Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La Unitat de Delictes Econòmics i Fiscals (UDEF) de la policia espanyola ha arrestat aquest matí al secretari general de l’organització ultra Manos Limpias, Miguel Bernad.
L’acusen d’un presumpte delicte d’extorsió, organització criminal, frau contra la hisenda pública, falsedat documental i frau en subvencions.
La detenció ha tingut lloc després de la publicació de les informacions sobre la presumpte extorsió de Manos Limpias i d’associació Ausbanc, que haurien reclamat tres milions a dos bancs per retirar-se del procés contra la Infanta Cristina en el ‘cas Nóos’.
A mig matí, la policia també ha detingut el president d’Ausbanc, Luis PIneda.
L’advocat de Cristina de Borbó, Pau Molins, ha denunciat en declaracions a RAC-1 que Manos Limpias el va intentar extorquir.
Sobre la possibilitat que l’organització li demanés diners a canvi de retirar l’acusació contra la infanta, Molins ha dit: ’No puc entrar a valorar aquest tema.
Simplement confirmo que aquest xantatge, aquesta extorsió, ha existit.’
El jutge de l’Audiència espanyola Santiago Pedraz investiga si Manos Limpias i Ausbanc han incorregut en pràctiques d’extorsió quan presentaven querelles contra persones, empreses i institucions i després cobraven diners per retirar les accions jurídiques, segons que informa El País.
La cúpula de Manos Limpias ha quedat desmantellada, i la policia preveu efectuar més detencions de col·laboradors molt pròxims a Bernad.
Segons El País, la policia escorcolla les seus d’Ausbanc i de Manos Limpias, i també els domicilis de sengles presidents, Luis Pineda i Miguel Bernad.
Segons les fonts que cita aquest diari, no es tracta pas de detencions judicials, sinó d’arrestos policíacs, i n’hi ha previstos una quinzena.
La implicació d’Ausbanc
Segons la investigació, l’Associació d’Usuaris de Serveis Bancaris amenaçava de publicar articles en la seva revista atacant les entitats bancàries que no hi invertissin en publicitat.
A més dels articles, durant uns quants anys Ausbanc va amenaçar amb obrir causes judicials, per la qual cosa es van aliar amb Manos Limpias.
De fet, el president de l’entitat, Luis Pineda, és amic des de fa anys de Bernad, i tots dos havien estat vinculats amb organitzacions d’ultradreta.
El 1980, recorda El País, Pineda era membre de les joventuts de Fuerza Nueva, va ser condemnat per assalt a mà armada en el pis d’una avià a Madrid.
Els vincles ultres de Bernad
Miguel Bernad és el president de Manos Limpias, que va crear el 1995 amb el propòsit de tenir influència en la vida política espanyola.
Una influència que no havia aconseguit a través de partits ultres –com Fuerza Nueva i Frente Nacional– durant els anys setanta i vuitanta, quan fou el cap visible de la ultradreta a l’Ajuntament de Madrid.
El passat i el present de Bernad són netament falangistes.
En unes declaracions al diari El Mundo, el febrer del 2005, deia això: ‘Objectivament, amb tots els defectes que pogués tenir Fuerza Nueva, el partit de Blas Piñar va exercir un paper important en la transició espanyola.
Sense una oposició d’aquesta mena, diguem-ne violenta, potser la transició s’hauria fet d’una altra manera.
Tal com va anar, hi va haver un equilibri de forces, i va acabar –amb els incidents que hi hagués pel camí– amb un text constitucional.’
L’article d’El Mundo on apareixien aquestes declaracions citava ‘fonts pròximes’ a Bernad per explicar que havia intentat de formar un partit d’extrema dreta com el Front Nacional de Jean-Marie Le Pen a França, amb una gran penetració electoral, tal com s’ha vist aquest cap de setmana a les eleccions municipals.
Però Bernad va fracassar: la candidatura que va encapçalar a les eleccions al Parlament Europeu del 1994 només va esgarrapar un grapat de vots.
L’any següent ja fundava Manos Limpias, que compartia la seu del carrer de Quintana de Madrid amb el sindicat filofeixista Fuerza Nacional del Trabajo.
Però mentre s’anava intensificant l’activitat de l’organització, concentrada a denunciar casos de corrupció i tot allò que atemptés contra els seus ‘principis morals’ –el matrimoni homosexual, l’avortament…– , Bernad s’escarrassava a amagar sota la catifa aquests vincles amb l’extrema dreta.
En una entrevista al diari El Mundo més recent deia: ‘Em vaig presentar pel Front Nacional a les eleccions europees, però no he militat mai a Fuerza Nueva.
Sempre he defensat la democràcia, la constitució, l’ordenament jurídic.
No admeto lliçons de llibertat política de cap totalitari.’
Però el passat pesa molt.
I les seves denúncies contra el jutge Baltasar Garzón per haver volgut investigar els crims del franquisme el van fer mereixedor d’un reconeixement de la Fundació Francisco Franco, que el desembre del 2011 el va nomenar ‘Caballero de Honor’.
Manos Limpias fou premiada ‘pels seus serveis en defensa dels ideals del Movimiento’, segons que explicava un portaveu de la fundació al diari Público, i Bernad va rebre el guardó de mans de la filla de Franco, Carmen Franco.

Response: La Unitat de Delictes Econòmics i Fiscals ha detingut el secretari general de l'organització ultra Manos Limpias. La detenció s'ha produït després que es publiqués la informació sobre la presumpta extorsió de Manos Limpias i de l'associació Ausbanc, que havien reclamat tres milions a dos bancs per retirar-se del procés contra la Infanta Cristina en el cas Nóos.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El conseller Josep Rull ha tornat aquest dilluns a Manresa, just quan fa una setmana del seu alliberament, com a protagonista de l'acte central de campanya de Junts per Catalunya al Bages.
I per primera vegada, des de feia molt de temps, ningú no li ha parlat de la C-55 ni de les deficitàries infraestructures que la comarca té amb la zona metropolitada.
Ni tan sols els alcaldes de Manresa, Valentí Junyent, o de Sant Vicenç de Castellet, Joan Torres, amb els qui compartia tribuna.
Avui no tocava.
En un to distès, després que els seus teloners fessin temps ja que arribava tard tot i venir des de Terrassa per l'autopista, el conseller ha explicat la seva estada a la presó durant 32 dies i l'intent "d'escarni" al que es van veure sotmesos els presos sobretot durant el trasllat al Tribunal Suprem per declarar per a la seva llibertat.
Rull s'ha mostrat agraït davant les mostres de suport que ha rebut durant tot aquest temps i ha assegurat que "no tenen prou barrots per empresonar tanta dignitat".
"Aquestes eleccions no son normals", ha assegurat, ja que a més dels consellers i activistes que hi ha a la presó o a l'exili, "nosaltres hem d'anar amb cura amb el què diem ja que tenim l'amenaça de tornar a ser tancats".
El conseller s'ha mostrat ferm en advertir que "som l'instrument dels independentistes, però també ho som dels demòcrates" i "no s'entendria enlloc que Carles Puigdemont no guanyés aquestes eleccions".
Ha tancat el seu parlament, citant a Maragall, "Catalunya és Catalunya perquè fa olor a ginesta, una olor que podem sentir els que hem nascut aquí, però també els que arriben d'altres punts del món".
Joan Torres fa de monologuista i Pilar Calvo gairebé no parla de futbol
Una de les grans descobertes retòriques de la nit, si més no davant del nombrós públic que ha fet petit l'auditori de la plana de l'Om i la sala annexa -i si n'hi hagués hagut alguna altra també-, ha estat l'alcalde de Sant Vicenç i candidat, Joan Torres.
Amb una desinvoltura extraordinària, el batlle ha exposat anècdotes, ha explicat experiències i ha alliçonat sobre com convèncer als indecisos, amb una facilitat de coaching expert, tot i advertir "que jo sóc més de parlar en proximitat".
Després dels parlaments de Junyent, Bonvehí i Calvo, Torres ha fet de pont entre la part primera de l'acte i el parlament del conseller Rull i d'Elsa Artadi.
Dirigint-se a Bonvehí li ha recordat que "em vas dir que jo era una aposta arriscada, i ara t'ho demostro", fent broma sobre la durada de la seva intervenció.
Una altra de les que s'ha vist fora del seu àmbit habitual ha estat la periodista esportiva, i tamé candidata de Junts per Catalunya, Pilar Calvo.
Lluny del seu debat habitual, però aprofitant les seves taules de retransmisions futboleres a peu dret davant la càmera per enamorar, targetes i ulleres en mà, reivindicant el castellanisme d'origen de gran part de l'electorat independentista.
De totes formes, com en la història de l'escorpi i la granota que han de creuar el riu, la periodista esportiva no se n'ha pogut estar de fer de periodista esportiva, i s'ha felicitat de la valentia de Guardiola amb el llaç groc: "igual que Mourinyo va ficar el dit a l'ull de Vilanova, aquesta setmana l'entrenador portuguès a tornat a fer servir el dir per assenyalar el llaç greoc a la solapa de Guardiola".
I ha conclòs que "el karma se li ha tornat en contra i el City de Guardiola ha guanyat al seu United".
I com diu el santpedorenc "si ara la UEFA em vol sancionar, que em sancionin".
L'acte s'ha tancat amb una gravació del president Puigdemont reivindicant "la manera de fer" dels catalans com una nova "manera de fer política".

Response: El conseller Rull ha participat en un acte electoral de Junts per Catalunya a Manresa, una setmana després de la seva sortida de la presó. Ha explicat la seva experiència i ha advertit que no s'entendria que Puigdemont no guanyés les eleccions. L'acte s'ha tancat amb una gravació de Puigdemont que reivindica una nova "manera de fer política".


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La presidenta del Col·legi de Metges de València, Mercedes Hurtado, ha deixat clar que “sanitàriament, hi hauria d’haver un confinament total” al País Valencià.
A parer seu, la situació de la pandèmia del coronavirus “clama al cel” i hi haurà “un autèntic creixement al gener” després de les festes i reunions familiars.
Mercedes Hurtado ho ha dit en una entrevista a la Cadena Ser l’endemà que el País Valencià hagi registrat 3.590 nous positius de coronavirus, la xifra més elevada de la pandèmia, i 60 morts, el segon nombre més alt de morts.
La presidenta del Col·legi de Metges ha avisat que els professionals sanitaris estan “preocupats i saturats” perquè els hospitals i les UCI “tornen a estar plens” i sembla que després de les festes nadalenques i la Nit de cap d’any continuaran creixent els contagis.
“Si no es complixen les normes i la gent celebra alegrement Nadal com un altre qualsevol, passarà factura al gener”, ha alertat.
Tant el Col·legi de Metges com les institucions “no han parat d’apel·lar a la responsabilitat”, ha dit, però “hi ha una part de la població que ho espatlla tot”.
En aquest context, ha dit: “Si apel·lant a la responsabilitat no fan cas, ens tocarà tornar a un confinament per culpa d’aquests grups de població que no complixen”.
Així, s’ha mostrat “d’acord” amb el president del Col·legi de Metges de Barcelona, Jaume Padrós, que va dir que “sanitàriament hauria d’haver-hi un confinament total”.
“Després està la part econòmica, però és que hi ha vides en joc“, ha assenyalat Hurtado, que no ha volgut “ficar-se en el tema econòmic”.
“Ens hem acostumat a sentir centenars de morts per dia, alguna cosa cal fer”, ha insistit, i ha demanat “quant val la vida de les persones”.
Segons que ha dit, el que es veu ara són els efectes del pont de la Puríssima, a principis de desembre, i “això de Nadal començarem a veure-ho la setmana que ve i la primera quinzena de gener”.
Hurtado ha insistit que “no s’estan complint les normes” i ha posat d’exemple una situació comú als restaurants: “La gent parlant alegrement i el cambrer s’acosta amb màscara, el cambrer que és personal de risc i pot ser un vector que el transmeta també, i la gent a viva veu amb la màscara baixada”.
“Hauria de complir-se tot rigorosament, baixar-se la màscara estrictament per a menjar”, ha insistit.
També ha parlat dels contagis entre el personal sanitari: “Si el que ha de cuidar no hi és perquè s’ha contagiat, i si ja partim que no hi ha metges suficients i els que queden es contagien, qui cuidarà?
Qui cuida al cuidador?”.
Hurtado ha dit que si creixen els contagis és perquè “no es complixen les normes” i “el país no està tancat” com altres països veïns.
“L’única manera de detenir-ho és amb la vacuna, però de la vacuna trigarem a veure’n els resultats”, ha apuntat.
“Si volem salvar el Nadal de l’any que ve, cal cuidar aquest Nadal”.
En aquest sentit, preguntada per si el Col·legi de Metges ha transmès aquests advertiments a les autoritats, ha afirmat que “estan al corrent de tot”.
També s’ha pronunciat sobre les últimes dades de l’evolució de la pandèmia el Col·legi de Metges de Castelló.
En un comunicat, ha fet “una crida a la prudència dels ciutadans, que han de redoblar les mesures de prevenció recomanades per les autoritats sanitàries, evitar les concentracions i reduir al mínim les reunions familiars en les festes de cap d’any”.
“Mesures que són la millor vacuna per a evitar el risc de contreure la covid-19”, ha subratllat.
L’òrgan ha apel·lat “al màxim rigor col·lectiu per a afrontar l’arribada d’una possible tercera ona del coronavirus”.
Igualment, s’ha referit a l'”optimisme” que ha despertat la vaccinació per a recordar que “encara falten mesos per a aconseguir percentatges de vacunació importants que augmenten la immunitat de grup”.

