Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Tribunal Constitucional (TC) admetrà a tràmit previsiblement aquesta setmana l'incident d'execució de sentència del govern espanyol contra les resolucions que Junts pel Sí i la CUP van aprovar a l'últim debat de política general pel referèndum i del procés constituent, i per tant –si no existeix cap error de format en la petició del govern espanyol- suspendrà cautelarment el full de ruta pel referèndum en aplicació de l'article 161.2 de la Constitució.
Segons fonts del TC, la qüestió forma part de l'ordre del dia del ple que els magistrats celebren aquest dimarts, dimecres i dijous, però que s'allargarà també a la setmana que ve per esbandir qüestions abans de Nadal.
El TC té previst suspendre cautelarment les resolucions del referèndum pactades entre JxSí i la CUP abans de la cimera del dia 23
Els magistrats podrien admetre a tràmit l'incident d'execució de sentència aquesta mateixa setmana
El Tribunal Constitucional (TC) admetrà a tràmit previsiblement aquesta setmana l'incident d'execució de sentència del govern espanyol contra les resolucions que Junts pel Sí i la CUP van aprovar a l'últim debat de política general pel referèndum i del procés constituent, i per tant –si no existeix cap error de format en la petició del govern espanyol- suspendrà cautelarment el full de ruta pel referèndum en aplicació de l'article 161.2 de la Constitució.
Segons fonts del TC, la qüestió forma part de l'ordre del dia del ple que els magistrats celebren aquest dimarts, dimecres i dijous, però que s'allargarà també a la setmana que ve per esbandir qüestions abans de Nadal.
La decisió arribarà abans de la cimera dels integrants del Pacte Nacional del Dret a Decidir que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha convocat pel dia 23, i podria fer-se pública també en paral·lel a la declaració de la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, davant el TSJC per haver tramitat les conclusions de la Comissió del Procés Constituent.
Els magistrats tenen sobre la taula l'incident d'execució de sentència que el govern espanyol va aprovar presentar el passat 14 d'octubre, que incorporava una petició perquè s'apliqués l'article 161.2 de la Constitució que estableix la suspensió automàtica de qualsevol decisió dels governs o parlaments autonòmics en cas que ho demani l'Estat.
Un cop admès a tràmit, el TC disposarà d'un termini de cinc mesos (prorrogables) per estudiar el recurs de l'executiu espanyol, que demana que es declarin nul·les les resolucions 1, 4, 5 i 6 del debat, i que insten també aquesta institució a portar el cas a la Fiscalia perquè aquesta actuï per la via penal contra la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, així com "qualsevol altra persona" que participés en l'aprovació el passat 6 d'octubre de les propostes de resolució.
A la resolució 1 el Parlament referma "el dret imprescriptible i inalienable de Catalunya a l'autodeterminació".
A la 4 el Parlament es compromet a activar tots els dispositius legislatius necessaris per celebrar el referèndum i per donar-li alhora cobertura legal.
També estableix que abans del 31 de desembre del 2016 s'ha de constituir una comissió de seguiment per a l'impuls, el control l'execució del referèndum.
A la 5 el Parlament "constata que, en absència d'acord polític amb el govern de l'Estat espanyol, es manté el compromís" de fer el referèndum.
A la 6 el Parlament insta el govern de la Generalitat a posar en marxa la preparació dels procediments i reglaments necessaris per fer efectiu el referèndum, obeint els principis de pluralisme, publicitat i democràcia, seguint els estàndards internacionals, i posant un èmfasi especial en la creació d'espais de debat i propaganda electoral que garanteixin la presència dels arguments i les prioritats dels partits del sí i del no a la independència en igualtat de condicions.
Requeriment personal a Forcadell i Puigdemont
A més de demanar la suspensió de les resolucions impugnades, al seu recurs l'executiu espanyol reclama al TC que "requereixi personalment" a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, així com a la resta de membres de la Mesa, al secretari general del Parlament i al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i als seus membres de govern, que no impulsin cap iniciativa per donar compliment a les iniciatives impugnades.
Noves atribucions
Serà el primer procediment en que el Tribunal Constitucional té la possibilitat de fer ús de les noves atribucions que li permet la reforma de la Llei del propi TC per inhabilitar càrrecs que incompleixin les seves sentències.
L'ocasió anterior en què Forcadell estava al punt de mira del govern espanyol per la tramitació de les conclusions de la Conclusió d'Estudi del Procés Constituent, els magistrats encara no havien resolt el recurs de la Generalitat contra aquesta reforma.
Ho van fer el 31 d'octubre d'aquest any, quan van avalar el conjunt de les mesures previstes pel govern espanyol.

Response: Si no hi ha errors de format a la petició del Govern, el TC suspendrà el full de ruta pel referèndum aplicant l'article 161.2 de la Constitució, on se suspèn qualsevol decisió d'un Govern autonòmic. Aquesta decisió se sabrà abans de la cimera convocada per Puigdemont el dia 23. Mentrestant, el Parlament insta la Generalitat a la preparació del referèndum.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La Costa Daurada preveu que la xifra de turistes russos que visiten el territori es mantingui o creixi lleugerament en funció de com evolucioni l'escenari polític i econòmic als països d'origen.
Si les condicions milloren, es confia que hi haurà més visitants russos que a la temporada anterior.
La fluctuació del ruble, la tensió amb Turquia o el conflicte amb Síria són alguns dels factors que poden fer alterar les previsions, segons ha explicat el director del Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona, Octavi Bono, en el marc del Congrés d'un dels operadors turístics russos amb més pes a l'Estat, Natalie Tours, que se celebra a Cambrils.
La directora general del turoperador, Natalia Vorobieva, ha explicat que s'adaptaran als canvis del mercat i que estan disposats a augmentar el nombre de vols o hotels si arribat el moment és necessari.
L'arribada dels turistes russos a la Costa Daurada s'espera a finals d'abril.
Es calcula que uns 4'5 milions de turistes van visitar Turquia la temporada anterior i es contempla que "és impossible" que hi hagi visitants russos a la regió degut a la situació de tensió política, segons Jordi Matas, de World2Meet Catalunya.
En aquest sentit però, no vol dir que tot aquest volum de turistes triïn una altra destinació, perquè es preveu que uns 3 milions podrien no acabar viatjant enlloc.
Vorobieva ha explicat que els clients que viatgen normalment a Turquia –o Egipte- ho fan pel preu i que, per tant, no serien turistes potencials per la Costa Daurada.
Amb tot, es calcula que uns 500.000 podrien escollir destinacions de caràcter domèstic –com Crimea o Sotxi- i que quedaria un milió de turistes amb possibilitat de viatjar a algun lloc de la Mediterrània.
En aquest sentit, Grècia i Bulgària podrien recollir part de la quota gràcies a uns preus competitius i de proximitat que minvarien les opcions per viatjar a Espanya o Catalunya.
Amb tot, l'escenari més factible és que els turistes que visiten la Costa Daurada cada temporada tornin a fer-ho i que alguns dels quals han de canviar de destinació també l'escullin.
Amb tot, Vorobieva ha recordat que Espanya no es dibuixa com una nova destinació per als russos, que sempre l'han contemplat com una bona destinació.
"Té una atmosfera especial, amb platja i amb oportunitats de fer excursions i cultura", ha apuntat la directora general de Natalie Tours, que també ha dit que "la cuina mediterrània" és un dels grans atractius pels turistes russos.
D'altra banda, Vorobieva ha destacat la relació qualitat-preu dels paquets turístics, així com les ofertes dirigides a les famílies.
El director del Patronat de Turisme a la Diputació de Tarragona ha explicat que s'han d'afrontar condicions amb poc marge d'actuació pels agents turístics però ha animat a què es faci una crida als turistes russos perquè sàpiguen que són benvinguts.
"Sent conscients que la nostra capacitat de respondre elements és nul·la, hem d'estar en actuacions de suport als turistes", ha defensat Bono.
En la mateixa línia s'ha expressat Matas, que ha afirmat que "si som capaços de tocar la fibra emocional als turistes, hi haurà una reducció de visitants russos a altres països i recollirem nosaltres el màxim possible", ha dit.
Les previsions, si no hi ha grans canvis en l'escenari polític i econòmic, podrien estabilitzar el turisme rus, que va tocar la punta d'activitat en àmbit estatal el 2013 amb 500.000 turistes russos, unes xifres que van caure fins a un 40% el 2015.
En aquesta dinàmica de restablir a poc a poc el turisme a la zona, enguany es recuperaran nous punts d'origen.
Fa quatre anys, hi havia 25 aeroports que operaven vols amb destinació a la Costa Daurada.
Enguany, entre 15 i 18 aeroports –de Rússia, Bielorússia o Ucraïna- volaran a Espanya.

Response: Depenent de com avanci la situació política, pot arribar el mateix o major nombre de turistes russos a la Costa Dorada. La intenció és atraure més turistes russos que altres països i estabilitzar les xifres que van caure el 2105. L’escenari més viable és que els turistes tornin a la Costa Dorada cada any per fer cultura i visitar els paisatges.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El ple del Tribunal Constitucional (TC) ha acordat mantenir la suspensió cautelar dels articles contra desnonaments de la Llei 24/2015 d'emergència social del Parlament de Catalunya que el govern espanyol va impugnar.
Contràriament al que va passar quan l'Estat espanyol va presentar el recurs, quan els magistrats havien de suspendre els articles de forma automàtica en aplicació de l'article 161.2 de la Constitució, en aquesta ocasió la decisió de mantenir la suspensió és del mateix TC.
Argumenten que els articles impugnats poden provocar un "cert perjudici per a l'interès general subjacent al bon funcionament i estabilitat del sistema financer en el seu conjunt" perquè poden "posar en risc la reestructuració bancària recolzada amb diners públics i el compliment per part d'Espanya dels seus compromisos internacionals" de reducció del dèficit.
Els magistrats actuen després de rebre les al·legacions de la Generalitat i el Parlament de Catalunya, que havien demanat que s'aixequés la suspensió argumentant que l'Estat no ha pogut acreditar que la llei pugui provocar "greus perjudicis d'impossible resolució" per al conjunt dels ciutadans, i en canvi que la suspensió sí que podia afectar greument les famílies desallotjades.
Per contra, l'advocat de l'Estat va demanar que es mantingués la suspensió basant-se en informes elaborats pel Ministeri d'Economia i el Banc d'Espanya que –segons afirma- apunten que la llei podria provocar un "considerable impacte negatiu sobre la situació financera de les entitats bancàries, el crèdit hipotecari i els compromisos internacionals assumits per Espanya" per a la reducció del dèficit.
Els magistrats donen la raó a l'Estat i fan cas dels informes del Banc d'Espanya i del Ministeri d'Economia.
Argumenten que les "autoritats competents europees ja han examinat mesures legislatives autonòmiques similars" a les de la llei catalana i "expressen la seva preocupació perquè aquestes mesures han generat incerteses legals i econòmiques sobre els bancs espanyols" amb "possibles efectes negatius sobre l'estabilitat del sistema financer espanyol en el seu conjunt, tan de forma directa com indirecta".
També consideren que aixecar la suspensió "produiria un dany per a la seguretat jurídica" pel fet que existiria "la convivència sobre una mateixa realitat material de règims jurídics dispars amb un objectiu idèntic de garantir el dret a un habitatge".
Ho argumenten pel fet que l'executiu de Rajoy va aprovar un decret i una llei per "reforçar la protecció dels deutors hipotecaris" i ha desplegat altres mesures en aquesta direcció.
En canvi, i en resposta a la Generalitat i al Parlament, el TC assegura que els perjudicis per a les famílies desallotjades i a l'interès públic estar "notòriament reduïts perquè l'Estat també ha disposat de normes que atenen aquests mateixos interessos".
Recorden que el contingut dels articles impugnats és similar al de les lleis de Navarra, Andalusia, Canàries i el País Basc que l'Estat també va recórrer al TC, i per tant "el resultat de la nostra deliberació ha de ser el mateix", és a dir, "mantenir la suspensió".
La decisió afecta els articles impugnats pel govern espanyol.
Són el 2 (apartat 2), 3, 4, 5 (apartat 1, 2, 3, 4, i 9), 7, la disposició addicional, la disposició transitòria segona (apartat primer i apartat segon el que fa referència a l'aplicació de l'article 7) i la disposició final tercera de la llei.
Els articles impugnats
Des d'aleshores disposaven de cinc mesos de marge per emetre una sentència.
En cas contrari, havien de decidir si mantenien o no la suspensió, i la decisió –aquesta vegada ja del TC- ha estat mantenir-la.
L'article 5 de la llei 24/2015 és el que principalment parla de desnonaments i el govern espanyol en recorre els punts 1,2,3,4 i 9.
Obliga als grans tenidors d'habitatges i a les persones jurídiques que hagin adquirit un habitatge via execució hipotecària, a plantejar alternatives de lloguer social a les famílies que no pugui fer front al pagament de la hipoteca, abans d'iniciar qualsevol procediment judicial per impagament.
Pel que fa a l'article 7, el govern estatal no està d'acord amb què l'administració pugui resoldre la cessió obligatòria d'habitatges, per un període de tres anys, en el cas que siguin habitatges buits propietat de persones jurídiques obligades a pagar l'impost sobre els habitatges buits (també recorregut per l'Estat) o que disposi d'habitatges buits en un municipi en el que hi hagi, com a mínim , una família amb risc d'exclusió social.

