència política" de l'antiga Convergència i ha avisat que "amb el canvi de nom del partit no és suficient".
A més, ha destacat el qualificatiu emprat per la Udef per referir-se als Pujol-Ferrusola "d'organització criminal" davant l'acumulació "d'evidències escandaloses i vergonyants".

Response: El PSC aposta "pel diàleg, l'acord i el pacte" per trobar una solució a les tensions entre Catalunya i l'estat espanyol sobre el conflicte català. El president de la Federació del PSC per Barcelona, Jaume Collboni, ha insistit en que "El conflicte no es resoldrà ni contra la llei ni només amb la llei".