Response: La presidenta del Col·legi de Metges de València ha afirmat que hi hauria d'haver un confinament total al País Valencià. El país ha registrat la xifra més alta de la pandèmia. Hurtado ha alertat que hi haurà un autèntic creixement en els contagis després de les festes i reunions familiars, i ha cridat a la responsabilitat de la població.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
François Hollande (PS), en un míting a Rennes, aquest dimecres.
El candidat socialista a la presidència de la República francesa, François Hollande, s'ha compromès per partida doble a ratificar la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries , que per primer cop donaria una mínima cobertura legal al català a la Catalunya Nord, així com a l'occità, el bretó, el cors i el basc.
Dimecres s'hi va comprometre en un míting a la ciutat bretona de Rennes, per bé que també ho havia fet a principi de març a Dijon.
Conjuntament amb Hollande, el candidat del MoDem, François Bayrou, i la d'Europe Ecologie-Els Verds, Eva Joly, també s'han mostrat partidaris de reconèixer legalment les altres llengües que es parlen a França.
Per Hollande, la "República indivisible és orgullosa de la seva llengua, la llengua francesa!
Quina llengua és bella!
La llengua de la diversitat, la llengua de l'excepció, la llengua de la cultura.
Llengua que s'ofereix als altres.
I perquè tenim por de res per a la llengua francesa, ratificarem també la carta de les llengües regionals, perquè és també una demanda que ens han fet i que és legítima", va assegurar al míting de Dijon.
Aquesta setmana, a la bretona Rennes, ha concretat : "La República no ha de témer res i, per tant, promouré una revisió constitucional que permetrà ratificar, finalment, la carta de les llengues regionals, perquè aquestes llengües -sense que aquestes amenacin la llengua oficial, la llengua més bella que hi ha, la llengua francesa- puguin ser difoses i ensenyades.
Heus ací, amics meus, el que proposo.
Heus ací la meva coherència."
La Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries és un tractat europeu adoptat a Estrasburg el 5 de novembre de 1992 sota els auspicis del Consell d'Europa per protegir les llengües sense Estat del continent.
França i Itàlia l'han signat, però no l'han pas ratificat.
D'altres països, com Portugal, Irlanda o Grècia, no l'han ni signat.
Si la República francesa l'acabés ratificant, hauria de reconèixer el català, l'occità, el bretó i la resta de llengües minoritzades com a part de la "riquesa cultural" del país, n'hauria de fomentar el coneixement i hauria de facilitar que s'ensenyessin a les escoles, entre d'altres compromisos.
El suport de Bayrou i Joly
Comparteixen una actitud favorable a les llengües minoritzades el centrista François Bayrou i la verda Eva Joly.
De fet, convidada a la universitat d'estiu de la federació de partits Regions i Pobles Solidaris (R&PS), Joly ja va mostrar les seves cartes l'any passat , quan es va mostrar partidària que el País Basc i Còrsega es dotessin d'un Estatut d'autonomia, que la Bretanya i Normandia es poguessin reunificar i que la República francesa ratifiqués la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries.
Bayrou, occitanoparlant, va participar a principi de març en un míting a Tolosa on, utilitzant l'occità, va demostrar que s'estima i promou les llengües de la República i que s'oposa als candidats jacobins que tan sols valoren el francès.
Sarkozy i els extrems, contraris
Enfront a aquestes postures, l'actual president i candidat a la reelecció, Nicolas Sarkozy, no ha dubtat en proclamar obertament que s'oposa a fer cap concessió a les llengües minoritzades.
En un míting a Marsella, al febrer, va assegurar: "Quan hom s'estima França, no es proposa pas de ratificar la Carta de les Llengües Regionals o Minoritàries, que no pretén fer viure les llengües regionals, en les quals jo crec, sinó reconèixer drets lingüístics a totes les minories i col·locar-los sota el control d'un jutge del Tribunal Europeu, que jutjarà sense tenir en compte la nostra història nacional i la nostra tradició republicana."
Coincideix amb Sarkozy el candidat del Front d'Esquerres Jean-Luc Mélenchon, que es proclama "orgullós de ser jacobí" i que, el 2001, no tenia cap problema en afirmar que si s'organitzava l'escolaritat d'un nen en una llengua que no parlen tots els habitants del país s'entrava en una dimensió "psicològica espantosa.
Convertiríem l'escolaritat en una pràctica sectària i no pas en una pràctica educativa".
Malgrat tot, darrerament ha admès tímidament la possibilitat d'impulsar-ne l'aprenentatge a l'escola.
La candidata del xenòfob Front Nacional, Marine Le Pen, també s'hi oposa amb l'argument que "el bilingüisme regional a les províncies justificarà demà la senyalització en àrab".
La web LanguesRegionales.org recull totes les cites dels candidats referents a les llengües, classificades per declaracions desfavorables, neutres i favorables.

Response: Hollande es compromet a ratificar la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries, que donaria una mínima cobertura legal al català a la Catalunya del Nord, així com a altres llengües. Altres candidats, com Bayrou i Joly, també donen suport a les llengües minoritzades. En canvi, l'actual president i candidat a la reelecció, Sarkozy, s'oposa a fer cap concessió.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Centenars de metges han tallat aquest dilluns la Gran Via i han ocupat el vestíbul de la seu de l'Institut Català de la Salut a Barcelona.
Metges de Catalunya ha assegurat que el seguiment de la vaga que ha començat aquest dilluns és pràcticament del 100%.
Apunta també que gent d'arreu de Catalunya ha vingut a Barcelona per manifestar-se davant de la seu de l'ICS.
Entre els lemes que han cridat hi ha 'Volem més temps per als nostres pacients', 'Vaga, vaga, vaga, la Primària ja no 'traga'', 'Menys discursos i més recursos' o 'Argimon enganya a tot el món', en referència al president de l'ICS.
Precisament, el sindicat és pessimista amb la reunió de negociació d'aquesta tarda perquè Argimon ja ha descartat limitar a 28 el nombre de visites per metge, tal com demanen els convocants.
A partir de les 11 del matí, els metges s'han anat concentrant davant les portes de l'ICS, a la confluència entre la Gran Via i el carrer Balmes de Barcelona, on s'ha llegit un manifest on principalment es demana més recursos per l'atenció primària que permeti una millor atenció als pacients.
En declaracions als mitjans, el president de la secció de primària del sindicat Metges de Catalunya, Javier Ofarril, ha assegurat que els metges ''no podem esperar més'' i que la situació actual suposa ''posar en risc la població''.
''La sanitat privada està malalta'' ha conclòs, Ofarril, que ha recordat que durant els darrers anys han fet ''l'impossible'' i per tant, assumeix que en aquests moments la solució ''està en mans de l'ICS''.
Amb el lema general de 'Atenció Primària, digna i respectada', els convocants han cridat consignes a favor d'una millora de les condicions de treball com ara ''Vull qualitat i no precarietat'', o ''La pressió assistencial ens fa mal''.
Els metges en vaga, amb qui també han coincidit facultatius de la sanitat concertada que també han secundat l'aturada convocada per alguns sindicats, han criticat que no hi ha temps per atendre als pacients i que els usuaris poden haver d'esperar entre tres i quatre setmanes per tenir hora amb el seu metge de capçalera.
Ofarril també ha denunciat que es puguin arribar a concertar fins a sis visites a la vegada, i per això ha qualificat de ''just i necessari'', les demandes del col·lectiu.
Precisament el nombre de visites diàries és un dels esculls de la negociació que s'està duent a terme aquests dies i després que aquest dilluns al matí, del director de l'ICS, Josep Maria Argimon, ho hagi descartat, Metges de Catalunya encara ''amb pessimisme'' la reunió d'aquesta tarda al Departament de Treball.
En aquest sentit, Carolina Roser, membre del comitè de vaga, ha criticat que l'ICS pugui acceptar donar 12 minuts per cada visita però en canvi no vulgui limitar el nombre de visites diàries.
Roser recorda que els metges tenen 6 hores d'assistència i per tant, els 12 minuts s'han de dividir i ''no hi caben infinites visites''.
''No acaben d'entendre i no ho volen acceptar'', ha dit Roser.
Per aquesta metgessa de família, el suport del col·lectiu ha estat ''històric'' perquè a la mobilització s'hi ha sumat companys de tot el territori Roser ha xifrat en ''pràcticament el 100%'' el seguiment de l'aturada dels facultatiu de primària i ha destacat que ''no havia passat mai'' per la qual cosa, confia que l'ICS es decideixi a donar als metges ''el temps suficient per a la qualitat i seguretat dels nostres pacients, i per no emmalaltir nosaltres''.
La concentració ha tingut un caire molt reivindicatiu, i els metges han fet sentir la seva indignació amb una sorollosa protesta també dins la seu de l'ICS.
De fet, el col·lectiu ha entrat de manera espontània al vestíbul de la institució per traslladar encara més a prop dels directius la seva protesta.
Després de vint minuts, els metges han decidit sortir de l'edifici i en manifestació s'han començat a desplaçar fins a la seu de la Unió Catalana d'Hospitals, al carrer València, on hi ha convocada la concentració del personal de la sanitat concertada que també han estat cridats a la vaga per part del sindicat Metges de Catalunya, que no va signar el conveni del SISCAT.