Response: El Tribunal Constitucional manté la suspensió d’articles contra els desnonaments. La Generalitat i el Parlament demanen que s’aixequi la suspensió, mentre que el Banc d’Espanya i el Ministeri d’Economia asseguren que la no suspensió podria causar danys a la seguretat jurídica i un impacte negatiu en l’estabilitat del sistema financer espanyol.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Valls ha celebrat aquest diumenge els Tres Tombs amb gairebé 300 cavalls i un centenar de carros i cavalleries.
La celebració, declarada Festa Tradicional d'Interès Nacional, és una de les més matineres del calendari català, tot i que enguany ha coincidit amb set festes més a tot Catalunya.
Els animals i carruatges han recorregut els principals carrers de la ciutat i han rebut la benedicció davant de l'església de Sant Antoni.
Un dels trams més aclamats i aplaudits pel públic és el doble revolt de la plaça del Blat, més conegut popularment com el "tomb de l'ajuntament".
Tot i la dificultat d'aquest punt, tots els participants l'han superat amb mestratge.
Un any més, i ja en fa 41, els carros i els cavalls engalonats han desfilat pels carrers del barri Antic de Valls per celebrar la festivitat de Sant Antoni.
Tot i que els organitzadors temien poca assistència de públic, ja que enguany la celebració ha coincidit amb altres actes d'aquesta índole, els carrers vallencs s'han omplert de persones que no s'han volgut perdre aquesta tradició.
Segons el vicepresident de la Societat de Sant Antoni, Marc Buqué, els Tres Tombs de Valls barregen tradició i espectacle i es diferencien dels que es fan en altres pobles perquè el recorregut és més complicat.
De fet, un dels reclams és l'emblemàtica baixada del Blat, ja que en aquest punt els carros agafen embranzida per fer els dos revolts.
"Tothom que ve a Valls sap que hi ha el maldecap dels tombs, hi ha una mica de risc i espurna.
És un lloc de bellesa plàstica", ha valorat Buqué.
Per això, les escales i l'entorn de la plaça del Blat s'omplen hores abans per aquells que volen agafar el millor lloc.
En aquesta ocasió, el públic ha aplaudit i ha animat els participants, la majoria dels quals hi han passat amb mestratge, malgrat que un dels carros grans ha protagonitzat un petit ensurt durant el seu pas.
"Valls barreja la destresa, l'habilitat i el saber fer de cavalls i de traginers", ha expressat el vicepresident de Sant Antoni.
Com és habitual, els cavalls i els carruatges també han marxat per diversos punts d'interès, com ara la Font de la Manxa –on un presentador ha relatat la història de cada carruatge-, o per davant de l'església de Sant Antoni on s'ha fet la benedicció.
A més, els visitants també han apreciat la "joia de la corona" d'entre tots els carruatges de l'entitat.
Es tracta, segons Buqué, d'un carro dels anys 50, 60 i 70 que només ha estat restaurat amb vernís.
"És un carro totalment original i autèntic que circulava per Valls i que es conserva com el primer dia", ha afirmat.
Protocol per regular la festa tradicional
Pel que fa a les protestes dels col·lectius animalistes, Buqué ha defensat que els propietaris dels cavalls són els primers interessats en el seu benestar.
"Si els passa alguna cosa som els primers a córrer.
Nosaltres estimem i consentim els cavalls", ha assegurat.
I en aquest sentit, ha argumentat que entrenen i surten amb els animals abans d'aquest esdeveniment.
Per aquesta raó, ha explicat que els cavalls estan acostumats als sorolls, les músiques, els clàxons o a la cridòria de la gent.
I ha afegit: "Abans sí que tot anava més a l'ample, però avui dia tothom té en ordre les cartilles i la documentació".
Així mateix, ha destacat que la Federació Catalana dels Tres Tombs ha fet un protocol enguany que estableix que en qualsevol concentració amb animals hi ha d'haver punts per beure aigua, veterinaris i que no hi pot haver maltractament.
Davant d'això, Buqué ha considerat que la festa no perilla.
A banda, en aquesta edició també s'ha consolidat la iniciativa impulsada per la Societat de Sant Antoni, els forners de Valls i la regidoria de Comerç i Turisme per recuperar el clàssic tortell de Sant Antoni, ja que s'han posat a la venda més de 400 tortells.

Response: És el 41è aniversari dels Tres Tombs a Valls on, per celebrar les festes de Sant Antoni, 300 cavalls i carros recorren els carrers principals de la ciutat i reben la benedicció davant de l'església de Sant Antoni. Asseguren als animalistes que els cavalls estan molt ben cuidats i acostumats a la gent i al soroll.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El nou alcalde de Molins de Rei, Joan Ramon Casals (CiU).
Foto: ACN.
CiU ha traspassat la penúltima frontera explicaven a Nació Digital la setmana passada els responsables de polírtica municipal de la federació.
Joan Ramon Casals, el candidat de CiU a Molins de Rei en les últimes eleccions municipals del 2011, ha estat elegit alcalde del municipi i rellevarà en el càrrec al seu soci de govern i candidat del PSC, Xavi Paz.
Casals ha assumit l'alcaldia per majoria simple, només amb el vot a favor dels 10 regidors de l'equip de govern, 5 de CiU i 5 del PSC.
La CUP (4), segona força al municipi, i Iniciativa per Molins de Rei (4), formació que havia liderat el govern municipal els últims anys, han votat en contra de Casals i a favor dels seus candidats propis, Àlex Maymó i l'exalcalde, Ivan Arcas, respectivament.
Finalment, els 2 regidors d'Esquerra per Molins i el candidat del PP han donat el seu vot en blanc.
Com que la candidatura de CiU va ser en els passats comicis municipals la força més votada, amb el suport 2.358 vots, el 24,18% del total, Casals només necessitava majoria simple per a ser investit.
Un càrrec que el convergent ha promès "per imperatiu legal i sense renunciar al dret a l'autodeterminació del poble de Catalunya", en el moment que ha rebut el bastó de batlle.
En les seves primeres paraules com alcalde, Casals ha afirmat que comença una etapa que és "el màxim objectiu polític" que té. "la meva prioritat és i serà sempre Molins de Rei", ha afegit.
"Sóc i seré l'alcalde de tots", ha dit en el decurs del seu discurs, estenent la mà al diàleg a tothom, "em poso ala vostra disposició per a qualsevol dubte o qüestió", ha afegit.
També ha afirmat la seva ferma creença en la política de proximitat i ha finalitzat les seves paraules amb un compromís "molta feina feta i molta per fer, però sobretot molta il·lusió".
Joan Ramon Casals ha estat investit en un ple municipal celebrat aquest dijous a l'Ajuntament de Molins de Rei, just després de celebrar-se un primer ple de renuncia del seu antecessor, el candidat del PSC, Xavi Paz.
El relleu al capdavant de l'alcaldia estava ja previst en el pacte de govern que van fer totes dues formacions en l'inici del mandat el 2011.
Casals va ser fa dos anys el cap de llista més votat per una diferència de 136 vots respecte el seu homòleg al PSC, qui malgrat perdre'n 728 i 1 regidor respecte quatre anys abans, va aconseguir mantenir-se com a segona força recollint en els últims comicis 2.222 vots, el 22,78% del total.
Configuren l'oposició els regidors de la CUP, l'altre gran triomfadora dels passats comicis electorals que va recollir 1.797 vots, el 18,43% del total, davant els 539 vots obtinguts el 2007.
Així com les dues formacions que havien integrat l'equip de govern en el passat mandat, juntament amb CiU: Iniciativa i Esquerra per Molins de Rei, que després de perdre gairebé la meitat de vots han passat a ser quarta i cinquena força amb 1.581 (16,21%) i 800 vots (8,20%), respectivament.
Finalment i com a última força, el PP compta amb 1 regidor, el mateix que el 2007, gràcies als 718 vots (7,36%) aconseguits.
En la seva presa de possessió com a nou alcalde de Molins de Rei, Casals que és a més el primer candidat de la federació nacionalista que encapçala un ajuntament de la corona metropolitana, ha estat acompanyat pel secretari d'Organització de CDC, Josep Rull; el diputat i vicepresident segon del Parlament de Catalunya, Lluís Maria Corominas, així com pel president de la Diputació de Barcelona, Salvador Esteve o l'exconseller de Territori i Sostenibilitat, Lluis Recoder.
També han assistit a l'acte el president del Consell Comarcal del Baix Llobregat, Joaquim Balsera, l'exconseller de Benestar i Família, Josep Lluís Cleries; l'alcalde de Sant Joan Despí, Antonio Poveda, i l'alcalde de la Seu d'Urgell i diputat de CiU, Albert Batalla, entre d'altres.

Response: Joan Ramon Casals aconsegueix el 24'18% dels vots i una majoria simple, convertint-se així en el nou alcalde de Molins de Rei després de la dimissió de Xavi Paz. Casals ha transmès la seva il·lusió per a la nova posició i la seva investidura ha arribat a figures com Josep Rull, Salvador Esteve, Lluís María Corominas o Lluis Recoder.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
En una carta enviada al seu fill, Felipe VI, feta pública per la casa reial espanyola, diu que continuarà residint a Abu Dabi, però que visitarà Espanya ocasionalment ara que la fiscalia ha arxivat les investigacions, cosa que significa un reconeixement que va marxar justament per aquestes investigacions.
“Coneguts els decrets de la fiscalia general de l’estat, pels quals s’arxiven les recerques de les quals he estat objecte, em sembla oportú considerar el meu retorn a Espanya, encara que no de manera immediata”, diu l’antic rei espanyol, que afegeix que a Abu Dabi hi ha trobat tranquil·litat i hi continuarà vivint per raons personals.
“Encara que, com és natural, tornaré amb freqüència a Espanya, que sempre porto en el cor, per a visitar a la família i amics”, diu.
Afirma que és conscient de la “transcendència per a l’opinió pública dels esdeveniments passats de la meva vida privada“, que diu que lamenta, i ho posa al costat del “legítim orgull” de la seva aportació política a Espanya.
La fiscalia espanyola investigava el cobrament de cent milions de dòlars com a comissió per l’adjudicació a empreses espanyoles del tren d’alta velocitat a la Meca i pel pagament de despeses familiars per part d’un empresari mexicà.
El ministeri públic admet que l’ex-cap de l’estat espanyol va defraudar a Hisenda, però els delictes estarien prescrits i a més era inviolable segons estableix la Constitució, motius pels quals ha aparcat la investigació.
Al comunicat, el seu fill, el rei espanyol Felipe VI, diu que “respecta i comprèn” la voluntat del seu pare expressada a la carta.
Llegiu a continuació el comunicat de la casa reial espanyola amb la carta de Juan Carlos I:
“COMUNICAT DE LA CASA DE S. M. EL REI
1.
Sa majestat el rei don Juan Carlos ha dirigit a sa majestat el rei la següent carta:
‘5-III-2022
Majestat, benvolgut fill:
L’agost de 2020, guiat pel convenciment de prestar el millor servei a Espanya i a tots els espanyols, a les seves institucions i a tu com a rei, et vaig comunicar la meva decisió de traslladar-me fora d’Espanya, per a facilitar l’exercici de les teves funcions.
Des de llavors, he residit a Abu Dhabi, lloc al qual he adaptat la meva forma de vida i al qual agraeixo enormement la seva magnífica hospitalitat.
Coneguts els decrets de la fiscalia general de l’estat, pels quals s’arxiven les recerques de les quals he estat objecte, em sembla oportú considerar el meu retorn a Espanya, encara que no de manera immediata.
Prefereixo, en aquest moment, per raons que pertanyen al meu àmbit privat i que només a mi m’afecten, continuar residint de manera permanent i estable a Abu Dhabi, on he trobat tranquil·litat, especialment per a aquest període de la meva vida.
Encara que, com és natural, tornaré amb freqüència a Espanya, que sempre porto en el cor, per a visitar a la família i amics.
M’agradaria així culminar aquesta etapa de la meva vida des de la serenitat i la perspectiva que ofereix el temps que ha passat.
Com bé saps, el 2019 et vaig comunicar la meva voluntat de retirar-me de la vida pública, i així ho continuaré fent.
En aquest sentit, tant durant les meves visites com si en el futur tornés a residir a Espanya, el meu propòsit és organitzar la meva vida personal i el meu lloc de residència en àmbits de caràcter privat per a continuar gaudint de la major privacitat possible.
Sóc conscient de la transcendència per a l’opinió pública dels esdeveniments passats de la meva vida privada i que lamento sincerament, com també sento un legítim orgull per la meva contribució a la convivència democràtica i a les llibertats a Espanya, fruit de l’esforç i sacrifici col·lectiu de tots els espanyols.
Sempre que et sembli bé, és el meu desig que facis pública aquesta carta, per a coneixement de tots els espanyols i en la data que estimis oportuna.
Amb la meva lleialtat, afecte i l’orgull immens que sento per tu.
El teu pare’
2.
Sa majestat el rei respecta i comprèn la voluntat de sa majestat el rei don Juan Carlos expressada en la seva carta.
Palau de la Zarzuela, 7 de març de 2022″