Response: Els metges catalans es manifesten a Barcelona per demanar més recursos per a l'atenció primària i una millor atenció als pacients. Els metges es queixen de la falta de temps per atendre els pacients i que els usuaris hagin d'esperar entre tres i quatre setmanes per concertar una cita amb el seu metge de capçalera.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El judici contra en Guillem, l'icònic noi de la dessuadora taronja que va ser arrestat per la policia espanyola durant les protestes de la sentència a la Via Laietana, ha quedat vist per a sentència.
Ell i la resta de menors encausats han negat els fets i han assegurat que en cap moment van llançar objectes contra la línia policial que encerclava la prefectura el 18 d'octubre de 2019.
La Fiscalia, després de la pràctica de la prova testifical, ha decidit elevar a definitives les acusacions de desordres públics i d'atemptat contra l'autoritat.
Els quatre joves, menors d'edat en el moment de la detenció, han reiterat que l'ambient previ a la seva detenció era "pacífica i juvenil".
Tres d'ells van ser detinguts a l'interior d'un bar enfront de la façana de la Prefectura de Policia i han relatat que no es coneixen entre ells.
A més a més, han aprofitat l'ocasió per denunciar que van patir cops, vexacions i burles per part dels agents de la policia espanyola tant durant l'acte de la detenció en sí com posteriorment a l'interior de la comissaria.
Els advocats dels menors han afirmat davant del jutge que les declaracions dels sis agents del cos de la policia espanyola que han participat al judici són "contradictòries" i "incoherents" entre elles.
Han insistit, en aquest sentit, que no s'ha presentat cap tipus de prova incriminadora que pugui relacionar les acusacions amb els encausats.
Per aquest motiu, han demanat una sentència absolutòria i han rebutjat l'actuació "absolutament desproporcionada" dels agents.
La Fiscalia considera provada la participació dels joves a la protesta, d'acord amb els testimonis policials que han comparegut davant del jutge.
Els policies han dit que no van fer cap detenció sense estar segurs que es tractava dels autors dels fets.
Tornen les "mirades d'odi"
En total, sis agents de la Unitat d'Intervenció Policial (UIP) que custodiaven aquell dia la Prefectura Superior de Policia han prestat declaració.
Alguns d'ells relaten que els objectes, llençats amb una "violència inusitada" a menys de cinc metres de distància, eren extrets d'unes motxilles "fosques" que duien diferents grups d'entre la massa de manifestants congregada o que duien directament a les mans.
Entre els objectes llençats afirmen que hi va haver ous, pintura, ampolles de vidre, pedres, llambordes, barres de ferro, boles metàl·liques i, fins i tot, "àcid".
En concret, el cap de la UIP de Barcelona ha declarat que es van veure immersos sota una "força inusual de molta virulència" que no havia vist en tota la seva carrera professional acompanyada de "mirades d'odi" per part dels milers de manifestants que protestaven a Via Laietana.
Els agents citats també han afirmat no haver utilitzat les seves defenses durant aquella actuació i que no es va produir cap tipus d'incidència durant les detencions.
Un altre dels punts controvertits ha estat l'exposició de la situació prèvia la detenció.
Part dels agents han declarat que, en un moment donat, els manifestants van decidir retirar-se cap a plaça d'Urquinaona sense cap motiu aparent i va ser aleshores quan van aprofitar per reprendre posicions superant la triple tanca que protegia l'edifici policial dels manifestants que havien estat llençant objectes contundents i perillosos que "podrien provocar multitud de lesionats" i efectuar les detencions sense cap mena d'ordre prèvia.
Per altra banda, uns altres han dit que el motiu pel qual els manifestants es van replegar va ser perquè pujava un altre operatiu policial des de costat mar i en aquell moment van apostar per embolsar a un grup de protestants.
Suport independentista
Prop d'una vintena de persones s'han aplegat davant dels tribunals de la Ciutat de la Justícia de Barcelona per mostrar el seu suport a en Guillem i als altres tres menors encausats detinguts durant les protestes de la sentència del Tribunal Suprem de l'octubre del 2019.
Entre aquests, l'europdiputada Diana Riba i regidors d'ERC de l'Ajuntament de Sant Cugat.
El col·lectiu assegura que tots ells seran jutjats per exercir el seu dret a protesta i manifestació.
"La violència policial, les negligències judicials, la vulneració constant dels drets i llibertats de la gent, no són cap novetat, són pràctiques que només busquen erradicar les mobilitzacions populars a base d'infondre por", denuncien.
El jove santcugatenc fa uns mesos va denunciar que durant les 24 hores de la seva detenció va ser "reiteradament maltractat i humiliat" pels agents de la policia espanyola.
De la mà d'Alerta Solidària, el menor va presentar una querella per maltractaments que va acabar sent arxivada per un jutjat de Barcelona.
Una decisió que la seva advocada, Norma Pedemonte, ja ha anunciat que recorreran.

Response: El judici contra Guillem ha acabat i s'espera la sentència. Els menors encausats han negat haver llançat objectes contra la línia policial que envoltava la prefectura. Els seus advocats han argumentat que les declaracions dels agents de policia han estat contradictòries i incoherents. La Fiscalia, basant-se en els testimonis policials, considera que la seva participació en la protesta està provada.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Podem ha demanat a l'Audiència de Madrid que acordi la nul·litat de les actuacions de la causa oberta al jutjat d'instrucció 42 sobre el presumpte finançament irregular del partit o que, subsidiàriament, l'arxivi.
En un recurs de 26 pàgines, Podem sosté que la instrucció té "greus irregularitats" que la converteixen en una "investigació prospectiva o causa general".
Segons el partit lila els fets denunciats pel seu exadvocat, José Manuel Calvente, no tenen "cap suport indiciari ni tenen la rellevància penal suficient" com perquè s'iniciï una instrucció.
"Els fets denunciats estan en la seva pràctica totalitat basats en meres apreciacions subjectives del denunciant" així com en "sospites sobre una possible il·licitud penal", diuen.
La defensa de Podem critica que el magistrat instructor, Juan José Escalonilla, "fa seves en la seva integritat" les afirmacions del denunciant "sense sotmetre-les a un mínim judici de ponderació o anàlisi objectiu per verificar si ens trobem davant veritables fets punibles".
Entre les proves aportades per Calvente, hi ha converses de Telegram que, segons Podem, obvien paràgrafs i respostes dels interlocutors mentre que només selecciona les parts "que millor encaixen en el seu quadre incriminatori".
Pel fet que la investigació s'inicia per "simples sospites sense base probatòria", Podem creu que ja s'hauria d'haver arxivat.
"El jutge d'instrucció ha decidit seguir donant curs a la instrucció i ho ha fet en termes desproporcionats, vagues i imprecisos", diu el recurs al qual ha tingut accés l'ACN.
A més, el partit creu que les diligències sol·licitades per Escalonilla -com el requeriment de despeses o nòmines de dos treballadors o el requeriment d'informació al Registre Mercantil sobre les societats que tinguin com a administrador al fundador de Podem Juan Carlos Monedero- tenen "manca de motivació específica i individualitzada" i deixa els investigats en una situació "absolutament desconcertant".
Pel que fa als arguments per demanar la nul·litat de les actuacions, d'una banda, Podem denuncia que manquen gairebé dues hores i mitja de la declaració que va fer el 29 de juliol el seu exadvocat.
El partit liderat per Pablo Iglesias al·lega que hi ha una "evident indefensió" pel fet de disposar únicament "d'un extracte parcial" de la declaració -els primers 40 minuts d'una declaració de tres hores- i, per tant, això afecta el dret a la defensa.
D'altra banda, Podem també argumenta que la informació i documentació aportada pel denunciant es va obtenir de forma il·lícita.
"La documentació aportada afecta al deure de confidencialitat en l'exercici de les seves funcions", al·leguen, ja que Calvente les va obtenir en el marc d'una "fraudulenta investigació secreta" durant l'exercici de les seves funcions a Podem.
"En totes elles li era d'aplicació el deure de sigil i confidencialitat", afirmen.
També denuncien vulneració de la intimitat pel fet que dona dades reservades de caràcter personal com liquidacions de despeses, nòmines o esborranys de contractes.
Contenen noms complets, DNI, domicilis, números de compte o d'afiliació a la Seguretat Social.
"La documentació aportada inicia un procés penal en el qual el jutge d'instrucció assumeix en la seva integritat el relat dels fets, irrellevants des del punt de vista penal, però intencionadament seleccionat per presentar-lo com un conjunt de sospites sense fonament incriminatori", afirmen.
Segons consta al recurs, el jutge va acordar iniciar diligències en una interlocutòria del 16 de juliol després de la denúncia de Calvente presentada a finals de desembre del 2019; el magistrat va acordar la personació de Podem en la causa amb la qualitat d'investigada el 25, per iniciativa del partit; va acceptar Vox com a acusació popular el 29 i acorda la pràctica de diligències en interlocutòries del 30 i 31 de juliol, entre les quals la declaració del secretari de Comunicació, la gerent i el tresorer del partit.
Podem també ha presentat un altre recurs demanant la nul·litat al jutjat d'instrucció 42.
En aquest segon recurs, eleva la qüestió a l'Audiència de Madrid amb una argumentació més àmplia.

Response: Arran de la causa oberta sobre el presumpte finançament irregular de la formació, Podem ha demanat a l'Audiència Nacional de Madrid que l'anul·li o l'arxivi. Aquest procés es va iniciar quan l'exadvocat del partit, José Manuel Calvente, va aportar informació sobre els fets pels quals s'acusa la formació. A més, el partit argumenta que la documentació es va obtenir il·lícitament.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Arcadi Oliveres (Barcelona, 1945) ha cedit el seu fons documental personal a l’Arxiu Nacional de Catalunya, format per vint-i-sis caixes i que conté documentació de diverses entitats pioneres en el foment de la pau, l’antimilitarisme i la justícia social.
Dividit en quatre grans eixos d’activitat, l’arxiu conté documentació vinculada a l’entitat ‘Pax Christi’, de l’Institut Víctor Seix de Polemologia, Justícia i Pau i la Universitat Internacional Catalana de la Pau.
Fins ara, la documentació s’havia conservat al seu domicili familiar, al nucli de Mira-sol a Sant Cugat del Vallès, on de fet ha viscut al llarg dels darrers quaranta anys.
Arcadi Oliveres: “El capitalisme ha de desaparèixer!
No accepto matisacions en aquest sentit”
Professionalment, després d’uns primers anys dedicat a l’empresa familiar, l’any 1980 va iniciar la seva tasca docent a la Facultat d’Econòmiques de la Universitat Autònoma de Barcelona (que va exercir fins el 2016), feina que va combinar amb la docència de diversos cursos d’economia crítica i valors en la pau.
Oliveres va encarregar el 2010 l’ordenació d’una petita part inicial del seu arxiu, els treballs de la qual van donar com a resultat cinquanta carpetes amb documents endreçats.
Plenament conscient del valor del fons documental produït i aplegat, i amb la intenció de poder-lo cedir el més aviat possible a un arxiu públic, va ser ja a la tardor de l’any 2019, quan va encomanar a un professional de confiança, en Jordi Algué, l’inici d’una tria i un primer tractament arxivístic més global, que permetés una ordenació i classificació bàsica.
Gaudint de la possibilitat d’intercanviar impressions amb el productor del fons i d’obtenir de primera mà un coneixement biogràfic detallat de la seva activitat al llarg de tants anys, es va iniciar aleshores l’avaluació de la documentació i l’agrupació de la documentació triada a través d’un quadre de classificació específic, amb subfons relatius a la seva activitat dins les entitats, una feina que la crisi va aturar.
Han rebut el primer tractament, aproximadament, un 60% del conjunt de la documentació del fons, que és la que ha estat objecte d’ingrés a l’Arxiu Nacional.
El fons inclou programes d’actes amb la participació com a divulgador i activista del productor organitzats per diverses entitats entre 1986 i 2009 (fulletons, impressions en color, cartells, dotze carpetes); correus electrònics impresos intercanviats amb entitats de l’àmbit social els anys 2008-2009 (quatre carpetes); articles aplegats (onze carpetes) i reculls de premsa de temàtica social (2001-2009, vint-i-tres carpetes).
En segon terme, relatius a la intervenció duta a terme entre els anys 2019 i 2020, el fons inclou documentació de l’activitat docent a la UAB, no reglada i a la Universitat Internacional Catalana de la Pau (dues caixes); de l’Institut Seix de Polemologia, relacions internacionals i les Festes de Pau i Treva (1976) (una caixa); documents textuals i gràfics singulars relatius al moviment estudiantil (Oliveres és sotmès a judici el juliol de 1968 acusat de formar del Sindicat Democràtic d’Estudiants), de ‘Pax Christi’ (en part, deteriorada) i el Memorial Joan XXIII (dues caixes); de la candidatura de Lluís Maria Xirinacs al Premi Nobel, de ‘Pax Christi Internacional’ (1975-1978), el Congrés de Montserrat i la Marxa per la Llibertat (1976) (dues caixes); de relacions internacionals, Justícia i Pau (en especial, les seves campanyes d’ajuda al desenvolupament i antimilitaristes), el Fòrum Social Mundial, les Jornades d’Economia, esmenes al pressupostos generals de l’estat espanyol, el Centro de Investigación para la Paz (Madrid), desarmament, l’Observatori del Deute i articles dels anys 1982-1983 i 1994-1995 (quatre caixes); relativa a congressos, cursos i conferències dels anys 1985, 1991-1992 i 1994-1999; d’Escoltes Catalans, formació escolar dels fills, campanyes de desarmament i contra les mines i el comerç d’armes al món i a Espanya (1996-1997) (dues caixes).
L’Arxiu Nacional espera aplegar la resta de la documentació del fons properament i posar-la a l’abast de tothom.

Response: Arcadi Oliveres ha donat 26 caixes de documentació a l'Arxiu Nacional de Catalunya. Aquest fons inclou materials relacionats amb la pau, l'antimilitarisme i la justícia social, com ara fulletons, cartells, correus electrònics impresos, articles i reculls de premsa. Oliveres va encarregar l'ordenació d'una part del fons el 2010. A més, ha manifestat la seva postura en contra del capitalisme.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El Departament de Cultura, l’Smithsonian Folklife Festival i la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya (CCCC) consensuaran aquest mes de maig el criteri per escollir la colla castellera que actuarà a la 50a edició del certamen de Washington, en què Catalunya serà el país convidat.
L’esdeveniment, que se celebra anualment a la capital nord-americana, tindrà lloc entre finals de juny i principis de juliol de l’any que ve i es preveu que els castells hi tinguin un paper rellevant.
Davant d’això, la Generalitat ja ha rebut nombroses peticions de colles castelleres interessades en actuar-hi.
Fins ara, s’han postulat la Joves dels Xiquets de Valls, la Jove Xiquets de Tarragona, Castellers de Vilafranca i Capgrossos de Mataró.
Segons ha pogut saber l’ACN, no es descarta cap opció.
Fins i tot, hi ha la possibilitat d’enviar-hi una delegació formada per diverses colles.
La Joves de Valls s’ha avançat a marcar perfil per convertir-se en la colla que representi el món casteller a l’Smithsonian Folklife Festival, considerat un dels grans aparadors mundials de la cultura popular i tradicional.
La colla s’ha reunit recentment amb l’alcalde de la capital de l’Alt Camp, Albert Batet, per demanar-li suport institucional a l’hora de defensar la seva candidatura i li ha lliurat una carta fent la petició formal.
Els vermells consideren que és ‘essencial’ que sigui una colla vallenca la que viatgi a Washington, i s’erigeixen com a la millor opció perquè la Colla Vella ja ha viatjat a altres continents, mentre ells no ho han fet mai.
Al mateix temps, senyalen que són d’única colla del cartell tradicional de Sant Fèlix que tampoc ha tingut l’oportunitat de viatjar amb les institucions a actes internacionals.
Fins ara, la resta de colles de la primera línia del món casteller han fet diversos viatges a actes oficials de la Generalitat fora de Catalunya.
És el cas dels Minyons de Terrassa, que a finals del 2016 van anar a Singapur.
També han tingut aquesta oportunitat els Castellers de Vilafranca i la Jove de Tarragona, a l’Expo de Milà el 2015, i la Vella dels Xiquets de Valls, que el 2010 va anar a l’Expo universal de Shangai, a la Xina.
Per aquests motius, la Joves Xiquets de Valls conclou que ‘és de justícia rebre aquesta vegada el suport de l’Ajuntament’, i ha creat un eslògan per defensar la seva candidatura: ‘Washington 2018, ens toca!’.
Mentrestant, la Vella de Valls és manté al marge d’aquesta qüestió.
Consultats per l’ACN, han declinat fer cap comentari respecte la candidatura de la colla veïna ni de les opcions de presentar-se ells per ser escollits per anar a l’Smithsonian Folklife Festival.
Tarragona, Vilafranca i Mataró també es postulen
Des de la Colla Jove Xiquets de Tarragona afirmen que estarien disposats a representar el món casteller a Washington l’any vinent, però admeten que no han començat a treballar en l’assumpte.
Un portaveu de la colla ha reivindicat que, “per nivell”, l’entitat seria mereixedora d’aquest reconeixement.
Tot i això, la Jove es manté a l’expectativa de conèixer quines serien les condicions econòmiques del viatge per decidir si s’acaba postulant o no.
Els Castellers de Vilafranca també s’han mostrat interessats en fer aquest viatge l’estiu del 2018.
Joan Badell, president de la colla, ha explicat que l’entitat ‘està treballant’ per presentar una candidatura a la Generalitat amb suficients fonaments que els garanteixin ser els escollits.
‘Primer ens hem de preparar cap endins per poder anar enfora a fer la petició formal’, ha apuntat Badell, que s’ha mostrat hermètic a l’hora de donar més detalls sobre aquesta qüestió.
Per la seva part, els Capgrossos de Mataró estan esperançats en convertir-se en la colla ambaixadora dels castells al Smithsonian Folklive Festival.
Un dels principals motius que els encoratja és el fet que fa tres anys havien d’acompanyar la Generalitat en un viatge institucional a Itàlia, però la cita es va suspendre.
‘El govern es va comprometre a tenir-nos en compte de cara a properes ocasions’, ha explicat el president dels Capgrossos, Xavier Castellví.
Fa mesos, la colla ja va tractar aquest assumpte amb el regidor de Cultura de Mataró per assegurar-se el suport del govern municipal.
Al mateix temps, Castellví ha subratllat que poder fer un viatge d’aquesta magnitud seria una gran empenta per l’entitat: ‘Aquestes oportunitats ajuden al dinamisme intern perquè la gent agafa molt més compromís als assajos i, com a colla, et posen a l’aparador mundial’.
Finalment, qui no ha adoptat una posició al respecte, són els Minyons de Terrassa.
Un portaveu de la colla egarenca ha assegurat que l’assistència al festival nord americà és una qüestió que ‘no s’ha parlat’, i de la qual preveuen debatre’n properament arran del posicionament públic que han fet les altres grans colles del panorama casteller.

Response: El Departament de Cultura, l’Smithsonian Folklife Festival i la Coordinadora de Colles Castelleres de Catalunya (CCCC) escolliran la colla castellera que actuarà a la 50a edició del certamen de Washington, on Catalunya serà el país convidat. Joves Xiquets de Valls ha demanat el suport institucional, perquè consideren que és "essencial" que sigui una colla vallenca qui viatgi a Washington.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
S’acosta Cap d’Any i, novament, hi ha previstes diverses mesures per a mitigar l’impacte que puguin tenir les celebracions en plena sisena onada de la covid-19.
A continuació, us expliquem què es podrà fer i què no durant la nit de Cap d’Any als Països Catalans.
Quins són els municipis en què hi ha confinament nocturn per Nadal?
A més, també es manté el límit de deu persones en trobades socials, amb l’excepció dels convivents, i el tancament dels locals d‘oci nocturn, com les discoteques i els bars musicals.
Per altra banda, el Procicat ha dictaminat que només es pot omplir el 50% de la capacitat interior dels establiments de restauració.
I en les cerimònies religioses, la capacitat s’ha fixat en un 70%.
Quines són les mesures contra la covid-19 a Catalunya?
A més, caldrà presentar el certificat covid, com ja cal ara, per accedir a l’interior de bars i restaurants, a residències i a concerts.
Quin certificat autoresponsable de desplaçament nocturn necessitem aquest Nadal?
A Andorra, les trobades socials dins les cases poden reunir, a tot estirar, deu persones que s’hagin fet una prova d’antígens durant les dotze hores anteriors.
Per això, durant les festes de Nadal, el govern ha donat dos tests gratuïts a tots els més grans de sis anys.
Andorra endureix les restriccions per Nadal: limita les reunions a un màxim de deu persones
Quant als establiments de restauració, serà imprescindible que els més grans de sis anys presentin el certificat covid i una prova d’antígens negativa.
També s’estableix un màxim de deu persones per taula.
No s’hi podrà ballar ni fer cap altra activitat que faciliti la interacció amb altres persones fora dels membres de la taula.
A més, els establiments hauran de tancar a les tres de la matinada.
La fiabilitat de les proves d’antígens canvia en els vaccinats?
Malgrat el risc alt de rebrot, les Illes no han establert mesures especials contra la covid per a la nit de Cap d’Any.
Així doncs, el certificat covid es manté com la principal restricció, i serà obligatori per a accedir a restaurants, bars i cafeteries i en l’oci nocturn.
També s’haurà de presentar en concerts, festivals i altres establiments culturals i esdeveniments amb motiu de festes populars.
El certificat també serà necessari per a accedir a establiments turístics d’ús compartit a Mallorca i Menorca.
Es podrà omplir el 100% de la cabuda en establiments de restauració, però la capacitat es limitarà al 80% en esdeveniments culturals i al 60% en locals d’oci nocturn.
On i quan cal mostrar el passaport covid?
Igual com les Illes, al País Valencià tampoc hi haurà mesures especials la nit de Cap d’Any.
El certificat covid torna a ser la principal eina per a frenar l’avenç de la pandèmia.
El certificat s’haurà de presentar per accedir a l’interior de bars i restaurants, en sales de joc i apostes, en locals d’oci nocturn, en celebracions i festivals de música, per entrar a les residències de gent gran i visitar malalts als hospitals i en llocs públics on hi hagi menjar i begudes, com els cinemes, circs i sales multifuncionals.
També caldrà presentar-lo en espais amb servei de restauració en allotjaments turístics.
Quant a l’hostaleria i la restauració, les taules podran agrupar deu persones a tot estirar, excepte en cas de convivents o diferents nuclis de famílies nombroses.
El Consell descarta d’imposar restriccions dures per aturar el repunt de contagis
A Catalunya Nord, el govern francès ha prohibit les reunions multitudinàries i ha limitat les celebracions a l’esfera privada.
També ha ordenat el tancament de les discoteques fins el 6 de gener i ha prohibit el ball en altres tipus d’establiments, com ara els bars.
Per altra banda, el certificat covid continuarà essent obligatori per a entrar en cafeteries, restaurants, centres comercials, hospitals, residències de gent gran i centres sanitaris, a més d’espais culturals i llocs on es facin espectacles.
També cal mostrar-lo per viatjar en transport públic en trajectes de llarga distància.
La màscara és obligatòria en espais interiors on no es demani el certificat covid.
Com obtenir el certificat covid?
Descarregueu-lo