Response: Joan Carles I ha enviat una carta al seu fill, Felipe VI, afirmant que ara que la Fiscalia ha arxivat les investigacions pel cobrament de 100 milions de dòlars en comissions i frau a Hisenda, tornarà ocasionalment a Espanya. Admet que la seva marxa i residència a Abu Dhabi van ser motiu de façilitar-li les funcions com a rei.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Més de 300 escolars participen entre aquest dimarts i dimecres a la 14a edició del congrés 'La Ciència feta pels Infants', organitzat per a Universitat de Vic – UCC.
L'impulsor de la iniciativa, el professor Jordi Martí, ha explicat a l'ACN que l'objectiu és promoure l'activitat científica dins les aules, a través d'un congrés tal i com fan els científics professionals.
En total hi participen dotze escoles de la comarca d'Osona que des de P4 fins a 6è presenten les investigacions i els projectes que han treballat a l'aula durant el curs.
Els treballs que es donen a conèixer tenen molt en compte l'estructura de qualsevol recerca: els objectius, la metodologia i els resultats.
En la jornada d'aquest dimarts s'han tractat qüestions molt diverses relacionades amb fenòmens físics o el medi ambient.
L'èxit del certamen ha provocat que durant aquests anys el model s'hagi exportat a altres indrets de Catalunya com Vilanova i la Geltrú, Lleida o Barcelona.
L'Aula Magna de la Universitat de Vic ha acollit l'inici de la 14a edició del congrés 'La ciència feta pels infants'.
Es tracta d'un congrés científic en què més de 500 nens i nenes des de P4 fins a 6è de Primària de dotze escoles de la comarca d'Osona han presentat entre aquest dimarts i demà dimecres els resultats de les investigacions i projectes científics que han treballat a l'aula durant el curs escolar.
L'impulsor del congrés, Jordi Martí, ha explicat a l'ACN que la dinàmica que segueixen les jornades intenta reproduir al màxim la formalitat d'un congrés científic.
Quan els nens i nenes arriben a la UVic, s'han d'acreditar i la benvinguda oficial va a càrrec del degà de la Facultat d'Educació, Traducció i Ciències Humanes, i del Vicerector de Recerca, que inauguren l'acte.
Després, cada grup d'alumnes presenta la seva comunicació seguint un esquema que marca tres punts indispensables: què volem saber?, com ho hem fet?, i què hem aconseguit?.
A al final, s'obre un torn molt participat de preguntes que ajuda a democratitzar i fer més entenedor el coneixement que han generat.
Majoritàriament tots els treballs presentats són de l'àmbit de les ciències naturals, però també se'n presenten de ciències socials i de matemàtiques.
Segons Martí, a banda de l'experiència que suposa per als infants participar en un esdeveniment científic d'aquestes característiques, on poden comunicar i compartir les investigacions científiques, aquesta activitat ha potenciat un model d'ensenyament i aprenentatge de les ciències que promou el desenvolupament de les habilitats d'investigació i comunicació científica dels infants que, per altra banda, també ofereix als mestres un espai d'intercanvi d'experiències d'aula.
L'escola Doctor Joaquim Salarich de Vic al llarg d'aquests anys han anat incorporant, en la mesura del possible, el mètode científic a les seves investigacions i experiments.
Per una de les mestres, Marta Boixader, aquest tipus d'iniciatives els permeten atendre totes les necessitats de l'aula en el procés d'aprenentatge.
Boixader ha assenyalat que l'experimentació "està més que demostrat que funciona".
De fet, per Marta Boixader, "és molt diferent el que el mestre ensenya del que el nen aprèn" i, en aquest sentit, "el que el nen aprèn és el que ell mateix experimenta".
Expansió del model científic desenvolupat a Vic
L'èxit que cada any té el congrés ha fet que diverses escoles de la comarca d'Osona hagin incorporat aquesta activitat en el seu pla d'activitats anual, de manera que els seus alumnes realitzen cada any algun tipus d'investigació científica, que porten al congrés per fer-ne la presentació.
"Hi ha alguns alumnes que han participat a més congressos que jo", ha bromejat Jordi Martí.
D'altra banda, l'èxit del certamen ha propiciat que el model s'exportés a altres localitats de Catalunya com Vilanova i la Geltrú, Lleida, Barcelona, amb activitats al Cosmocaixa, o Badalona, entre altres.
En la majoria d'aquests congressos el professorat de la UVic-UCC que impulsa el congrés de Vic ha actuat com a assessor dels mestres i dels organitzadors.
7.000 alumnes d'Infantil i Primària ja han passat pels congressos
En aquests moments, el material generat, gravacions de les presentacions orals i documentació escrita de les 186 investigacions presentades fins ara, és objecte de diverses investigacions en curs per part de Jordi Martí i Arnau Amat, investigadors del grup de recerca CODI de la UVic-UCC, i també és utilitzat com a material d'investigació en la realització de treballs de fi de màster del Màster Universitari en Innovació en Didàctiques Específiques de la UVic-UCC.
Des de la primera edició l'any 2003, ja han participat en el congrés uns 7.000 nens i nenes de P3 a 6è de primària, provinents de 39 escoles i s'han presentat 189 comunicacions.

Response: La 14a edició del congrés "La ciència feta pels infants" té lloc a l'Aula Magna de la Universitat de Vic. A través de la simulació d'un congrés de professionals, s'intenta promoure la ciència a les aules. Més de 500 nens hi acudeixen i presenten treballs que, al final, tenen una ronda de preguntes. Moltes escoles l'incorporen al seu programa anual.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La moratòria de desnonaments prorrogada pel govern espanyol no dona cobertura a totes les famílies amenaçades per un desallotjament.
Els dèficits de la mesura s'han tornat a evidencar aquest dijous a la Rambla de Barcelona, quan la pressió veïnal ha evitat a última hora el llançament de la Maite, una veïna que fa 33 anys que viu al passeig.
"Volem una moratòria real, no que hi hagi veïns de primera i de segona", ha dit Martín en declaracions als mitjans.
La moratòria, que el govern espanyol ha prorrogat fins al 31 de gener, només contempla l'ajornament d'aquells desnonaments de persones vulnerables que puguin acreditar una vulnerabilitat causada directament per la pandèmia de Covid-19.
Habitatge: Barcelona
Una de les últimes residents de la Rambla evita el desnonament per la pressió veïnal
L'ampli dispositiu dels Mossos d'Esquadra es veu obligat a retirar-se per la presència de desenes d'activistes davant l'edifici
Martín també ha llançat un missatge a la Generalitat, a qui ha reclamat que "exerceixi" les seves competències en polítiques d'habitatge.
L'acord que ha permès a la Maite evitar el desnonament també inclou que l'Ajuntament assumeixi part dels 6.000 euros de deute que acumula la veïna.
El consistori també es compromet a trobar un habitatge d'emergència per la Maite, que fa dos anys que n'espera un.
La Maite es queda a casa, almenys de moment.
El desnonament d'una de les últimes veïnes que queden a la Rambla de Barcelona, previst per aquest dijous al matí, ha quedat ajornat després que desenes de persones convocades pel Sindicat d'Habitatge del Raval i Resistim al Gòtic hagin resistit a la porta davant l'actuació dels Mossos d'Esquadra.
Els veïns forcen els Mossos a marxar
L'arribada de la comitiva judicial, que és l'encarregada d'executar els desnonaments, estava prevista per a dos quarts d'onze del matí.
Inicialment una vintena de veïns han ofert resistència a la porta de la finca però han estat desallotjats pels Mossos d'Esquadra.
En paral·lel, agents del cos han accedit al terrat de l'edifici a través d'un altre portal.
Mentrestant, els activistes han llançat pintura i alguns objectes als antiavalots.
A més, els veïns han avisat els Bombers per un avís de suïcidi, després que la veïna patís un quadre d'ansietat.
Quan els agents ja havien accedit al terrat, els Mossos han fet marxa enrere i s'han retirat de la Rambla, de nou enmig d'una pluja d'objectes.
Fonts oficials del cos consultades per NacióDigital informen que ha estat el jutjat qui ha ordenat la retirada, després que els agents sobre el terreny comuniquessin que hi havia desenes de veïns al passeig i també al terrat.
Les mateixes fonts asseguren que els vehicles policials han patit danys en el moment en què es retiraven i que tres agents han estat lesionats.
Un lloguer de 290 euros
La Maite paga 290 euros al mes de lloguer, amb un contracte de renda antiga, subrogat del que va firmar la seva exparella fa 33 anys.
El 2015 la propietat va denunciar l'impagament d'una quota, que la veïna assegura haver pagat, i a partir d'aquí es va iniciar el conflicte.
Segons expliquen fonts de Resistim al Gòtic, la propietat va començar a retornar poc després tots els rebuts de lloguer que la Maite pagava, fins que ella va decidir no abonar més pagaments.
És en aquest moment quan es comença a generar el deute actual.
El propietari de l'immoble és un particular que no està considerat gran propietari segons la llei.
El col·lectiu, però, el qualifica de "rendista" perquè asseguren que és titular de diversos immobles i responsable de l'empresa de gestió immobiliària La Pallissa SL.
NacióDigital no ha pogut contactar amb l'empresa per les vies que els seus responsables faciliten.
La Maite és una de les poques veïnes que queden a la Rambla.
Segons un estudi encarregat per l'Ajuntament de Barcelona a Barcelona Regional i l'institut d'investigació GESOP, al passeig només hi viuen de manera habitual 569 persones Una xifra que rebaixa gairebé a la meitat la de 1.033 veïns que figurava a l'última publicació oficial del cens.
Hi ha 387 edificis d'ús no residencial, una etiqueta que inclou pisos turístics, oficines, empreses, o pisos ocupats per entitats.
També n'hi ha 39 que són d'ús residencial temporal, on la gent que hi viu només hi passa alguna època de l'any.