Response: Amb motiu de Cap d'Any, les mesures restrictives pel coronavirus s'han endurit en molts llocs dels Països Catalans. El certificat covid continua sent obligatori per entrar a restaurants i sales de ball, entre altres establiments. Així mateix, s'ha mantingut el límit de deu persones en trobades socials, exceptuant convivents, per així evitar rebrots.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Si el ple municipal de Barcelona no aprova aquest divendres revocar la cessió de la capella de la Misericòrdia al Macba per permetre-hi la instal·lació del CAP Raval Nord, les mobilitzacions per exigir el trasllat de l'ambulatori a la capella s'estendran per tota la ciutat.
El suport als professionals i usuaris del CAP Raval Nord ja es va fer evident aquest dimecres amb una aturada de 10 minuts que van secundar molts treballadors de centres d'atenció primària de Barcelona i fins i tot va tenir el suport de la gerència territorial de l'Institut Català de la Salut.
"Si els partits voten que no al ple serà un frau i nosaltres ens mobilitzarem amb tot el sector de la primària de Barcelona", ha assegurat el membre de la plataforma, Iñaki Garcia, en una roda de premsa aquest dijous a la capella.
Amenacen amb accions legals
La infermera del CAP i ajunta a la direcció, Núria Villanueva, també ha intervingut a la roda de premsa per recordar la precarietat de l'edifici que actualment acull el CAP LLuís Sayé.
"No podem garantir-hi la seguretat i això afecta els drets dels pacients", ha valorat.
La infermera i membre de la plataforma Antònia Raya ha anunciat que si la votació del ple d'aquest divendres és negativa, els professionals del CAP iniciaran "accions legals" per denunciar els riscos que l'estat de l'edifici comporta per a pacients i treballadors.
Raya també ha defensat que la precarietat del CAP Raval Nord també la pateixen altres ambulatoris de Barcelona.
"L'atenció primària és la que rep menys recursos", ha recordat.
Precisament per aquest motiu la plataforma és optimista respecte de la possibilitat que treballadors de tots els CAP de Barcelona se sumin a futures mobilitzacions.
Garcia ha parlat del CAP Raval Nord com a "símbol".
"Com més triguin a instal·lar-lo a la Misericòrdia, més ens ajuden a organitzar-nos", ha afirmat.
Els partits mantenen el suspens
De cara a la votació d'aquest divendres, només és segur que Barcelona en Comú i la CUP votaran a favor de la revocació de la cessió de la capella al Macba.
A la votació inicial a la Comissió d'Economia del 19 de març, PDECat, Ciutadans, PSC i PP van votar en contra mentre que ERC va fer reserva de vot.
Un vot positiu d'ERC no garantiria la revocació si algun dels partits que va votar-hi en contra no canvia el seu sentit de vot, però la plataforma ha dirigit bona part de les seves reivindicacions durant aquesta setmana a ERC.
"Hi ha un conflicte en el si dels partits", ha assegurat Garcia.
Hi hagi conflicte o no, ERC ha canviat la seva postura envers el trasllat del CAP Raval Nord a la capella des de l'arribada de Gemma Sendra, exgerent del Macba, al grup municipal en substitució d'Alfred Bosch.
Des d'aquest moment els republicans han evitat posicionar-se a favor de la revocació de l'espai al Macba -tot i que és l'aposta del departament de Salut- i això ha generat resistències internes.
Aquest dijous, el diputat Ruben Wagensberg ha assistit a la roda de premsa feta a la capella per donar suport a les reivindicacions de la plataforma.
La mateixa Sendra, segons la plataforma, s'ha ofert a parlar amb els veïns i treballadors del CAP aquesta setmana.
"Ja no és hora de parlar; hi és des del gener i podria haver vingut abans", ha etzibat Villanueva.
Mobilització ascendent
Després que el 19 de març l'oposició rebutgés inicialment el trasllat del CAP a la capella, la plataforma ja ha intensificat les seves mobilitzacions però asseguren que encara aniran més enllà si la votació del ple d'aquest divendres no satisfà les seves demandes.
"El Macba i els partits no s'adonen què passarà si voten que no", ha dit Garcia.
Raya ha posat el focus en les 6.500 firmes de suport a la instal·lació de l'ambulatori a la Misericòrdia i ha demanat a l'Ajuntament que no les "menystingui".
"Que no ens donin lliçons de democràcia", ha afegit.
Aquesta tarda la plataforma continuarà amb la seva pressió als partits amb una manifestació que sortirà a les set des de la capella i acabarà a la plaça de Sant Jaume.

Response: Si el ple municipal de Barcelona no aprova revocar la cessió de la capella de la Misericòrdia al Macba, a fi d'instal·lar el CAP Raval Nord, hi haurà mobilitzacions per tota la ciutat. Només Barcelona en Comú i la CUP hi votaran a favor. La infermera del CAP LLuís Sayé ha destacat la precarietat de l'edifici actual.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Alfredo Pérez Rubalcaba, nou secretari general del PSOE Foto: ACN
Alfredo Pérez Rubalcaba ha apel·lat aquest diumenge a la unitat del partit en el seu discurs final del 38è Congrés, d'on en surt elegit secretari general dels socialistes espanyols amb només el 51% dels vots.
Per aquest motiu ha destacat que l'executiva hagi rebut el suport del 80% dels delegats.
"Són trenta punts més d'unitat", ha sentenciat entre aplaudiments abans de destacar que la nova Executiva és "representativa del conjunt dels militants socialistes espanyols".
Rubalcaba també ha demanat als seus que passin a l'ofensiva per "recuperar la confiança dels espanyols", i que facin possible que el PSOE continuï essent un partit "amb grandesa" que pensa "en els interessos d'Espanya i dels espanyols".
Alfredo Pérez Rubalcaba ha tancat aquest 38è Congrés Federal del PSOE després d'una llarga nit de negociacions per conformar la nova Executiva del partit.
La composició final, on ha premiat els barons que li han donat suport en tots aquests mesos de lluita a contra-corrent, no ha agradat a l'entorn de Carme Chacón, que l'ha acusat de no haver articulat una direcció "integradora" que plasmi l'equilibri de forces que van demostrar les urnes.
Quan s'ha sotmès al criteri dels delegats, la nova executiva ha rebut el suport del 80% dels representants, fet que implica que hi ha hagut un 20% de càstig.
Amb tot, el nou líder del PSOE ha volgut destacar que en aquestes 24 hores el seu suport ha pasat del 51% al 80%.
El PSOE, ha dit, surt d'aquest Congrés "més fort" fet que li permetrà fer una oposició "més útil per als ciutadans del país davant la crisi i la pèrdua de la feina".
És una oposició, ha dit, "capaç de pactar, discrepar i confrontar", segons la circumstància.
Demana al partit que passi a l'ofensiva
El secretari general dels socialistes espanyols també ha volgut fer una crida al partit perquè faci dilluns mateix "un canvi d'òptica".
"Després de la reflexió sobre els motius pels que els ciutadans ens van deixar de votar a les últimes eleccions, i ara toca reflexionar sobre les raons que oferirem perquè ens tornin a votar" i per "recuperar la confiança dels espanyols", ha sentenciat.
També ha afirmat que caldrà activar ja el sistema de primàries a la francesa per a l'elecció del candidat a la presidència del govern i posar en marxa els nous sistemes de participació perquè els militants s'impliquin més en el partit i les seves decisions.
El nou secretari general socialista també ha fet referència a les polítiques del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, al que ha acusat de no haver volgut aprovar els pressupostos per no danyar les expectatives del seu candidat a Andalusia, Javier Arenas.
Segons Rubalcaba, la reforma laboral que Rajoy vol impulsar unilateralment suposarà "retrocessos" importants.
Per aquest fet, i davant els secretaris generals de CCOO i UGT i diversos representants de la patronal, ha celebrat l'acord salarial signat la setmana passada i ha reclamat al president espanyol que insisteixi per la via de l'acord entre els agents socials perquè "la concertació social és la millor manera de contribuir al creixement del país".
Demana als seus que facin del PSOE un partit amb "grandesa"
Rubalcaba també ha aprofitat l'ocasió per demanar al partit que actuï "amb grandesa", és a dir "amb alçada de mires, responsabilitat i sentit de país".
Segons ha apuntat, el PSOE s'ha de dirigir als ciutadans progressistes però és i ha de ser "un partit al servei del conjunt dels espanyols".
"Siguem sent forts i audaços pensant en els interessos d'Espanya", ha sentenciat.
En aquest segon discurs al càrrec -el primer el va fer dissabte després de l'elecció- Rubalcaba ha assegurat que la seva actuació política gravitarà a l'entorn de l'ocupació, Europa i l'equitat.
Ha apuntat que cal considerar el problema de l'ocupació com una "causa nacional" i ha recordat que Europa corre el risc que quedar-se enquistada en la crisi mentre la resta del món avança.
Cal, ha dit, equitat per fer possible la cohesió amb la productivitat, i el punt de trobada ha de ser l'educació.

Response: Rubalcaba ha estat elegit secretari general del PSOE amb el 51 % dels vots. En el seu discurs final al Congrés, ha apel·lat a la unitat del partit i ha demanat als socialistes que passin a l'ofensiva per recuperar la confiança dels espanyols. Ha promès que el PSOE farà una oposició més útil per als ciutadans del país davant la crisi.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Tot preparat perquè, a partir de les 16.30, es reuneixin a la Moncloa les delegacions de la Generalitat i del govern espanyol en la primera trobada de la taula de diàleg.
Un organisme de nova creació amb vuit membres per banda -Pablo Iglesias és baixa d'última hora per una amigdalitis- que pretén posar fil a l'agulla a la resolució del conflicte polític existent des de la una dècada entre Catalunya i l'Estat.
Què uneix i què separa les dues parts de cara a la primera trobada?
Ho repassem.
- Nova etapa
L'única qüestió de fons que suposa una coincidència entre les dues parts és la necessitat que el diàleg arrenqui.
"Avançar és començar", sostenia ahir Carmen Calvo, vicepresidenta del govern espanyol i membre de la taula de diàleg.
Des de les dues parts s'assumeix que el camí serà llarg, complex i costerut, i que la campanya electoral catalana no hi ajudarà.
Existeix la voluntat, això sí, d'encetar una nova etapa després d'una dècada de ruptura que ha comportat presó, exili i múltiples desconfiances.
"Anem a defensar un model de país, de benestar i d'oportunitats", ha ressaltat el president de la Generalitat, Quim Torra, poc abans d'agafar el tren cap a Madrid en una visita al Barcelona Supercomputing Center.
Torra ha volgut posar èmfasi en la "importància" del viatge, que l'agafa en la recta final del seu mandat.
- Calendari
La Generalitat, com assenyalava ahir la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, aspira a "encarar" un calendari de negociació.
Sense ordre del dia tancat -la Moncloa insisteix que la primera trobada ha de servir per fer un "diagnòstic"-, la part catalana sosté que cal posar mètode al diàleg perquè no sigui buit i perquè es compleixin els acords als quals es puguin arribar.
Això lliga amb la demanda del mediador, que forma part del capítol de discrepàncies entre les dues administracions.
El calendari del diàleg és rellevant perquè estarà estretament vinculat al de les eleccions catalanes -la tardor apareix ara com l'època més probable perquè Torra hi situï els comicis, tal com li reclamen sectors de Junts per Catalunya (JxCat)- i també al dels pressupostos generals de l'Estat, que aquest dijous inicien tràmit al Congrés dels Diputats amb el debat de l'objectiu d'estabilitat pressupostària.
Pedro Sánchez aspira al suport d'ERC, però els republicans necessitaran avenços per negociar-los i aprovar-los, si és el cas.
- Autodeterminació
És la principal demanda política que posarà Torra damunt la taula.
La qüestió separa les dues delegacions, perquè la Moncloa no està disposada a acceptar un referèndum sobre la independència i aposta per votar "un acord".
L'entesa entre el PSOE i ERC per investir Sánchez assegura que el resultat que surti de la taula de diàleg passarà per les urnes, però això només passarà si hi ha un acord entre les dues parts.
No sembla probable que arribi abans de les eleccions catalanes, si és que arriba.
- Llei d'amnistia
El president de la Generalitat, en la carta que va enviar dijous passat a la Moncloa, va insistir com a segon punt en la necessitat de l'amnistia i la fi de la repressió.
És per això que la part catalana reclama una llei específica d'amnistia, que ara mateix no forma part dels plans del PSOE.
El govern, integrat pels socialistes i Podem, promou una reforma del codi penal al Congrés que rebaixi les penes del delicte de sedició i que permeti aplicar-se de forma retroactiva als líders independentistes condemnats pel Suprem.
Els comuns són al darrere d'aquesta iniciativa.
Nova legislatura
Qui és qui en la taula de diàleg
La part catalana està formada per membres del Govern, representants de JxCat de l'entorn de Puigdemont i dirigents d'ERC; la banda estatal inclou només integrants del consell de ministres
- Mediador internacional
En la mateixa missiva, Torra avançava que posaria damunt la taula la necessitat d'un mediador internacional que monitoritzés el diàleg entre les dues parts.
"Els mediadors seran els 47 milions d'espanyols, perquè la negociació serà transparent", assenyala sempre que pot Sánchez.
La figura del mediador ha generat polèmica entre JxCat, que el veu "obligatori", i ERC, que el considera positiu però sense arribar a ser un motiu per no arrencar el diàleg amb l'Estat.
El Parlament hi va votar a favor fa tres setmanes.