Response: Aquest dijous anaven a desallotjar la Maite, un dels pocs veïns que romanen a La Rambla. L’Ajuntament ha assumit els més de 6.000 euros de deute i els activistes han intentat aturar el desnonament tirant pintura i objectes als mossos. Finalment, ha estat possible retardar quatre mesos el desnonament i s'està buscant un habitatge d’emergència per a la Maite.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El portaveu autonòmic de Ciutadans al País Valencià, Fernando Giner, ha anunciat aquest dilluns que la seva formació assistirà a la manifestació unitària del pròxim 18 de novembre amb el lema 'Per un finançament just' per al territori.
Giner ha fet aquest anunci en roda de premsa posterior a la reunió del comitè autonòmic del partit.
Amb l'anunci de Ciutadans, la mobilització, convocada pels sindicats UGT i CC.OO al País Valencià, compta amb el suport de tots els partits amb representació a les Corts Valencianes, a excepció del PP.
La setmana passada, la Confederació Empresarial Valenciana (CEV) també va anunciar la seva participació, després que en un principi signés el manifest de la convocatòria però posteriorment expressés els dubtes a assistir-hi si no hi havia unanimitat política.
En roda de premsa, el portaveu autonòmic valencià de Ciutadans ha confirmat el suport a la manifestació assenyalant que abans de participar la formació volia conèixer "el lema i el guió, que no hi hauria enfrontament i que hi ha consens entre la societat".
Giner ha confirmat així l'assistència de Cs però ha demanat al govern valencià "coherència i gestió.
Això es fa en les institucions".
La manifestació, que vol fer visible al carrer el consens polític, econòmic i social sobre l'infrafinançament del territori, compta amb suport del govern de la Generalitat Valenciana.
PSPV, Compromís i Podem varen explicitar en roda de premsa el seu suport a la manifestació que, convocada pels sindicats majoritaris, compta també amb les adhesions de més de mig centenar d'associacions, entitats i organitzacions com Acció Cultural del País Valencià, la PAH, la Unió de Llaurados, Intersindical o CSIF, entre altres.
Manifest
El manifest que acompanya la protesta recorda que el març vinent es compliran 40 anys de la creació del Consell del País Valencià, "un esforç compartit en el qual es va implicar tota la societat i que va desembocar en l'Estatut d'autonomia" i que ara, quatre dècades més tard," ens trobem en un moment que requereix aquesta mateixa unitat per fer-nos escoltar i aconseguir un futur sense més hipoteca que la nostra capacitat per a generar riquesa, benestar i progrés".
El text assenyala que cada valencià rep 237 euros menys que la mitjana de l'Estat, 839 euros menys que l'autonomia millor finançada, entre un 10% i un 29% menys de recursos, respectivament.
"Si sumem infrafinançament i infrainversió, enguany, la nostra discriminació arribarà als 1.600 milions d'euros, si sols ens comparem amb la mitjana.
Estem en una situació insòlita, sobretot perquè tenim una renda per càpita inferior en 12 punts a la mitjana.
I, no obstant això, som l'autonomia que menys recursos per habitant rep; l'única que, tot i ser pobra, aporta al conjunt de l'Estat", remarca.
Davant aquesta situació "insuportable" i "prolongada discriminació", el manifest recorda que la comissió de persones expertes per al disseny d'un nou model va assenyalar que el problema es remunta a l'inici dels sistemes de finançament autonòmic.
El text exigeix una reforma immediata del sistema de finançament que estableixi un nou model amb recursos suficients i repartits equitativament entre totes les autonomies, que possibiliti als valencians i a les valencianes tenir uns serveis públics fonamentals dignes i exercir les competències pròpies.
Així mateix, reivindica un repartiment de les inversions i una execució que acabi amb el dèficit inversor, que compensi la insuficiència inversora en els últims anys i dediqui una quantitat de recursos ajustada al pes poblacional.
El manifest també reclama el reconeixement dels dèficits de finançament acumulats directament pel mal funcionament dels diferents sistemes de finançament, i l'establiment de mecanismes de compensació perquè el nou model no neixi "llastrat per la injustícia diferida dels anteriors".
Per últim, remarca que el poble valencià ha de reivindicar "més unit que mai, que puguem aconseguir plenament els drets reconeguts en la nostra Constitució.
Vivim un moment històric en el qual podem acabar definitivament amb la discriminació, per avançar cap a una societat més prospera, més social i més justa".

Response: Ciutadans recolza i assistirà a la manifestació unitària convocada el dia 18 de novembre per demanar un finançament just i aconseguir més benestar i progrés per a la societat valenciana. Es denuncia la infrainversió i la discriminació financera que pateix la Generalitat Valenciana i es demana una solució immediata que permeti als ciutadans tenir uns serveis públics dignes.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El secretari d'Organització del PSOE, José Luís Ábalos, ha apuntat que no hi haurà primàries i que Pedro Sánchez serà el candidat del PSOE el 28 d'abril.
"Ningú es planteja cap alternativa al president del govern", ha dit Ábalos en roda de premsa després del comissió executiva federal per preparar les eleccions.
El número 2 del PSOE ha celebrat els resultats de diverses enquestes, que apunten a una victòria dels socialistes i advoca per un govern monocolor.
"La nostra aspiració és aconseguir una majoria netament socialista, és la nostra estratègia i en cap moment ens hem plantejat els pactes", ha remarcat.
Ábalos diu que "confien" en el resultat a Catalunya, que tenen "sensació de molta millora en l'ambient" i hi tenen "expectatives".
De moment, el PSOE no confirma si el ministre Josep Borrell serà candidat a les europees.
"La decisió no està presa", ha reconegut.
En el cas de càrrecs que governen, el partit estableix que per fer primàries cal que ho sol·liciti el 30% de la militància o el 50% del comitè federal.
El secretari d'Organització apunta que no esperen un escenari de primàries i que Sánchez serà l'únic candidat, tot i que hi hauria temps de presentar alternatives fins el 25 de febrer.
"El normal és que qui ha exercit es sotmeti a l'examen de la seva gestió davant la ciutadania", ha manifestat.
Preguntat sobre si els ministres actuals formaran part de les llistes, ha assegurat és un "bon aval" haver estat part del govern de Sánchez i que "així s'ha de considerar".
"Hi a un ampli consens sobre això", ha manifestat Ábalos, que ha dit que dependrà "dels territoris i de la disponibilitat" dels ministres.
Aquest matí, per exemple, tant els titulars d'Interior, Fernando Grande-Marlaska, com la de Justícia, Dolores Delgado, s'han posat "a disposició" del president Pedro Sánchez.
Tampoc ha aclarit si l'actual ministre d'Exteriors, Josep Borrell, serà el candidat del PSOE el 26 de maig a les europees i ha dit que la decisió encara no està presa.
Aspiren a govern monocolor
Les darreres enquestes publicades donen la victòria al PSOE, tot i que les forces d'esquerra no sumarien majoria absoluta.
Sobre això, Ábalos ha centrat l'atenció en ser la força més votada i millorar notablement els 83 diputats actuals.
"Tot indica que augmentarem clarament els diputats i volem tenir majoria per governar", ha afirmat en roda de premsa.
Per això, ha evitat pronunciar-se sobre els possibles pactes electorals i ha dit que no n'han parlat durant el comitè executiu federal.
Ara bé, Ábalos ha aprofitat per carregar contra PP.
"Ja ha deixat d'aspirar a ser la primera força i Casado apel·la a la triple aliança amb Vox i Cs", ha subratllat.
Sobre Cs, ha criticat que tanquin la porta a pactar amb el PSOE.
"Diu que no pactarà amb social-demòcrates, li costa menys fer-ho amb extremistes de dretes", ha afirmat Ábalos, que recorda que a Europa "els liberals i els social-demòcrates s'entenen".
"Molta millora en l'ambient" a Catalunya
Sobre Catalunya, Ábalos s'ha mostrat optimista del resultat que el PSOE pugui obtenir i que hi faran campanya.
"No l'hem deixat de visitar i ho seguirem fent", ha manifestat.
Per al número 2 del PSOE i ministre de Foment, hi ha hagut "molta millora en l'ambient" a Catalunya i creu que els ciutadans tenen "comprensió" amb les polítiques impulsades des de la Moncloa.
"Tenim expectatives i confiança en la ciutadania de Catalunya", ha afirmat.
Ara bé, ha deixat clar que el "diàleg" que hi pugui haver amb la Generalitat sempre starà "dins dels límits de la Constitució".
"Mai ens hem plantejat res que afecti aquests marges", ha dit.
Ábalos també ha retret la "cantarella patètica" dels partits de dretes que asseguraven que hi havia "pactes ocults" amb l'independentisme.
"Ens han deixat caure el pressupost i no ens ha fet cap gràcia", ha afirmat Ábalos, que assegura que aquest cop de porta d'ERC i PDeCAT deixa el PSOE en una posició "poc condescendent" davant les forces independentistes.

Response: Ábalos preveu bons resultats per al PSOE a les eleccions del 28 d'abril, segons indiquen les enquestes. Assegura que el candidat és sens dubte Pedro Sánchez i que el PSOE no s'ha plantejat cap pacte. Ábalos s'ha mostrat optimista també amb Catalunya, i assegura que el diàleg amb la Generalitat es mantindrà en tot moment dins la constitucionalitat.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La 10a edició de la Fira de Formació i Treball 'F&T', saló que se celebrarà del 14 al 16 d'abril al pavelló 4 de Fira de Lleida, comptarà amb la participació de 21 empreses i entitats i tindrà 25 famílies de formació o disciplines representades.
El saló ocuparà una superfície bruta d'exposició de 4.000 metres quadrats i acollirà 50 activitats professionals com ara conferències, tallers, demostracions i altres iniciatives relacionades amb la formació.
Una de les novetats d'aquesta edició serà la primera jornada conjunta d'innovació i emprenedoria a Catalunya, organitzada pels serveis territorial d'Ensenyament a Lleida, amb la col·laboració de les xarxes d'Innova FP i la Xarxa d'Emprenedoria de Catalunya.
La consellera d'Ensenyament, Meritxell Ruiz, serà l'encarregada d'inaugurar el certamen.
Al saló es facilitarà informació sobre la nova oferta formativa que només es desenvolupa a les comarques lleidatanes, com és el cas de piragüisme d'aigües braves, escultura aplicada a l'espectacle i ramaderia i assistència en sanitat animal.
A més, s'incorporen noves formacions superiors i cursos especialitzats com ara la formació universitària, màsters i postgraus, amb la presència de la Universitat de Lleida i la Universitat Rovira i Virgili.
Cal remarcar la presència d'acadèmies d'idiomes, de música i entitats on es presentaran les opcions de formació per a joves, cursos a l'estranger, formació continuada i formació per a adults.
Destaquen també les demostracions, les activitats i les actuacions als estands de les famílies de formació i les entitats participants, amb la presència de professors i alumnes.
En aquest sentit, els visitants podran gaudir del funcionament d'una impressora 3D, retoc d'imatge, malabars de baristes, elaboració de pastisseria i rebosteria, maquillatge i perruqueria, entre altres propostes formatives.
Els alumnes de la família professional de comerç i màrqueting dinamitzaran la fira a través de Facebook, Twitter i Instagram i assessoraran els assistents sobre el funcionament de les xarxes socials.
Pel que fa a les conferències destaquen les que impartiran la jove youtuber Belena Gaynor titulada 'Com podem sobreviure els millennials?' i el director d'Organització i Desenvolupament de Persones a Schibsted Spain, Jaume Gurt, sobre 'El camí per trobar feina'.
Durant la presentació de la Fira 'F&T', l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, ha afirmat que aquest "és el saló més important que se celebra a Fira de Lleida relacionat amb la joventut i la competitivitat empresarial".
Ros ha afegit que en els darrers 10 anys els estudis de Formació Professional han fet "un salt molt important", en bona part "gràcies a la FP dual i als projectes internacionals, que l'han convertit en una formació de primeríssim nivell i amb unes sortides laborals molt atractives".
El president de la Cambra de Comerç de Lleida, Joan Simó, també ha destacat la importància de la FP dual perquè "facilita que els joves tinguin més sortides laborals i facilita que els empresaris comptin amb més nois i noies preparats".
Enric Mir, vicepresident de la Diputació de Lleida, ha assegurat que els empresaris del territori "cada vegada demanen més professionals amb estudis de Formació Professional" i ha reclamat més implicació de les administracions, del sector privat i de les famílies en l'aposta per la FP.
Per la seva part el director dels serveis territorials d'Ensenyament a Lleida, Miquel Àngel Cullerés, ha informat que la Generalitat tindrà 30 estands –de les 25 famílies professionals i els propis de l'administració catalana– i mobilitzarà uns 200 professors.
Cullerés també ha destacat que durant els tres dies es duran a terme nombroses accions entre l'alumnat que visiti la fira com ara l'elaboració de microvídeos, demostracions de maquillatge i perruqueria, visites guiades al recinte, pràctiques amb maquinària pesada, entre altres.
La inauguració del saló tindrà lloc dijous al matí i serà presidida per la consellera d'Ensenyament, Meritxell Ruiz.
A més, el divendres visitarà el certamen la consellera de Treball, Afers Socials i Família, Dolors Bassa.
El saló de Formació i Treball 'F&T' està organitzat per l'Ajuntament de Lleida, Fira de Lleida i la Generalitat, amb el suport de GlobaLleida.