Response: Avui a partir de les 16.30 h, es reuniran a la Moncloa la Generalitat i el govern espanyol per començar una taula de diàleg. L'únic punt de partida en comú és la necessitat que el diàleg comenci. Això no obstant, el PSOE no contempla l'opció de l'autodeterminació que exigeix Catalunya, però necessita el suport dels catalans per aprovar els pressupostos.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Després de tretze dies navegant en aigües internacionals, finalment el vaixell Open Arms ha rebut autorització per dirigir-se cap a la costa italiana.
Ha hagut de ser un tribunal regional, doncs, qui ha forçat Itàlia a obrir les seves portes, tot i la insistència del seu ministre de l'Interior ultradretà, líder de la Lliga i home fort de l'executiu italià, Matteo Salvini, a mantenir la política de ports tancats.
El tribunal ha justificat la mesura cautelar en el dret marítim per la situació de "gravetat i urgència excepcionals" del vaixell i les persones que hi viatgen.
Nelle prossime ore firmerò il mio NO perché complice dei trafficanti non voglio essere.#portichiusi 🇮🇹 — Matteo Salvini (@matteosalvinimi) August 14, 2019
Carola Rackete, el precedent
És el segon revés judicial que rep Salvini per part de tribunals italians en un mes i mig.
El primer es va produir quan la jutgessa d'instrucció del tribunal d'Agrigento (Sicília), Alessandra Vella, va alliberar la capitana del vaixell Sea Watch 3, Carola Rackete, arrestada prèviament per la policia italiana.
La capitana va guanyar al Capitano, nom amb què els simpatitzants de Salvini han batejat el líder de la Lliga.
Rackete no només va quedar en llibertat després de portar fins a Lampedusa les 40 persones que havia rescatat al mar, sinó que la jutgessa va invalidar la detenció i va determinar que "complia el seu deure".
Un desenllaç que quedava lluny de la petició de presó que Salvini havia fet per a Rackete.
La decisió judicial enterrava els càrrecs de resistència contra nau de guerra i intent de naufragi per haver xocat amb una patrulla de la policia fronterera alemanya.
Dies després, la justícia italiana també considerava que Rackete no havia comès cap delicte per afavorir la immigració irregular i l'autoritzava a tornar a Alemanya com a ciutadana lliure.
La immigració com a arma electoral
El veto de Salvini a l'Open Arms ha arribat en un moment en què els índexs de popularitat del ministre ultradretà han tocat sostre, precisament a través del seu discurs contra la immigració.
Això ha fet que Salvini optés per forçar un avançament electoral, i el vaixell de l'ONG catalana ha estat la víctima perfecta a l'hora de demostrar als seus votants que no cediria ni un mil·límetre en la seva política de ports tancats.
Salvini va retirar el suport als seus socis de govern, el Moviment 5 Estrelles (M5E), i va presentar una moció de censura contra el primer ministre, Giuseppe Conte.
L'aliança entre l'M5E i el Partit Demòcrata, però, va evitar al Senat que la moció prosperés.
Pendents d'Europa
La decisió del tribunal regional del Lazio és una mesura cautelar i les ONG encara no poden cantar victòria.
Pocs minuts després de conèixer-se la decisió judicial, Salvini ha reiterat que mantindrà la seva política de ports tancats, i de moment Europa no pressiona Itàlia perquè canviï de parer.
De fet, a diferència dels tribunals italians, la justícia europea ha avalat implícitament les polítiques de Salvini.
Al juny, el Tribunal Europeu de Drets Humans, va declinar la possibilitat d'ordenar a Itàlia que deixés atracar al vaixell de salvament alemany Sea Watch 3, capitanejat per Rackete.
França i Alemanya han posat sobre la taula una proposta perquè les embarcacions desembarquin al Mediterrani Central a canvi que altres països es comprometin a acollir les persones que hi viatgen a bord.
Tot plegat mentre la UE manté amb Líbia l'acord que autoritza el patrullatge dels guardacostes del país africà al Mediterrani.
Sánchez guanya temps
El govern de Pedro Sánchez veu amb alleujament l'autorització perquè l'Open Arms desembarqui a Lampedusa.
Ajuntaments i societat civil havien exigit a l'executiu del PSOE que obrís els ports per acollir el vaixell de l'ONG però l'executiu del PSOE s'ha mantingut impassible.
L'última representant a pronunciar-se va ser la ministra d'Hisenda en funcions, María Jesús Montero, exigint que fos Itàlia qui permetés l'entrada de l'Open Arms.
Ara, el president espanyol guanya temps després de rebre crítiques pels seus canvis en les polítiques migratòries.

Response: L'Open Arms ha rebut autorització per desembarcar a la costa italiana després de 13 dies navegant. El tribunal ha justificat la mesura cautelar en el dret marítim, a causa de la situació de "gravetat i urgència excepcionals". França i Alemanya han proposat que les embarcacions desembarquin al Mediterrani central i altres països acullin els immigrants.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Carles Puigdemont, traslladat a la presó de Neumünster, a l'estat de Schleswig-Holstein, al nord d'alemanya, segons ha informat la premsa alemanya.
El president ha estat traslladat en una furgoneta des de la comissaria de Schuby, on es trobava des de mig matí.
El president ha estat detingut aquest matí quan entrava a Alemanya des de Dinamarca.
Les autoritats alemanyes l'han aturat prop de la frontera mentre anava en cotxe cap a Bèlgica.
La Moncloa ha confirmat la detenció i que li ha estat comunicada per alemanya i ha informat que inicia tràmits extradició.
En aquest moment hi ha una euroordre cursada, és a dir, un procés d'extradició simplificat entre països de la Unió Europea.
Previsiblement, l'entrega de Puigdemont a Espanya no serà en qüestió d'hores perquè el procés no es pot accelerar.
En qualsevol cas, la defensa de Puigdemont podrà recórrer la decisió de la justícia alemanya.
Puigdemont compareixerà dilluns davant del jutge
La fiscalia de Schleswig-Holstein, l'estat alemany on el president destituït Carles Puigdemont ha estat detingut aquest diumenge, ha assegurat que la decisió sobre el seu futur pot trigar "dies".
Després, un tribunal superior haurà de decidir si se li apliquen mesures cautelars, entre les quals hi podria haver la presó preventiva, mentre es resol l'euroordre.
Els jutges també hauran de determinar "quines són les raons per l'euroordre" i si "hi ha base legal per entregar Puigdemont a les autoritats espanyoles".
Aquest diumenge a la nit, per tant, Puigdemont el passarà a la presó de Neumünster, segons han indicat a l'ACN fonts policials.
— Polizei SH (@SH_Polizei) March 25, 2018
Alonso-Cuevillas ha explicat que havia pogut parlar amb Puigdemont per telèfon i que li havia explicat que estava rebent un bon tracte per part de la policia alemanya.
— J. Alonso-Cuevillas (@JaumeAlonsoCuev) March 25, 2018
— J. Alonso-Cuevillas (@JaumeAlonsoCuev) March 25, 2018
— J. Alonso-Cuevillas (@JaumeAlonsoCuev) March 25, 2018
La policia alemanya ha emès un breu comunicat en què explica que ha arrestat Carles Puigdemont aquest diumenge a les 11.19h a l'estat de Schleiswig-Holstein, que és fronterer amb Dinamarca.
El líder de Junts per Catalunya circulava per l'autopista A7 (que recorre Alemanya de nord a sud) en direcció a Bèlgica.
La detenció, explica el comunicat, s'ha produït perquè pesa sobre ell l'euroordre.
"El senyor Puigdemont és actualment en custòdia policial", ha afirmat la policia en el comunicat, en el qual també es diu que per aquest moment les autoritats alemanyes no poden donar més detalls.
La rebel·lió implica violència, també a Alemanya
La Fiscalia General de l’Estat ha fet púbic un comunicat on anuncia que en motiu de la detenció de Carles Puigdemont "està fent intenses gestions amb la Fiscalia d’Alemanya i Eurojust".
Segons mitjans locals, els serveis secrets espanyols feia temps que seguien Puigdemont, ja abans que es reactivés l'euroordre.
A Alemanya, el codi penal és més dur que a Bèlgica.
El delicte equivalent a la rebel·lió s'anomena alta traïció: segons el codi penal alemany, perquè existeixi aquest delicte cal que hi hagi violència i està castigat amb una pena de 10 anys de presó fins a cadena perpètua.
— Policía Nacional (@policia) March 25, 2018
El fet que el jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena ja hagi redactat el processament, que acusa Puigdemont dels delictes de rebel·lió, sedició i malversació, podria complicar la situació del president al país germànic.
— Eduard Piera Secall (@EduPiera) March 25, 2018
Torrent insisteix en la necessitat d'un "front comú"
El president assegura que està “pendent de les notícies que arriben” sobre Puigdemont i que manté contacte amb la seva defensa i amb les autoritats alemanyes” per fer-ne el seguiment.
Finlàndia no sabia on era Puigdemont
Les darreres notícies fins ara indicaven que la policia de Finlàndia ja havia rebut tota la informació addicional que havia requerit a Espanya sobre l'ordre europea de detenció contra Puigdemont i havia activat el "procés normal" del mecanisme, que implica que sigui localitzat i posat a disposició judicial per considerar si és o no extradit.
En un comunicat, però, la policia finlandesa admetia que les autoritats desconeixen on era el també líder de Junts per Catalunya.
"Finlàndia ha rebut una Ordre Europea de Detenció per un ciutadà espanyol que visitava Finlàndia.
Espanya ha ofert la informació addicional requerida dissabte a la tarda", afegia el comunicat.
"En aquests moments, la policia no sap on es troba aquesta persona", precisava el text.
Cal recordar que l'ordre de detenció estava escrita només en espanyol i Finlàndia n'ha reclamat la traducció.
Un cop rebuda una euroordre per part d'un estat membre, com Finlàndia, les autoritats d'aquest país han de localitzar la persona que l'Estat vol extradir, en aquest cas, Carles Puigdemont.