Response: Del 14 al 16 d'abril se celebrarà a Lleida la 10a edició de la Fira de Formació i Treball. Durant aquests dies, es realitzaran tallers, conferències, propostes formatives i es dinamitzarà a les xarxes sociales per, com bé diuen l'alcalde de Lleida i el president de la Cambra de Comerç de Lleida, donar importància a la FP i apostar-hi.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Després que el govern espanyol hagi decretat l'estat d'alarma i l'executiu català hagi demanat el confinament a casa, els ciutadans han buscat maneres originals per fer front a les setmanes d'alteració de la normalitat.
El coronavirus impedeix que es pugui sortir al carrer a no ser que sigui per motius de força major, però això no fa que es deixin d'organitzar festes amb les noves tecnologies.
És el cas de 'Muerta Sánchez', una DJ que aquest diumenge ha fet un vermut electrònic retransmès per Facebook i que ha acabat aplaudida pels veïns, o del Drag Festival, un festival de drags que es pot veure en directe per Instagram durant aquest diumenge a la tarda i fins a la matinada.
Vora dos quarts d'una, Sánchez he encès els altaveus a una terrassa de Gràcia de Barcelona i ha fet sonar la música per tots els carrers del voltant.
Els veïns han cantat des dels seus balcons des de cançons d'ABBA fins a 'Qué pasará' de Raphael, passant per 'Volare' de Domenico Modugno i 'Girls just want to have fun' de Cyndi Lauper.
Al final han esclatat els crits amb 'What's up?', de 4 non blondes, quan l'artista fins i tot ha simulat un concert, començant una estrofa i deixant que tot el públic la cantés corejant.
Durant prop d'una hora i mitja els veïns han celebrat la seva festa particular des de casa seva.
"La idea era compartir els moments de confinament, amb la voluntat de divertir i entretenir i fer-lo passar més lleuger", ha explicat Sánchez en declaracions a l'ACN.
L'artista ha volgut copiar les accions fetes a Itàlia, amb els ciutadans cantant als balcons, i ha optat per fer l'espectacle a l'hora del vermut, quan creu que molesta menys a la gent.
Després de donar diversos bisos i mentre tothom feia el vermut des del seu balcó, ha acabat el concert, entre crits on reclamaven que diumenge que ve es repetís l'espectacle.
De fet, la DJ no ho descarta si segueix "trobant-se bé" i ha agraït la bona rebuda per part del veïnat, que creu que ara està "més unit".
"La música i el ball són una cosa que sempre acompanya", ha subratllat la DJ, que ha reconegut que ha estat un dels espectacles "més emocionants" que hagi fet mai.
Un Drag Festival des de casa
"La nostra feina és entretenir i fer riure a la gent quan estan malament", explica Fran Cabrera, sota el nom artístic de Kelly Roller.
El divendres al vespre, després de veure que es demanava a la gent que es quedés a casa, va decidir organitzar el col·lectiu de drags de l'Estat per poder celebrar un festival telemàtic, com ja havien fet diversos músics.
Després d'un dia sencer de contactes, aquest diumenge se celebra el primer 'Yo me quedo en casa Drag Festival', que des de les 6 de la tarda i fins a dos quarts de dues de la matinada comptarà amb la presència de fins a 17 artistes, amb quatre catalans com Sílfide, Sharonne, Luna diva i Dramas de honor.
A partir de les sis, cada artista té una actuació de mitja hora que es pot seguir en directe a través del seu instagram, i s'enllaçarà amb el següent a qui toqui, seguint un cartell on s'han recollit totes les actuacions.
Amb la població sense poder sortir de casa i amb el tancament d'espais d'oci, molts artistes havien vist com es cancel·laven les seves actuacions, i aquesta és la manera que ha ideat Roller per intentar convertir la situació en una "oportunitat".
"L'espectacle no va dirigit només al col·lectiu LGBTI, sinó també a gent que ara té més temps i que en pot gaudir molt", ha dit en declaracions a l'ACN, on ha afegit que hi haurà sessions de DJ, tallers de maquillatge i monòlegs, entre altres.
L'artista creu que, després d'aquest diumenge, el festival es podrà replicar perquè diversos artistes s'han ofert per participar-hi.

Response: Respectant les mesures sanitàries de la pandèmia i des d'una terrassa amb la música a tot volum, la DJ "Muerta Sánchez" ha fet un vermut electrònic que s'ha pogut seguir a les xarxes socials. També s'ha organitzat telemàticament el festival de drags, amb sessions de DJ, actuacions i tallers de maquillatge.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Els lletrats conclouen que el reglament del Parlament no preveu el vot delegat per als vuit diputats electes de JxCAT i ERC que són en presó preventiva o a Brussel·les.
A l'informe d'aquest dilluns els serveis jurídics consideren que entre les causes al reglament que preveuen la delegació de vot "no sembla que n'hi hagi cap que pogués justificar-la en aquests dos supòsits".
De fet, els lletrats avisen que la "incapacitat perllongada no pot ser extrapolada ni interpretada" a situacions que no facin referència a la incapacitat física i psíquica del diputat per assistir al Parlament.
En qualsevol cas, admeten també que li pertoca a la Mesa d'Edat decidir finalment sobre la delegació del vot de la sessió constitutiva d'aquest dimecres.
I en concret sobre els diputats electes a presó, els lletrats apunten que la interlocutòria del Suprem també posa sobre la taula una nova reforma del Reglament en un futur, "que suposi l'ampliació del concepte d'incapacitat [...] per encabir-hi una incapacitat 'legal'".
D'entrada els lletrats recorden el "deure" dels diputats d'assistir al debats i a les votacions del ple, i insisteixen que l'article 93 del reglament fixa com a supòsits per a delegar el vot la baixa per maternitat o paternitat, l'hospitalització, malaltia greu o incapacitat perllongada.
I en aquest context avisen que el reglament del Parlament no contempla ni el vot telemàtic ni la "substitució temporal de diputats".
Així els lletrats conclouen de l'article 93 que " la causa d'incapacitat perllongada no pot ser extrapolada ni interpretada per aplicar-la a situacions que no facin referència a la capacitat física o psíquica del diputat com a justificació de la inassistència amb possibilitat de delegar el vot".
Els serveis jurídics també constaten que és facultat de la Mesa acreditar el supòsits de la delegació del vot i avisen en aquest sentit que això no pot ser entès com una capacitat per "contemplar o ampliar noves causes".
I de fet veu en el vincle entre 'hospitalització, malaltia i incapacitat perllongada' un aval a aquesta tesi: "No permet aplicar el concepte d'incapacitat a situacions que puguin obeir altres motius, llevat que aquests pugin ser contemplats en una futura reforma del reglament que ampliï els supòsits de delegació a altres causes".
Per tot plegat, els lletrats conclouen que "no sembla que n'hi hagi cap [de causa] que pogués justificar" la delegació de vot "en aquests dos supòsits": diputats electes en presó preventiva o a Brussel·les.
El principi de separació de poders
Al seu informe, els lletrats de la cambra també recorden el principis de separació de poders per interpretar la posició del jutge del Suprem Pablo Llarena respecte al vot delegat per als diputats que són a presó.
"No permet llegir la interlocutòria en el sentit que se'n pretengui deduir l'existència d'un mandat adreçat al Parlament", rebla el text.
"És evident que la interlocutòria no crea, ni podria crear, cap altra causa de delegació de vot que les que contempla el Reglament", insisteixen els serveis jurídics.
De fet, els lletrats posen en valor el reglament de la cambra i en aquest context deixen a mans de la Mesa d'Edat la decisió final sobre la delegació en el cas de la sessió constitutiva d'aquest dimecres.
I no en mas de la Mesa de la Diputació Permanent, l'òrgan vigent entre legislatures.
La Mesa d'Edat la presidirà l'exconseller Ernest Maragall.
"La Mesa d'Edat té les funcions que són necessàries i imprescindibles per resoldre les possibles incidències que afectin el desenvolupament de la sessió constitutiva", dedueixen els lletrats a l'informe que han lliurat aquesta tarda.
Reforma del regalament
Els lletrats també consideren que la posició del Suprem respecte a la delegació de vot dels electes empresonats posa sobre la taula el debat d'una reforma reglamentària que "suposi l'ampliació del concepte d'incapacitat [...] per encabir-hi una incapacitat 'legal'".
Una reforma que els lletrats ja recomanen pel "procediment legislatiu comú" a futurs.
El quòrum i el bloqueig de la sessió constitutiva
D'altra banda, els serveis jurídics del Parlament també avisen que la sessió constitutiva "no pot ser evitar" si no hi assisteixen una part dels membres del Parlament, "encara que constitueixen la majoria absoluta".
I hi posen l'accent davant d'un eventual bloqueig: "Especialment, quan es constati que aquesta manca de quòrum no es produeix per causes extraordinàries o objectivament justificades, sinó que obeeix a una voluntat d'interferir en la constitució i el normal funcionament del Parlament en els termes que preveu el Reglament".
L'informe dels lletrats arriba després que la presidenta del Parlament Carme Forcadell acceptés parcialment la petició del PSC, en allò que fa referència precisament a la delegació del vot i el quòrum de la sessió constitutiva.
També van demanar informe Cs i ERC.

Response: Els lletrats diuen que no hi ha cap causa que justifiqui la delegació de vot dels diputats que són a la presó o a Brussel·les. No compleixen el reglament del Parlament de delegació de vot per incapacitat. La Mesa d'Edat tindrà dimecres la darrera decisió sobre la delegació. El Suprem suggereix que sʻampliï el concepte dʻincapacitat amb la incapacitat legal.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Si les portes giratòries no han estat mai un problema per a algun polític, aquest cas és el de Luis de Guindos (Madrid, 1960), qui està acostumat a recórrer d'anada i tornada els alts càrrecs públics i privats en funció de si el PP governa o no, i sense haver d'acreditar massa una bona cartilla de serveis en el currículum recent.
Membre del Cos Superior de Tècnics Comercials i Economistes de l'Estat, alguns li critiquen la seva manca de definició política, mentre que d'altres destaquen que aquesta independència li permet més llibertat de moviments -i no només per fer salts de l'administració a l'empresa i viceversa-.
De fet, va començar a ocupar càrrecs públics a partir del moment en què els populars van tocar poder per primer cop a nivell estatal, quan José María Aznar va guanyar les eleccions del 1996.
Vocal assessor del secretari d'estat d'Economia i cap del gabinet tècnic de la secretari general de comerç, aquell mateix any va ser nomenat director general de Política Econòmica i Defensa de la Competència, moment a partir del qual va anar formant part del consell directiu de Renfe, de l'Institut de Crèdit Oficial i de la Societat Estatal de Participacions Industrials.
El 2000 ja va ascendir a secretari general de Política Econòmica i Defensa de la Competència, i el 2002 a secretari d'estat d'Economia -amb Rodrigo Rato com a vicepresident econòmic, amb qui va teixir una relació d'amistat que va trencar-se arran dels escàndols d'aquest al capdavant de Bankia-.
Des d'aquest càrrec va declarar a l'ABC, el 2003: "[A Espanya] no hi ha bombolla immobiliària, sinó una evolució de preus a l'alça que s'aniran moderant amb més habitatges de lloguer i més transparència en els procediments d'urbanisme".
No va anar ben bé així.
Un cop el PSOE va reconquerir el poder el 2004, només va trigar tres mesos des de les eleccions en ser nomenat membre del consell assessor de Lehman Brothers per a les seves activitats a Europa.
Dos anys més tard, ja era director de la filial del banc d'inversió americà a Espanya i Portugal, responsabilitat que va mantenir fins que aquest va fer fallida el 2008 i, amb això, va originar la crisi financera global.
Una taca a l'expedient que no va impedir que Mariano Rajoy pensés amb ell per reflotar l'economia estatal com a ministre d'Economia el 2011, tot i que no havia tornat a acostar-se al partit des d'un càrrec públic mentre aquest seguia a l'oposició.
Durant aquest període, de fet, també va ser director de l'Institut d'Empresa, va pertànyer als consells d'administració d'Endesa, Unedisa, Logista i BMN, va exercir de docent a la facultat de ciències econòmiques de la Universitat de Navarra, va responsabilitzar-se de la divisió financera de PricewaterhouseCoopers i va treballar per al consell d'administració del banc Mare Nostrum.
La seva recepta: retallades i reformes laborals i financeres
Cul inquiet, durant aquesta temporada sí que va tenir temps per coordinar el 2010 un llibre de la FAES que és considerat el pilar ideològic del PP per a la reactivació econòmica, basada en la contenció de la despesa pública, i reformes en els àmbits laboral i financer.
Mesures que ha pogut impulsar sense que li tremolés la mà com a ministre.
De fet, un vídeo el va pescar el 2012 mentre confessava amb sinceritat les seves intencions al Comissari Europeu d'Assumptes Econòmics i Monetaris, Olli Rehn: "Demà aprovarem una reforma laboral extraordinàriament agressiva".
Gran aficionat a l'Atlètic de Madrid, tot i que la seva passió és el tennis, a aquest ministre casat i amb dos fills se li ha fet llarga la legislatura, sense canviar de càrrec durant tant de temps -amb dues pròrrogues incloses-.
Per això, ha expressat en diverses ocasions que buscava altres reptes fora del govern espanyol, fins al punt que el 2015 va intentar esdevenir president de l'Eurogrup, tot i que l'escollit va ser finalment l'holandès Jeroen Dijsslboem.
L'intent de col·locar discretament l'exministre José Manuel Soria -de qui n'ha heretat les competències- com a director executiu del Banc Mundial, malgrat l'escàndol que va esquitxar-lo arran de la seva aparició als papers de Panamà, va debilitar De Guingos a l'executiu.
Això i la seva voluntat de canviar d'aires, però, no han fet desistir Rajoy de tornar-lo a cridar a files per acabar d'endreçar els comptes espanyols com a ministre d'Economia, Indústria i Competitivitat.

Response: La carrera professional de Luis de Guindos ha estat molt variada. Sempre que el PP ha estat al poder o a l’oposició, ha ocupat posicions importants tant en càrrecs públics com privats. I tot i haver admès que buscava reptes fora del Govern espanyol, Mariano Rajoy sempre ha volgut tenir-lo com a ministre.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Festival de Sitges de 1986 encetava la nova secció Brigadoon a càrrec de José Antonio Atanes, una sala interior amb entrada gratuïta ubicada al recinte de l'Escorxador on, des de llavors, es pot gaudir d'una programació fantàstica alternativa.
A Sitges 2016, Brigadoon celebra el seu 30 aniversari.
Un espai que ha anat creixent al llarg dels anys i pel qual han passat noms tan importants per al Festival com el mateix Ángel Sala, Hernán Migoya, Juanma Pastor o Diego López, aquest últim, responsable del Brigadoon des de l'any 2010.
Precisament en aquesta edició d'aniversari, l'actriu Terele Pávez (Bilbao, 1939), el Premi Nosferatu de la secció Brigadoon del Festival de Sitges, on es projectaran alguns títols de la seva filmografia, com '99.9' d'Agustí Villaronga.
A més, també es retrà homenatge al director italià Corrado Farina i a l'actriu Emma Cohen.
Actriu de tradició familiar, amb prop de cent títols en la seva filmografia entre els seus papers en TV i cinema, Terele Pávez va aconseguir el seu primer paper en la pel·lícula 'Novio a la vista' (1954) de Luis García Berlanga, gràcies a la mediació de Jesús Franco, amic de la família.
Terele Pávez va participar en títols tan importants per al cinema espanyol com 'Los santos inocentes' (Mario Camus, 1984) o 'El aire de un crimen' (Antonio Isasi-Isasmendi, 1988); l'aficionat al fantàstic la recordarà per la seva vinculació amb el director Álex de l' Església en cintes com 'El día de la bestia' (1995), 'La comunidad' (2000), '800 balas' (2002) o 'Balada triste de trompeta' (2010), culminant el 2013 amb la seva actuació a 'Las brujas de Zugarramurdi'.
A Brigadoon també es retrà homenatge al realitzador, novel·lista, documentalista i publicista italià Corrado Farina, mort el passat mes de juliol, director de dos films de culte dins del cinema de gènere provinent d'Itàlia dels anys 70.
'Baba Yaga' (1973), la segona pel·lícula de Farina basada en una de les més populars sèries de còmic adult italià (Valentina), podrà gaudir-se a Brigadoon.
I, com no podia ser d'altra manera, el Festival de Sitges no s'oblida de l'actriu catalana Emma Cohen, desapareguda també aquest mes de juliol.
Nascuda a Barcelona el 1946, a Brigadoon es podran veure dues de les seves pel·lícules més aclamades: 'Al otro lado del espejo' (Jesús Franco, 1973) i '¡Bruja más que bruja!'
(Fernando Fernán Gómez, 1977).
Aquests dos tributs s'uneixen al ja anunciat el passat mes de juliol en roda de premsa: l'homenatge al realitzador Joan Bosch, que va morir el passat mes de novembre, amb la projecció dels seus films 'A sangre fría' o 'La muerte llama a las diez'.
Entre les estrenes que enguany presenta la programació de Brigadoon, destaca 'Ibiza Undead' del director britànic Andy Edwards, en el que un grup d'estiuejants a l'illa d'Eivissa es trobaran amb uns amfitrions d'allò més 'interessants': zombis.
Humor i gore estan assegurats.
També ressalta una altra estrena: la nova pel·lícula del director italià Luigi Cozzi (Premi Nosferatu 2012) que estarà a Sitges per presentar 'Blood on Méliès'Moon', un thriller de ciència ficció que compta amb la presència de Dario Argento i Lamberto Bava interpretant-se a ells mateixos.
Al costat de la pel·lícula es podrà veure el documental 'FantastiCozzi', dirigit per Felipe M. Guerra i centrat en la figura del realitzador.
Seguint amb el gènere documental, dos són els títols que també es podran veure en Brigadoon: el documental 'SPUTNIK!', dirigit per Asier Abio, que analitza, a través de directors i festivals, la situació del cinema fantàstic independent i de baix pressupost realitzat a Catalunya, i 'The Unauthorized Hagiography of Vincent Price', documental dirigit per Michael Lane, una biografia no autoritzada de la icona del cinema de gènere, Vincent Price, un curiós migmetratge narrat amb la pròpia veu i els personatges de l'anomenat Maestro de lo Macabro.
Tres documentals més a sumar als ja avançats pel Festival: 'Joe D'Amato Totally Uncut: the Horror Experience', dirigit per Manlio Gomarasca i Davide Pulici; el documental 'Me Me Lai Bites Back: Resurrection of the Cannibal Queen', dirigit per Naomi Holwill, i 'S atan's Blood.
Memòries d'Escalofrío', de Luis Esquinas, centrat en la pel·lícula 'Escalofrío' (Carlos Puerto, 1978).
A més dels llargmetratges de ficció ja desvelats de la programació del Brigadoon d'aquest any com són 'Peelers', de Seve Schelenz, o 'Therapy, found footage' dirigit per Nathan Ambrosioni, una altra estrena en aquest espai serà el film català de ficció i morts vivents, 'Infección Zomb'i, opera prima del director Jacint Espuny produïda per Kutrefacto Films: una història post-apocalíptica de zombis amb acció i gore.
Per acabar, com ja és habitual, la tradicional Sitges Zombie Walk tindrà lloc el primer dissabte del Festival, que serà el 8 d'octubre i que tornarà a omplir la ciutat de zombis arribats d'arreu.

Response: El 30è aniversari del Brigadoon al Sitges Festival es farà en honor a Corrado Farina i a Emma Cohen, morts el juliol passat. A més, Terele Pávez rebrà el Premi Nosferatu. Les estrenes del Brigadoon garanteixen acció, gore, zombies i humor. Finalment, el 8 d’octubre, que és el primer dia del festival, se celebrarà la Sitges Zombie Walk.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Tribunal Suprem obliga l'Estat espanyol a retornar els 1.350 milions als bancs que van finançar la indemnització a l'exconcessionària del projecte Castor Escal UGS.
Banc Santander, Caixabank i Bankia van recórrer a la sala del contenciós-administratiu després que el govern espanyol desestimés, per silenci administratiu, la reclamació presentada per cobrar el préstec.
Els pagaments a càrrec dels consumidors havien quedat en suspens quan el Tribunal Constitucional va anul·lar bona part del Reial Decret que acceptava la renúncia de la filial d'ACS, propietat de Florentino Pérez, i establia la compensació.
Tot i el sentit de la sentència, el Suprem qüestiona el "pacte" entre el govern del PP, Enagás i els bancs per pagar gairebé al moment la indemnització a l'exconcessionària.
En una sentència de 60 pàgines, la secció cinquena de la sala del Contenciós-Administratiu del Suprem intenta donar resposta a les "peculiaritats" d'un cas que considera jurídicament complex.
La conclusió final, amb una sentència que estima "parcialment" el recurs dels bancs, és que l'Estat espanyol, com a titular del sistema gasista, haurà de fer-se càrrec de retornar els prop de 1.351 milions d'euros que van prestar per pagar la indemnització –un 51% assumida pel Banc Santander, un 34% per Caixabank i un 15% per Bankia-.
Dins d'aquesta xifra s'hi inclouen les anualitats ja cobrades a partir de 2016 i que les entitats financeres reclamants van haver de retornar al sistema gasista per fer efectiva la sentència del Constitucional de finals de 2017 arran dels recursos presentats per la patronal Cecot i la Generalitat.
Eren prop de 370 milions d'euros, 195 dels quals a càrrec d'ACS, 32 Enagás i la resta dels bancs.
Uns recursos que el govern espanyol del PSOE es va negar a retornar als consumidors, que els havien abonat amb el pagament de les seves factures del gas, i els va incorporar als comptes del sistema gasista.
En canvi, el Suprem no accepta la reclamació de 3,7 milions pels costos inherents al procés de cessió ni tampoc el percentatge del 3,97% anual sobre la part del préstec –prop de 1.310 milions- que quedava pendent de retornar abans de la declaració d'inconstitucionalitat, en concepte de cost d'oportunitat de la inversió inicial no recuperada, és a dir, els beneficis que haurien obtingut destinant els recursos a altres projectes.
Segons es desprèn de la sentència, la conseqüència de tot plegat emana de la mateixa arquitectura legislativa que el llavors govern de Mariano Rajoy va utilitzar per bastir el reial decret d'indemnització de 1.350 milions d'euros, que Pérez va cobrar abans de 35 dies.
"Una altra alternativa seria acceptar la perniciosa possibilitat de que es genera una zona d'immunitat de responsabilitat dels poders públics, que toparia amb les previsions constitucionals", alerta el text, sense anar més enllà.
Enagás s'exclou de la disputa
Exposa el Suprem que abans d'aprovar el controvertit reial decret llei 13/2014, l'executiu de Rajoy va forjar un "pacte" previ a quatre bandes, juntament amb els bancs, l'exconcessionària Escal UGS i Enagás.
Justament esta última, com a gestora dels drets del sistema gasista, va vendre als bancs els drets de cobrament a 30 anys i, segons aquest acord, pel qual assumia la gestió de les instal·lacions –concepte pel qual se li van arribar a reconèixer més de 50 milions d'euros-, quedava exempta de qualsevol responsabilitat futura.
Fins al punt que la mateixa Enagás, per a sorpresa dels mateixos magistrats, es limita a participar de forma "atípica" en aquest contenciós-administratiu únicament refermant la seva exclusió del procediment.
El pagament immediat efectuat pels bancs el mateix dia que assumeixen aquests drets corroboraria aquest pacte.
El fet que el mecanisme de pagament plasmat en el reial decret fos declarat inconstitucional no eximiria l'Estat d'atendre la reclamació dels bancs, segons la sentència.
Durant el procediment l'Advocat de l'Estat –que acceptava retornar la indemnització en 30 anys però amb una reducció mínima del 70%- va plantejar que no existia responsabilitat estatal pel fet que no s'havia impugnat cap activitat administrativa concreta sobre l'operació, des del plantejament que, en aquest cas, l'origen de la responsabilitat era el contracte de cessió entre Enagás i els bancs i no la inconstitucionalitat de la norma.
En una densa i extensa disquisició jurídica, el Suprem argumenta que el reial decret en qüestió tenia un caràcter "autoaplicatiu": d'aplicació directa entre la norma i els seus efectes a la ciutadania sense activitat administrativa pel mig que pugui ser impugnada.
En el cas de la indemnització del Castor, precisa, "es mantenen les obligacions –el pagament de la indemnització d'Escal- però es declara la nul·litat del dret" que les compensen.
Sosté, però, que la impossibilitat que no s'impugnessin prèviament suposaria que la declaració d'inconstitucionalitat generaria una "lesió indemnitzable" a través de la "responsabilitat patrimonial".