Response: El president Puigdemont ha estat detingut aquest diumenge a Alemanya i traslladat a la presó de Neumünster. Ha estat a causa de l'euroordre emesa per Espanya i, ara, un tribunal superior haurà de decidir si a Puigdemont li apliquen mesures cautelars, mentre aquesta ordre es resol. A Alemanya la llei és més dura i pot passar 10 anys en presó.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Dos emprenedors gironins han creat un aparell que permet controlar i predir els atacs d'epilèpsia.
El dispositiu consta d'un auricular i una polsera, que monitoritza permanentment el pacient, i s'activa entre deu segons i un minut abans que aparegui la crisi.
"D'aquesta manera, per exemple, la persona pot evitar patir caigudes quan arriba l'atac", explica un dels creadors del prototipus, l'economista Salva Gutiérrez.
Juntament amb el seu soci, l'enginyer David Blánquez, tots dos han creat l'empresa MJN Neuroserveis, amb l'objectiu de començar a comercialitzar l'aparell al 2018.
Precisament, el projecte creat per aquest tàndem ha guanyat la 7a Mostra d'Emprenedors de Girona.
La convocatòria d'aquest any també ha reconegut tres iniciatives més: el d'una editorial artesanal que planteja un nou concepte de contes i jocs, el d'una nova revista digital de música catalana i el d'una empresa que ofereix paquets amb materials educatius per mantenir actives les persones.
La idea que els dos emprenedors de Blanes (Selva) han acabat materialitzant va néixer ara fa quatre anys.
Blánquez té una filla de 12 anys que pateix epilèpsia, i sempre havia pensat com ajudar-la per evitar que, quan aparegués un atac, la petita pogués prendre mal.
Ara, el nou aparell que ha desenvolupat juntament amb Gutiérrez permetrà alertar-la, tant a ella com a d'altres pacients, entre deu segons i un minut abans que aparegui la crisi.
El dispositiu consta d'un doble sistema de monitorització.
Per una banda, un auricular amb registre d'encefalograma; i per l'altra, una polsera que mesura la taxa cardíaca i l'estrès.
Via bluetooth, aquestes dades s'envien a una aplicació mòbil, que llegeix contínuament les dades, i llança un senyal d'alerta davant la imminent aparició d'una crisi.
"Pot llançar un avís sonor al pacient, avisar els cuidadors o familiars sobre el lloc on es troba o fer una trucada d'emergència", concreta l'economista.
Això permet, per exemple, que abans no aparegui la crisi d'epilèpsia, la persona afectada pugui prendre precaucions.
"Per exemple, asseure's a terra per evitar caure, ferir-se i patir lesions; amb l'aparell, evitem aquests riscos", hi afegeix Salva Gutiérrez.
A més, el registre periòdic de les constants dels pacients també és útil per als metges que els tracten.
D'aquesta manera –indiquen els dos emprenedors- tenen informació acurada sobre les crisis que pateixen.
L'objectiu dels dos emprenedors, que l'any 2014 van crear l'empresa MJN Neuroserveis, és començar a comercialitzar el dispositiu a partir del 2018.
"La intenció és fer les proves clíniques i els assajos durant l'any vinent i, després, buscar finançament per poder-lo treure a mercat", explica Gutiérrez.
Mostra d'Emprenedors
L'aparell per predir i controlar els atacs d'epilèpsia ja ha rebut el primer reconeixement.
El projecte d'aquest dispositiu ha guanyat la 7a Mostra d'Emprenedors de Girona que organitza l'Assessoria Codina i el ser servei d'estratègia digital, ElGiroscopi.
En total, en aquesta edició s'hi han presentat fins a 30 projectes.
A més del dels dos emprenedors blanencs, el jurat també n'ha escollit tres més com a finalistes.
El primer és el de l'editorial artesanal 'Los Cuscusianos', que planteja un nou concepte de contes i jocs (amb colors vius, acabats artesanals fets per artistes locals i que fomenten la creativitat, perquè molts cops el lector acaba completant la història).
El segon és el de la revista digital 'La Tornada', centrada exclusivament en la música catalana i que va néixer a finals de l'any passat.
La revista, que és setmanal, se subdivideix en 14 seccions i l'impulsen dos joves, la Rocío Rodríguez i en Pau Planas, de 23 i 22 anys.
La revista, que compta amb uns 5.000 lectors, ha impulsat propostes innovadores com un cicle de concerts a cases particulars per impulsar grups emergents.
El tercer és el de l'empresa Activpac, creada per l'empordanesa Eva Ferrer.
Orientada a fomentar l'activitat de les persones, comercialitza paquets adaptables amb materials educatius pensats per treballar habilitats motrius i de memòria.
Han començat amb les persones grans i, des d'aquí, estendre-ho a les famílies i els infants.
La Mostra d'Emprenedoria reparteix 3.000 euros entre els quatre projectes seleccionats (una part en metàl·lic i l'altra en serveis d'assessoria).

Response: Blánquez i Gutiérrez, dos emprenedors gironins, han creat un dispositiu que pot avisar el pacient que patirà un atac d'epilèpsia. El dispositiu compta amb un auricular amb registre d'encefalograma i una polsera que mesura l'estrès i la taxa cardíaca. Així, els emprenedors blanencs amb la seva empresa, MJN Neuroserveis, han rebut un premi.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Poble Lliure ha posat sobre la taula una proposta de full de ruta per al moviment independentista, crític amb els plantejaments que han fet fins ara ERC i Junts.
La formació, una de les ànimes de la CUP, planteja la necessitat de fer "insostenible" el que qualifiquen d'"ocupació" de l'Estat a Catalunya i avançar en l'articulació d'un "espai polític republicà" que assumeixi l'objectiu de la independència en el marc d'una estratègia de transformació social.
El document, de 24 pàgines i al qual ha tingut accés NacióDigital, desgrana una proposta estratègica per al moviment independentista.
Defuig els plantejaments de "l'implementisme simplista", que es podria atribuir a Junts, i del "negacionisme neo-autonomista", que seria l'estratègia d'ERC.
Situen l'1-O com un "moment fundacional" i avisen que l'Estat no cedirà a les demandes independentistes encara que el moviment arribi al "80% dels vots".
El partit planteja el conflicte polític entre Catalunya i l'Estat com un "xoc de legitimacions" i sosté que l'opressió espanyola és en forma "d'ocupació", perquè "l'existència col·lectiva del poble català es troba limitada per l'acció del règim monàrquic espanyol".
És en aquesta context, constaten que el poder "dominant" -l'Estat- no cedirà fins que el cost que li representa mantenir el poble català "sotmès" li sigui "insostenible".
"És convenient que el conjunt de l'acció independentista entengui aquesta estratègia de confrontació democràtica si vol assolir l'objectiu d'una república catalana independent", diuen.
El Consell per la República, deslligat dels partits
Poble Lliure també proposa una reforma del Consell per la República, una peça clau.
Aquest òrgan de poder "alternatiu" i "fora de l'abast de la repressió espanyola, diuen, ha de ser "independent de qualsevol tendència política, tant des del punt de vista orgànic, com ideològic i representatiu".
Això entraria en contradicció amb la presidència de Carles Puigdemont, que alhora és president de Junts, un dels grans partits independentistes i rival electoral d'ERC.
La mobilització popular, deslligat de l'estructura institucional, també ha de tenir un paper cabdal.
I en aquest context, els partits han de posar fi a "la utilització de les institucions autonòmiques" i els Mossos per "reprimir el moviment popular".
"La seva funció ha de ser sempre subordinada als objectius i tasques del conjunt del moviment independentista i republicà", planteja Poble Lliure.
També proposen la creació d'una "estructura especialitzada en informació" i en "autodefensa", incentivar "estructures estratègiques de país".
En aquest sentit, insisteixen en la importància de desplegar un sindicalisme nacional i reforçar la Intersindical-CSC.
Reforç econòmic i control del territori
Per assolir la independència, planteja Poble Lliure, hi ha una sèrie d'elements que són necessaris.
En l'àmbit econòmic, cal una banca "gestionada pel poble català", proveir d'un "fons suficient de reserva per cobrir les contingències d'un cert període de temps d'hostilitats espanyoles" en l'economia i activar la internacionalització dels intercanvis comercials fora de l'Estat.
És determinant també el control del territori i la creació d'espais "perquè el poble organitzat gestioni el territori".
"L'acció repressiva de l'estat espanyol sobre el territori es produirà i s'ha de preveure", avisa el document.
L'àmbit internacional també és important i per això Poble Lliure demana desplegar una "veritable política internacional d'aliances" que superi els "dogmatismes i prejudicis ideològics".
També alerten de la tendència a "menysprear" la defensa de la llengua i la cultura nacional i reclamen polítiques de "normalització" lingüística i promoció de la producció i difusió cultural a través d'institucions i entitats "autocentrades".
Coordinació i direcció: el Congrés Nacional del Poble Català
Tot això, planteja el partit, s'ha d'articular a través d'una "estructura de coordinació i direcció" que aglutini tots els instruments.
Poble Lliure planteja que aquesta estructura s'anomeni Congrés Nacional del Poble Català i agrupi partits, associacions, sindicats i institucions republicanes per "debatre i acordar de manera conjunta i no partidista" l'estratègia per avançar en el procés.
Aquest òrgan ha de "coordinar i dirigir el conjunt del moviment al llarg de les diferents fases de la seva expansió i implantació", rebla el document.

Response: La proposta de full de ruta de Poble Lliure per al moviment independentista és molt crítica amb ERC i Junts. Plantegen el conflicte entre Catalunya i Espanya com un "xoc de legitimacions". A banda, la formació també considera l'àmbit internacional com a important, i per això proposa una política internacional d'aliances.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La crisi diplomàtica entre Espanya i Flandes ha tingut impacte a la premsa internacional.
El ministre d’Afers Estrangers espanyol, Josep Borrell, ha retirat l’estatut diplomàtic al delegat de Flandes a l’estat espanyol, en represàlia per les declaracions del president del parlament flamenc, Jan Peumans, contra la justícia espanyola i l’empresonament dels dirigents independentistes.
I aquest fet ha originat un altre xoc diplomàtic entre Espanya i Bèlgica.
‘El conflicte diplomàtic esclata entre Espanya i Flandes’, diu Politico a la portada.
El diari, referent en política europea, explica que Borrell ha cridat a consultes el delegat flamenc i li ha retirat l’estatut diplomàtic.
També cita declaracions del delegat en què critica la decisió de Borrell i diu que es troba en el camí equivocat.
‘Ruptura diplomàtica entre Espanya i Flandes’, explica RTBF, que també recull les declaracions del president flamenc en què considera un ‘acte hostil insòlit a la UE’ la reacció d’Espanya.
Afegeix que cridaran a consultes l’ambaixador espanyol a Bèlgica per a demanar-li que el govern espanyol reconsideri la decisió.
El principal diari francòfon belga, Le Soir, titula ‘Conflicte Espanya-Flandes: Geert Bourgeois demana a Didier Reynders que hi intervingui’.
El diari relata que el ministre-president de Flandes, Geert Bourgeois, ha demanat a Reynders, ministre d’Afers Estrangers belga, que cridi a l’ordre l’ambaixador d’Espanya a Bèlgica.
‘És la sanció més severa que s’aplica quan un diplomàtic es comporta malament (crims i espionatge).
No és aquest cas’, ha criticat.
El portaveu de Reynders, però, ha dit que no trucaria pas a l’ambaixador espanyol.
Reaccions a Flandes
El parlament flamenc ha defensat la llibertat d’expressió del seu president i ha dit que la decisió del govern espanyol era ‘desproporcionada’.
Durant un debat a la cambra, Bourgeois ha donat explicacions als diputats sobre el ‘greu incident diplomàtic’ amb l’estat espanyol.
‘En aquest parlament hi ha unanimitat, a la dreta i a l’esquerra, a l’hora de dir que la decisió d’Espanya és desproporcionada’, ha dit.
‘El parlament m’ha demanat que recordi que en aquest país hi ha llibertat d’expressió, també per al president del parlament’, ha afegit.
També ha recordat que Bèlgica és un estat federal on Flandes també té estatut diplomàtic i ha confiat que es pugui resoldre la crisi amb diàleg.
‘Molts potser no estan d’acord amb el contingut de les seves paraules, però estan d’acord en el principi de la llibertat d’expressió’, ha dit en referència a les declaracions de Peumans, que ha rebut el suport del ple.
Al matí, en una entrevista a l’emissora pública flamenca Radio 1 (VRT), Peumans ha criticat la decisió de la diplomàcia espanyola: ‘No havia estat mai vetat oficialment, fins ara.
Encara vivim en democràcia i encara puc dir al meu país el que crec que haig de dir.’
Peumans reitera, així, el seu punt de vista i no suavitza el to malgrat les pressions espanyoles.
I ho rebla així: ‘Ho repeteixo: per mi, és indigne d’un estat de dret que uns polítics que defensen la seva opinió política estiguin tancats en una presó.’
En la mateixa entrevista, Bourgeois ha dit que la decisió espanyola era un gest ‘molt poc amistós i inèdit en la història de la Unió Europea’.
Per aquest motiu, vol convocar l’ambaixadora espanyola, Beatriz Larrotcha, per mirar de fer rectificar Borrell.
Amb tot, poc després d’aquestes declaracions, Borrell ha reiterat que l’estat espanyol no acreditaria com a diplomàtic ‘ningú més’ del govern flamenc.
El diputat flamenc Lorin Parys també s’ha pronunciat sobre la decisió del ministre Borrell.
‘Si continuen així, molt aviat tornarem a veure el duc d’Alba’, ha escrit en un piulet.
El 1567, l’emperador Felipe II va enviar Fernando Álvarez de Toledo i Pimentel, duc d’Alba, als anomenats Països Baixos espanyols –que incloïen Flandes– a sufocar una rebel·lió contra les forces ocupants.
També ha denunciat la manca de llibertat d’expressió i separació de poders a l’estat espanyol.

Response: Josep Borrell, ministre d'Afers Estrangers espanyol, ha iniciat una crisi entre Espanya i Flandes per haver retirat l’estatut diplomàtic al delegat de Flandes, com a represàlia per les declaracions del president al parlament flamenc. Aquest ha carregat contra la justícia espanyola i l'empresonament dels dirigents independentistes. Des de Bèlgica, es veu aquest atac com una vulneració de la llibertat d'expressió.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L'alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros (PSC), ha afirmat aquest divendres que és "completament innocent" i s'ha mostrat convençut que el cas Inipro s'acabarà arxivant.
Després que el jutge hagi decidit mantenir-lo com a investigat, juntament amb catorze persones més, Ballesteros ha confirmat que no té intenció de dimitir perquè "en cap cas hi ha motius" per fer-ho.
L'alcalde ha afirmat que no es planteja que no s'admetin els recursos que encara pot presentar abans que es dicti l'obertura del judici oral.
Ballesteros s'ha mostrat sorprès pel "tacticisme" d'alguns grups de l'oposició i ha celebrat que el seu soci de govern, el PP, hagi garantit que mantindrà el pacte de govern, almenys de moment.
L'alcalde ha acceptat també la demanda de Cs de convocar un ple extraordinari aquest mes per parlar de quin ha estat el seu paper en el cas Inipro.
A vuit mesos de les eleccions municipals, el batlle també ha assegurat que té "ganes" de continuar com a alcalde i que aquest mes anunciarà si es torna a presentar.
Ballesteros s'ha mostrat confiat que la seva innocència serà "declarada total i absolutament sense pegues" perquè no ha comès cap irregularitat.
L'alcalde confia que els recursos que presentarà la defensa prosperaran i l'absoldran dels delictes que el jutge considera que hauria comès: malversació, prevaricació, suborn, alteració de preus en concurs públics, falsedat documental, tràfic d'influències, frau i abús en l'exercici de la funció pública.
L'alcalde ha carregat contra l'oposició per actuar, ha dit, amb tacticisme i voluntat de desgast.
Ballesteros ha recordat al portaveu d'ERC, Pau Ricomà, que en precampanya no van utilitzar el fet que fos investigat "per un cas greu d'una caixa" i ha lamentat que ara ell recorri a Inipro "per fer mal".
Així mateix, el batlle s'ha mostrat sorprès perquè la portaveu de la CUP, Laia Estrada, encara "estigui en actiu", malgrat que és l'única persona "que ha estat acusada, imputada i condemnada en la història de l'Ajuntament democràtic".
A més, Ballesteros ha recordat que l'exalcalde de CiU, Joan Miquel Nadal, també va ser "imputat, acusat i posat a judici oral", però que "sortosament per ell va demostrar la seva innocència fins al final".
El batlle ha insistit que està plenament convençut de la seva innocència i que viu el procediment amb "moltíssima tranquil·litat".
En aquest sentit, ha afirmat que el cas Inipro no alterarà la seva voluntat de tornar-se a presentar o no a l'alcaldia de cara al 2019 i ha insistit que ho anunciarà aquest mes.
Ballesteros també ha recordat que ha posat el seu càrrec a disposició de l'executiva nacional del PSC en dues ocasions i que li han ratificat la confiança.
Per tot plegat, el batlle ha manifestat que no té voluntat de dimitir perquè "en cap cas hi haurà motius".
Pel que fa al pacte de govern amb el PP, l'alcalde ha valorat que es garanteix l'estabilitat política i institucional a la ciutat.
Els populars han manifestat que mantindran el suport als socialistes, almenys fins al moment en què s'acordi una possible obertura de judici oral.
Cal recordar que, a més de l'alcalde, entre els investigats hi ha la regidora i portaveu municipal del PSC, Begoña Floria; l'exregidora Victòria Pelegrín; l'exgerent de l'IMSS, Antonio Muñoz; l'excap de gabinet de l'alcalde, Gustavo Cuadrado; Alejandro Caballero, contractat per Inipro i vinculat amb el PSC; José Gallet, administrador de l'empresa Gallet; Enrique Manuel Miró, administrador d'Itinere Serveis Educatius; Araceli Saltó, funcionària municipal; Enriqueta Aznar, tècnica de l'IMSS; i els treballadors Maria Cecilia Mangini, Vasile Baltaretu, Judit Cepero, Juan Carlos Lozano i Mario Bulzuri.
El cas gira sobre el contracte subscrit l'any 2010 entre l'Institut Municipal de Serveis Socials (IMSS) i l'empresa Inipro, i que es va prorrogar al marge de la normativa de contractació durant els anys 2011 i 2012.
Oficialment, el contracte tenia com a objectiu la intervenció i potenciació de l'associacionisme de població immigrant però, segons el jutge, aquests treballs no han quedat acreditats en les memòries justificatives i, realment, el què es portava a terme eren activitats en benefici del PSC.
Així, el jutge assenyala que es van contractar persones afiliades o simpatitzants del PSC per tal de dur a terme activitats com ara atendre les xarxes socials i fer funcions comunicatives a favor de l'alcalde de cara a les eleccions municipals del 2011.
Tot, subratlla la interlocutòria, a compte de les arques públiques.
A més, el jutge assenyala Ballesteros i Floria com "els principals instigadors de la trama".

Response: Ballesteros, alcalde de Tarragona, està implicat en el cas Inipro, malgrat que ell declara que és totalment innocent. El batlle confia que els recursos que es presentaran s'admetran i l'absoldran dels delictes que es considera que va cometre, com malversació, suborn, frau, falsedat documental, entre d'altres. Així, també ha confirmat que es tornarà a presentar a les eleccions.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Ara fa dos anys, Iniciativa per Catalunya-Verds (ICV) va confluir amb Podem i Esquerra Unida i Alternativa (EUiA) en la llista de Catalunya Sí que es Pot (CSQP) per a les eleccions del 27-S.
La coalició va arribar després de la confluència a Barcelona i a més municipis en les eleccions del maig.
En un moment àlgid de Podem, a les portes de les eleccions espanyoles, amb un lideratge desgastat i amb un resultat discret el 27-S, ICV afrontava una situació complicada.
De fet, els pitjors auguris albiraven la dissolució del partit, assetjat pels deutes.
No obstant això, ara, dos anys més tard, el partit ha renovat la direcció, està cohesionat i té bastions de poder local i influència entre els comuns, al parlament i al congrés espanyol, tot i que a Madrid el pes de Podem i el protagonisme de Pablo Iglesias desdibuixen tots els partits que integren la coalició Units Podem.
La notable influència a l’Ajuntament de Barcelona i dins de CSQP mantenen viva la presència mediàtica del partit.
Una rentada de cara
El març de l’any passat, un cop passat el cicle electoral –amb l’única incògnita d’una segona convocatòria de comicis al congrés espanyol–, ICV va canviar de lideratge.
El tàndem format per Joan Herrera i Dolors Camats va deixar pas a David Cid i Marta Ribas com a nous coordinadors nacionals i a Ernest Urtasun com a portaveu.
El nou trident ecosocialista ha pilotat el partit durant el darrer any i mig i ha estat l’interlocutor amb els comuns, Podem i EUiA per a construir Catalunya en Comú.
La unitat interna –el 91,6% de la militància va avalar la nova direcció– i el paper secundari d’ICV en la batalla política diària han permès que, fins ara, el mandat fos tranquil.
A més, ICV té el front parlamentari cobert amb la veu de Joan Coscubiela com a portaveu de CSQP.
Fins ara, els tres líders d’ICV han mantingut un perfil baix.
El més conegut és Urtasun, ja que va protagonitzar la campanya electoral del partit com a candidat a les eleccions al Parlament Europeu.
Barcelona, pal de paller
Malgrat el discurs crític de Barcelona en Comú amb els anteriors governs de la ciutat, ICV ha governat Barcelona en les darreres legislatures juntament amb el PSC.
L’única excepció va ser el mandat de Xavier Trias, entre el 2011 i el 2015.
Els ecosocialistes tenen tres dirigents a l’equip de govern de la batllessa Ada Colau.
La persona amb més pes és Laia Ortiz, tercera tinenta de batlle.
Ortiz dirigeix l’àrea de drets socials i, a més, és portaveu de la confluència a l’ajuntament.
Novament, doncs, el càrrec de portaveu recau en un dirigent d’ICV.
La cinquena tinenta de batlle és Janet Sanz, que es fa càrrec de les àrees d’ecologia, urbanisme i mobilitat.
Finalment, Agustí Colom assumeix les carteres d’empresa i turisme.
Si bé és cert que el mandat de Barcelona en Comú no ha estat exempt de polèmiques, l’equip de govern s’ha mantingut fidel a Colau.
Amb la confluència, ICV va aconseguir de recuperar les quotes de poder a Barcelona que havia perdut en les anteriors eleccions municipals.
L’abast del poder municipal
En les eleccions municipals del 2015, ICV va aconseguir vint-i-quatre batllies arreu del Principat.
Els municipis més grans governats pels ecosocialistes són Sant Feliu de Llobregat, Montcada i Reixac, El Prat, Castelldefels, Santa Perpètua de Mogoda i Montornès del Vallès.
A més, ICV forma part del govern de Badalona, la tercera ciutat amb més habitants, i de Sabadell.
A l’àrea metropolitana, també sosté el govern de Cerdanyola del Vallès.
El pes dins de CSQP
Com van admetre els seus arquitectes, CSQP va néixer amb presses i a corre-cuita com a resposta a la llista independentista de Junts pel Sí.
ICV va fer un paper fonamental –era, juntament amb EUiA, l’únic partit de la coalició amb representació parlamentària– i va col·locar quatre dirigents als primers llocs de la llista.
A més de Coscubiela i Ribas, en són diputats Marc Vidal i Hortènsia Grau.
A banda, el cap de llista i president del grup parlamentari, Lluís Rabell, ha demostrat reiteradament la seva bona sintonia amb Coscubiela i l’entorn d’ICV.
A diferència de l’Ajuntament de Barcelona, al parlament sí que hi ha hagut desavinences dins de la coalició.
El xoc amb els membres de Podem, especialment amb Albano-Dante Fachin i Àngels Martínez, han creat tensió i divisió dins del grup.
L’oposició frontal al govern respecte de les polítiques econòmiques i socials s’ha trencat amb la qüestió del referèndum: mentre que ICV se’n manté al marge i fins i tot fa crides al boicot, Podem s’ha mostrat favorable a l’1-O.
Si bé és cert que la majoria absoluta de Junts pel Sí i la CUP rebaixen el paper i el pes de CSQP i d’ICV, el parlament és l’escenari mediàtic ideal per a mantenir-se en l’imaginari de la ciutadania.
A més, ICV s’assegura la presència als mitjans de comunicació amb el fet que Coscubiela, un dels dirigents ecosocialistes més coneguts, sigui el portaveu del grup.

Response: ICV es va unir amb Podem i EUiA per a les eleccions del 27-S fa dos anys. El nou trident ha pilotat el partit durant l'últim any i mig i ha estat l’interlocutor per formar Catalunya en Comú. ICV ha governat Barcelona en les darreres legislatures juntament amb el PSC i va aconseguir vint-i-quatre batllies en les eleccions municipals.