Response: El Tribunal Suprem troba qüestionable el pacte entre PP, Enagás, Escal UGS i els bancs per pagar una indemnització a l'exconcessionària. Finalment, l'Estat espanyol ha de retornar 1.351 milions d'euros als bancs que van prestar diners per a una indemnització. Enagás queda exclòs de la investigació després d’un pacte on només s'atribuïa la gestió de les instal·lacions.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Tercer disc i el més desinhibit.
Així és com Judit Neddermann (Vilassar de Mar, 1991) ha volgut mostrar el que ha madurat en el seu recorregut musical, on ha après dels ‘problemes’ i a despullar els seus sentiments i pensaments.
D’aquí el títol del darrer treball, ‘Nua’, i una il·lustració com a caràtula, ella mateixa sense roba, on a pell descoberta s’atreveix a denunciar ‘la impunitat’ amb què la policia actua en càrregues com les del 15-M o l’1-O.
‘El procés català i l’1-O em van servir per omplir estrofes que tenia buides’, ha afirmat Neddermann en una entrevista amb l’ACN en què ha revelat que aquest treball va ‘de l’emoció més íntima a la reflexió més ample del món’.
Així, l’artista també fa una dura crítica de la gestió que ha fet Occident de la crisi dels refugiats i de la duresa dels atacs terroristes contra població innocent.
Tot plegat ho fa sota la producció de Pau Figueres, a qui ha tornat a confiar tot el seu art per lligar un treball rodó i que va veure la llum el passat 9 de març.
Després de ‘Tot el que he vist’ (Temps Record, 2014) i ‘Un segon’ (Satélite K, 2016), Neddermann torna a la seva cita bianual amb ‘Nua’ (Satélite K), on, sense enganyar ningú amb títol i caràtula, es mostra tal com és.
‘A nivell emocional he fet un buidat molt important de coses que he viscut i que tenia ganes de dir, a nivell íntim, polític i social, temes on m’he volgut posicionar i que es resumeixen amb el terme de ‘Nua’, perquè em mostro tal i com sóc’, explica Neddermann, que, per primer cop, ha posat nua davant d’una càmera: ‘N’he sortit reforçada, em sento molt segura’, confessa.
La cantautora defineix el seu disc com el més ‘reivindicatiu’, després d’uns antecedents on havia musicat poemes o on parlava de persones molt properes a ella, de la família.
En aquest es llança de ple a denunciar les desigualtats, la hipocresia social o la impunitat dels cossos policíacs, de les guerres o el terrorisme, aspectes que l’han tocat de prop i molt profundament.
Així, el tema ‘Ubi Sunt’ neix després dels atemptats de París i agafa força amb els fets del 17 d’agost de 2017 a Barcelona i Cambrils, on indica que quan la tocava en concerts despertava ‘moltes sensacions i records entre el públic’.
A ‘No volem més cops’ Nedderann denuncia la ‘impunitat policíaca’ en manifestacions com les del 15-M o l’1-O.
‘La vaig començar arrel del cas de l’Ester Quintana i el desallotjament del 15-M’, explica, una cançó que es va enriquir després del referèndum i l’actuació de la policia espanyola i la Guàrdia Civil.
‘Uns mesos després vam viure el procés català i l’1-O, i em va servir desgraciadament per omplir estrofes que tenia buides, ho vaig viure en pròpia carn, vaig estar dormint en un col·legi electoral, vaig estar tot el dia passant por, vaig seguir els vídeos d’altres col·legis, i vaig tenir material per acabar la cançó, que s’ha convertit en una mena d’himne, molta gent s’emociona i plora perquè afloren les emocions d’aquell dia’, explica.
Neddermann afegeix que la societat catalana molts cops té problemes per compartir aquestes sensacions: ‘Sovint ens quedem les coses només per a nosaltres’, lamenta.
Amb tot, denuncia la doble moral que existeix a l’hora de criticar una o altra actuació policial, i posa com exemple no només el desallotjament del 15-M o l’1-O, també el moment en què Ester Quintana va perdre un ull per una escopetada, les càrregues contra veïns de Múrcia que s’oposen a les obres del l’ata velocitat i el desallotjament del Banc Expropiat, al barri de Gràcia de Barcelona.
‘Hi ha qui volia una cosa tan digna i justa com era poder votar o la independència, i hi ha qui creia que per això havien de ser pegats, però quan un antisistema diu que el sistema és injust i el peguen, se’l pot pegar, i aquí tothom hauria de fer autocrítica’, denuncia.
Nedderman va estrenar el disc divendres i el cap de setmana ja el va interpretar a Madrid on hi va arribar amb moltes ganes d’apropar al públic d’aquesta ciutat el seu punt de vista sobre el procés català i l’1-O.
‘En els concerts acostumo a parlar, perquè arribi bé el contingut emocional i objectiu de cada tema, mes enllà de l’objectiu bàsic que es fer musica’, comenta l’artista que es mostra convençuda que ‘la música és un altaveu perquè les persones s’escoltin i s’entenguin’.
Plantejant-se el futur, Nedderman expressa la seva voluntat de seguir sent feliç amb allò que fa, creant melodies que emocionen: ‘Cada cop em passen coses més bèsties, la única cosa que faig és intentar cantar bé i traslladar el que faig amb la màxima honestedat, i penso que he de seguir fent això, i que vingui el que hagi de venir’, conclou.

Response: La cantautora Judit Neddermann ha assegurat que de vegades s'ha inspirat en els abusos policials, com els del 15-M o l'1-O, per compondre algunes estrofes del seu nou disc "Nua". En aquest disc s'expressa a nivell polític, social i íntim, donant la seva opinió més sincera i denunciant les desigualtats, les guerres o la hipocresia social.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Viviane Reding, comissària europea de Justícia, a Cadis.
Foto: Comissió Europea.
La comissària europea de Justícia, Viviane Reding, va assegurar a final de setembre que la independència de Catalunya no havia de comportar la seva exclusió de la Unió Europea (UE).
En una entrevista amb el Diario de Sevilla, replicant una pregunta del periodista, negava que la Convenció de Viena especifiqui que un estat nou resultant d'un altre estat europeu hagi d'abandonar els organismes europeus dels quals havia format part com a part del seu antic país.
Les declaracions van aixecar una gran polseguera a Catalunya, a Madrid i a Brussel·les.
Tanta, que l'oficina de la Comissió Europea (CE) a Madrid va emetre un desmentit oficial en què negava que Reding hagués pronunciat mai aquella frase, i insinuava que l'autor de l'entrevista havia manipulat o entès malament les declaracions.
"He llegit amb sorpresa l'article que afirma que la vicepresidenta Reding digués que la Convenció de Viena no especifica que un Estat nou resultant d'un altre Estat europeu hagi d'abandonar les institucions de la UE.
Vull aclarir que Reding mai va dir això, tot i que alguns mitjans ho han extrapolat d'una entrevista en diversos diaris andalusos.
La vicepresidenta va voler dir que es tracta d'un problema intern espanyol, que sempre ha considerat els catalans com a europeistes i que no volia especular en matèria de legislació internacional.
És important ressaltar aquest punt, perquè les seves paraules exactes poden haver confós.
Reding va deixar molt clar que el debat que en aquest moment afecta la posició de Catalunya a Espanya és un tema purament de política domèstica sobre el qual no tenia la intenció de comentar."
Amb aquesta contundència es va expressar el director de la representació de la CE a l'Estat espanyol, Francisco Fonseca Morillo, en una carta al director publicada a El Economista (pdf) del dilluns 8 d'octubre.
Avui, Newsnet Scotland explica que, en repetides ocasions, ha intentat que funcionaris de la CE li aclarissin quines havien estat les paraules de Reding, però que tots li han respost que la vicepresidenta mai va fer cap comentari sobre el dret internacional.
El diari també va posar-se en contacte amb la portaveu oficial de Reding, Meena Andreeva, que també va negar que Reding hagués arribat a referir-se al dret internacional.
I va afegir: "El diari que va publicar l'entrevista també ha publicat una correcció, i també ho ha fet El Economista.
Per tant, des del nostre punt de vista, la qüestió ha estat aclarida i no hi ha res més a afegir."
Però el periodista autor de l'entrevista, Fede Durán, nega aquesta versió: "Tot plegat és una mentida."
I afegeix: "Des del meu punt de vista, la Comissió Europea ha intentat canviar les paraules de la senyora Reding.
El problema rau en què Madrid es va enfadar molt amb ella i va pressionar Durao Barroso [president de la CE] perquè emetés una rectificació en nom de la Comissió Europea."
I, com a prova, aporta l'àudio original de l'entrevista, que demostra que, en contra del desmentit oficial de la CE, Reding va descartar l'argument que el dret internacional estableixi que Catalunya surti de la Unió Europea si s'independitza d'Espanya:
Preguntada expressament per la Convenció de Viena, respon (minut 01.02): "Come on, Come on - it doesn't say anything like this.
Please solve the internal political problems of Spain in Spain.
I trust the European mindset of the Catalonian people."
A partir d'aquesta resposta, Durán va elaborar el titular que encapçalava l'entrevista: "Ninguna ley dice que Cataluña deba salir de la UE si se independiza."
Per tot plegat, Newsnet Scotland sosté que les pressions del govern espanyol a la CE són una prova que les declaracions de Reding "són vistes com una ajuda per a la lluita de Catalunya per aconseguir la independència, i fa témer que la CE està sent influïda pels grans estats en aquests punts de desacord constitucional".
Prèviament a fer-se públic aquest àudio, el ministre espanyol d'Exteriors, José Manuel García-Margallo, també havia assegurat, en una intervenció al Congrés, que Reding no s'havia pronunciat mai sobre el dret internacional i el cas català, sinó que es va remetre al desmentit oficial de l'oficina europea a Madrid.

Response: La Comissió Europea va negar les paraules de Reding, on va afirmar que cap llei obligaria Catalunya a abandonar la UE en cas d’independència. Això va enfadar el Govern espanyol. El periodista Fede Durán va demanar una rectificació i va adjuntar una gravació del discurs de Reding on va dir que Catalunya no havia de sortir de la UE.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
VALÈNCIA, 4 (EUROPA PRESS)
Renfe recuperarà el pròxim 12 de novembre l’oferta del servici de Rodalies de la línia C-6 València-Castelló anterior al començament de les obres d’implantació del tercer carril en el Corredor Mediterrani, segons ha informat la companyia en un comunicat.
Així, reposa la programació existent abans de l’execució dels treballs d’infraestructura: 79 servicis circularan novament, entre les dues ciutats, d’ells 39 en sentit València-Castelló i 40 en sentit Castelló-València.
El servici està reduït i modificat des del 7 de setembre de 2015, amb el començament de la primera fase de les obres d’implantació del tercer carril del Corredor Mediterrani.
Així, el servici d’autobusos complementari deixarà de funcionar a partir de la implantació de la nova programació.
Durant la cinquena reunió del grup de treball, celebrada este dimarts, la companyia ha exposat al director general d’Obres Públiques, Transport i Vertebració del Territori, Carlos Domingo, la futura nova programació del servici entre les dues ciutats.
Durant la trobada, els tècnics han analitzat les incidències ocasionades i els retards “puntuals” durant el mes de setembre amb motiu del desenvolupament final de les obres en diversos punts de la línia i les demores ocasionades.
L’objectiu primordial del grup de treball és l’establiment de “contactes periòdics” amb la finalitat de traslladar a la Generalitat una informació de “primera mà”, del servici de Rodalies entre València i Castelló.
Per la seua banda, el Consell ha exigit a Foment que restablisca “com més prompte millor” tots els servicis en Rodalies “amb els mateixos temps i freqüències” que abans de les obres.
El director general d’Obres Públiques, Carlos Domingo, ha traslladat a Renfe les queixes de la comunitat educativa i dels alcaldes dels municipis de la línia C6 i ha demanat “solucions” fins que es restablisca el servici.
SENSE REPRESENTANT D’ADIF
“Portem massa temps en obres, massa molèsties i massa hores perdudes sense que als usuaris se’ls compensen per les molèsties”, ha indicat Domingo, segons ha informat la Generalitat en un comunicat, en què ha lamentat que a la trobada “no ha assistit cap representant d’Adif, tot i les contínues sol·licituds de la Conselleria d’Obres Públiques”.
“Ens han donat una data, el 12 de novembre, en què es reposaran els servicis, però estem massa acostumats a anuncis que després no es complixen, de fet, ja van cinc d’estes característiques”, ha indicat Domingo, qui ha demanat “rigor i serietat perquè els usuaris portem massa temps en obres, massa molèsties i massa hores perdudes sense saber quan s’acabaran les obres, sense conèixer la programació, sense que als usuaris se’ls compensen per les molèsties”.
Davant d’això, des de la Generalitat s’ha exigit a Renfe que mentre no es restablisca el servici “en condicions”, s’apliquen les solucions i les mesures exigides pel Consell “com la bonificació dels bitllets, una major informació, un pla de xoc per a recuperar la confiança dels viatgers i que mantinguen una major comunicació amb els alcaldes i amb la comunitat universitària”.
A la reunió, Carlos Domingo ha traslladat a Renfe les queixes de la comunitat educativa i dels alcaldes dels municipis de la línia C6 “per a posar fi a la falta de fiabilitat del servici, a la falta de confiança, a les perdudes econòmiques que evaluem en un milió d’euros al mes, i a la falta de bonificació en un 50% el preu del trajecte”.
El director general ha lamentat que Adif “no ha assistit a la reunió i ha perdut una nova oportunitat d’explicar als valencians la programació de les obres del tercer carril entre Castelló i València”.
“L’anunci de restablir el servici haguera resultat més creïble si Adif ens haguera lliurat el pla d’obres, però una vegada més ha demostrat el poc que importem els valencians quan ens ignoren d’esta forma des del Ministeri de Foment”, ha criticat.

Response: El servei de Rodalies València-Castelló, alterat des del 7 de setembre del 2015 per les obres d’implantació del tercer carril del corredor del Mediterrani, recuperarà el seu horari habitual a partir del 12 de novembre. El director general d’Obres Públiques, Carlos Domingo, ha rebut l’anunci d’Adif amb escepticisme i ha acusat el Ministeri d’ignorar les necessitats dels valencians.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El conseller d'Interior, Jordi Jané, ha explicat aquest dimecres que ha demanat als Mossos d'Esquadra que aportin al jutge "qualsevol nova aportació objectiva de prova" que ajudi a aclarir "l'autoria" del tret que va provocar la pèrdua d'un ull d'Ester Quintana.
En una entrevista a TV3, també ha explicat que ha donat una instrucció al comissari en cap, Josep Lluís Trapero, perquè els expedients disciplinaris oberts per aquest cas "no es tanquin".
Jané ha assegurat que la sentència "no agrada a ningú" perquè no s'ha pogut "esbrinar exactament qui va ser l'autor" i ha explicat que li agradaria que la persona que va disparar "algun dia" ho manifestés.
"Tinc la consciència que en aquest moment no s'està amagant res i que s'ha analitzat tot", ha assegurat, després d'afirmar que la sentència "dóna la raó" a Quintana perquè "diu que el va que explicar era cert".
Jané ha reiterat les disculpes cap a Quintana, amb qui s'ha arribat a un acord econòmic que "mai és suficient".
El conseller ha explicat que els primers informes policials sobre el cas es van fer amb "precipitació", ha dit que no li consta que ningú hagi encobert els responsables i que els responsables polítics "van dir en cada moment allò que li aportaven els informes policials".
A més , ha remarcat que posteriorment els mateixos Mossos van entrat un escrit al jutjat perquè es prengués declaració a uns agents que anaven en una altra furgoneta que es va detectar que estava al lloc dels fets un cop es van visionar unes imatges.
"Aquella furgoneta hi era i no ho amaguem, són els propis mossos els qui aporten aquesta informació al jutjat", ha dit.
Jané espera que no s'obri un debat sobre els projectils de foam després que el Parlament prohibís l'ús de les pilotes de goma, perquè "són diferents".
En aquest sentit, Jané ha remarcat que les pilotes de goma s'apunten a terra i reboten "sense objectiu determinat", mentre que el foam és "un projectil dirigit".
"Són un instrument policial que en determinats moments pot ser útil", ha defensat, sempre aplicant un "protocol".
Demana un "punt de confiança" cap als Mossos
Pel que fa als aldarulls que hi ha hagut en els últims dies al barri de Gràcia, Jané ha reiterat el "suport absolut" al cos dels Mossos d'Esquadra per part del Govern i ha assegurat que li "dol" veure que "a vegades se'ls vol humiliar".
El conseller ha demanat "un punt de confiança" cap al cos.
Jané ha negat que es triés la data de desallotjament del Banc Expropiat per fer-lo coincidir amb el primer aniversari de l'arribada d'Ada Colau a l'alcaldia de Barcelona.
La decisió de la data la va prendre "exclusivament" l'operatiu policial, ha dit.
Els mossos tenien un termini per fer el desallotjament que s'acabava el 15 de juny, però Jané ha explicat que l'operatiu policial va decidir la data tenint en compte que era dilluns, dia amb menys activitat al mercat, a partir d'una hora en què els nens ja estan a l'escola, i que deixar-ho per més endavant hagués apropat el desallotjament a la campanya electoral.
Pel que fa a les detencions, ha avançat que n'hi haurà més "a partir de l'anàlisi de les imatges".
"És mentida que hi hagi instruccions polítiques al cos perquè no facin detencions, és un insult al propi cos dels Mossos", ha afegit, tot reclamant que es deixi als agents "fer la seva feina".
Advertiments "en augment" a l'Estat per part de Daesh
En un altre ordre de coses, el conseller ha explicat que els advertiments cap a l'estat espanyol per part de grups vinculats a Daesh van "en augment" i que, de fet, aquest 2016 ja s'han rebut "més advertiments" que en tot el 2015.
"No vol dir que estigui previst un atemptat imminent", ha dit, "però sí que ens hem de conscienciar tots que l'amenaça existeix".
Jané, però, ha dit que no es plantegen augmentar el nivell d'alerta, que es manté en 4 sobre 5, un "nivell alt".

Response: En una entrevista a TV3, el conseller d'Interior, Jordi Gené, ha explicat que ha demanat als Mossos d'Esquadra que aportin proves que aclareixin qui va ser l'autor del tret que va provocar la pèrdua d'un ull d'Ester Quintana. El conseller ha reconegut que els primers informes del cas es van fer precipitadament, però que no li costen encobriments.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El periple de Juan Santolaria acabarà aquest dissabte després d'onze anys de recerca: el tiet del seu pare, Vicente Santolaria, serà per fi enterrat a Cirat (l'Alt Millars), el seu poble natal, juntament amb una bandera de la CNT.
Ell, que va morir l'any 1948 a Tremp, és un dels centenars de milers de persones desaparegudes durant el franquisme que van ser enterrades sense identificar en fosses.
És el primer cas d'èxit del programa d'identificació genètica que ha posat en marxa el Departament d'Exteriors del Govern i la setena vegada que s'identifica una persona exhumada a Catalunya.
Juan Santolaria va iniciar la recerca quan el seu pare, que va morir l'any 2005, li va dir que una de les coses que li havien quedat pendents era que el seu tiet "tornés a casa".
Sabien que havia estat trobat mort a una cel·la de la caserna de la Guàrdia Civil de Tremp suposadament perquè s'havia suïcidat.
Una història de lluita antifranquista
El Vicente, conegut com el "Chirles", va néixer l'any 1902 i va tenir una infància dura.
La seva mare va morir quan tenia només dos anys.
Amb 14, l'any 1916, va marxar a Barcelona per treballar en el gremi de la construcció.
Va ser aleshores quan es va afiliar a la CNT.
Però amb la dictadura de Primo de Rivera, l'any 1923 va fugir a França i no va tornar fins el 1931 a Cirat, on va fundar la CNT local.
Cinc anys més tard era escollit alcalde del poble en una llista del Front Popular, un càrrec que, amb l'esclat de la Guerra Civil, només va poder ostentat fins l'any 1937.
Mobilitzat amb l'exèrcit republicà, l'any 1939 és acusat per incitació a la rebel·lió i crema de sants i condemnat a 16 anys de presó dels quals va complir dos anys i mig que no van estar exempts de tortures.
Va intentar recuperar la normalitat treballant al camp amb el seu germà, però a principis de l'any 1948, arran d'un assalt dels maquis a un poble veí que el va situar en el punt de mira, va fugir cap a Barcelona a peu, una ruta que ja havia fet alguna altra vegada.
A la capital catalana la Guàrdia Civil ja l'esperava i va aconseguir escapar saltant per les teulades.
Després de passar un temps amagat a la ciutat, va trobar feina en un mas de Mata-solana (Pallars Jussà) fent ús d'una identitat falsa, però la Guàrdia Civil el va detenir acusat d'auxili a bandolers i el 12 de desembre d'aquell any va morir, segons la versió oficial del règim, perquè es va suïcidar a la cel·la de detenció del dipòsit municipal, un fet que l'anàlisi forense no ha pogut determinar.
El van enterrar sense identificar en una fossa dins del cementiri de Tremp.
Allà ha estat durant 70 anys, així com la maleta que duia i les 900 pessetes que portava a sobre el dia que va ser trobat mort.
La reconstrucció de la història del Vicente és fruit de la insistència del Juan, que va començar fa més d'una dècada a fer gestions a la Guàrdia Civil de Tremp, on tenien documentació de la repressió als maquis que poc després va desaparèixer.
Va seguir buscant quan es van informatitzar els arxius del ministeri de Defensa i, a partir de l'aprovació de la llei de memòria històrica que el tripartit va aprovar l'any 2007.
També al registre judicial de Tremp, on va trobar l'informe de l'autòpsia amb un escabrós dibuix de com va ser trobat.
L'anàlisi de les restes contrastat amb el frotis bucal d'ell i, sobretot, del germà del seu pare, van acabar de tancar el cercle.
El cadàver serà expatriat i enterrat a Cirat, per fi, aquest dissabte.
El compliment de la promesa
"Per a mi és el compliment d'una promesa.
El meu pare sempre deia que l'oncle Vicente era un home bo que no mereixia morir en una tomba oblidada.
Va lluitar per les seves idees fins el final", assegura Juan Santolaria.
El conseller d'Exteriors, Raül Romeva, s'ha reunit aquest dimecres amb els familiars de Vicente Santolaria per lliurar-los l'expedient de la identificació.
"Hem de recuperar la memòria i la dignitat per fer justícia.
La resolució d'aquest cas tanca una pàgina dolorosa però n'hi ha moltes més", ha dit Romeva, que ha insistit que és compromís del Govern "saldar el deute amb la història i la desmemòria" del país.
Aquest divendres, Exteriors presentarà el programa d'obertura de fosses que es desenvoluparà durant aquest any.

Response: Després d'onze anys de recerca s'ha identificat el cos de Vicente Santolaria en una fossa de Tremp. Anarquista i antifranquista convençut, Santolaria va ser empresonat l'any 1948 i, suposadament, es va suïcidar a la seva cel·la. El cos ha estat identificat gràcies a la insistència del seu nebot i el programa d'identificació genètica del Departament d'Exteriors de la Generalitat.