Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
La Diputació de Barcelona té com a repte de mandat 2016-2019 "fomentar polítiques socials orientades a la cohesió i a la reducció de les desigualtats".
Auditories en habitatges en situació de pobresa energètica
Amb l’objectiu de donar suport als ajuntaments de la demarcació de Barcelona en les accions preventives contra la pobresa energètica, la Diputació de Barcelona ofereix des del març de 2017 el programa Auditories i intervenció als habitatges en situació de pobresa energètica.
Inclou dues visites a domicili -en què hi participen un tècnic especialitzat en eficiència energètica i un tècnic d’intervenció social- i a partir de les quals es dissenya i s’implanta una intervenció integral, amb la instal·lació d’aparells de monitoratge de consum; l’anàlisi de factures i hàbits de despesa; el recull de dades de diagnòstic social; la instal·lació d’elements d’eficiència energètica, i l’assessorament sobre la gestió dels subministraments i els hàbits de consum.
Les auditories de la Diputació han permès reduir de mitjana 225 euros la factura en llars de famílies vulnerables
Durant el 2017, es van fer 1.540 auditories a 212 municipis de la demarcació de Barcelona que han reduït un 18% les factures de llum, aigua i gas de les famílies vulnerables, el que representa 225 euros anuals per llar.
La previsió d’estalvi energètic estimat és de fins a gairebé 1,5 milions kWh anuals en el conjunt de les 1.540 llars.
S’han instal·lat més de 18.000 elements d’eficiència energètica per a optimitzar la il·luminació, controlar i gestionar millor l’energia, millorar l’aïllament de portes o finestres i estalviar aigua.
El programa es continua implantant aquest 2018 fins al juliol de 2019, amb la previsió de dur a terme 1.600 auditories energètiques a 191 municipis més.
Té un pressupost d’un milió d’euros per a les edicions 2017-2018.
Segons explica la vicepresidenta segona i responsable de l’Àrea d’Atenció a les Persones, Meritxell Budó, "són els ajuntaments els que es posen en contacte amb la Diputació per sol·licitar les auditories.
Són casos de vulnerabilitat que ja s’han detectat a través dels serveis socials municipals".
Budó afegeix que "les dades que recollim ens permeten afrontar nous reptes de futur.
Per això, el nostre compromís és seguir treballant en aquest línia i poder fer una cirurgia més precisa amb les dades obtingudes".
Materials i suport a responsables i professionals de serveis socials
La Diputació de Barcelona, amb l’Associació Catalana de Municipis i la Federació de Municipis de Catalunya, ha elaborat guies de suport adreçades als ajuntaments per a la implementació del reial decret 897/2017, de 6 d'octubre, que regula la figura de consumidor vulnerable, el bo social i d’altres mesures de protecció per als consumidors domèstics d’energia.
També s’ha editat una segona publicació sobre el “Bo social elèctric.
Guia per a l’acompanyament dels i les professionals de serveis socials”, adreçada als professionals de serveis socials amb l’objectiu d’oferir informació sobre el nou procediment i tramitació del bo social.
Aquest material s’ha posat a disposició dels ens locals en format electrònic i es va adaptant permanentment a les modificacions legals i de protocols.
Oficines municipals i unitats mòbils
La Diputació de Barcelona, a través de les oficines municipals d’informació al consumidor (OMIC) i de les unitats mòbils d'informació al consumidor (UMIC) que es desplacen als municipis, ofereix informació a la ciutadania sobre la tramitació del bo social.
També es dona formació i capacitació als tècnics municipals de consum sobre aquest àmbit.
Suport econòmic als municipis
D’un total de 45 milions d’euros destinats als projectes de benestar social, la Diputació de Barcelona destina 11 milions d’euros anuals als municipis de la demarcació de Barcelona per a la prestació de serveis socials bàsics i 15 milions d’euros en el marc del programa complementari per a la cobertura de necessitats socials bàsiques, com ara els subministraments d’aigua, llum i gas.
En definitiva, actuacions i mesures de la Diputació de Barcelona que s’avenen amb l’objectiu de desenvolupament sostenible de l’Agenda 2030 de les Nacions Unides, número 1: “posar fi a la pobresa en totes les seves formes en tot el món”.

Response: La Diputació de Barcelona compta amb un programa d’auditories en llars de famílies vulnerables pel que fa a la despesa energètica. El programa permet reduir 225 euros anuals de mitjana en factures de llum, aigua i gas. A Barcelona es van realitzar 1.540 auditories que suposaren una reducció del 18% amb la instal·lació de 18.000 elements d’eficiència energètica.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El ple d’investidura del candidat socialista a la presidència del govern espanyol, Pedro Sánchez, començarà dissabte a les nou del matí i la previsió és que la primera votació es faci el migdia de diumenge, vigília de Reis.
Així ho ha decidit la presidenta del congrés espanyol, Meritxell Batet, que ha formalitzat avui la convocatòria del debat d’investidura per als dies 4 i 5 de gener, i pel 7 en cas que, com es preveu, Sánchez no sigui escollit en el primer intent amb majoria absoluta, fixada en 176 vots.
Batet ha fixat l’hora pocs minuts després que es confirmés l’aval del Consell Nacional d’ERC a l’acord d’investidura assolit amb el PSOE.
ERC ratifica l’acord amb el PSOE i permetrà la investidura de Sánchez
El 31 de desembre proppassat, Batet ja es va posar en contacte amb els portaveus dels diferents grups parlamentaris per prevenir-los que el debat tindria lloc aquests dies amb la finalitat que tinguessin el temps necessari perquè els seus diputats poguessin reservar els viatges per assistir al ple d’aquest cap de setmana.
Només faltava confirmar l’hora, encara que ja s’avançava que seria a primera hora del matí de dissabte amb la idea que la primera votació pogués celebrar-se com a tard al migdia del diumenge per evitar la multitudinària Cavalcada de Reis de Madrid; i donar també temps als diputats per poder desplaçar-se als seus llocs de procedència i gaudir de la Nit i del Dia de Reis.
Finalment, el debat arrencarà a les nou del matí, amb la lectura de la proposta de candidat lliurada pel rei espanyol a la presidenta del congés.
A partir d’aquí serà el torn de Sánchez, que pujarà a la tribuna per exposar a la cambra el seu programa de govern, sense límit de temps.
Segons van confirmar a Europa Press fonts de la presidència del Congrés, després de la seva al·locució inicial hi haurà un recés per donar temps a l’oposició a preparar les seves respectives intervencions.
Després serà el torn dels portaveus dels diferents grups, que intervindran de major a menor.
Cada grup parlamentari comptarà amb 43 minuts d’intervenció: 30 de discurs inicial, 10 de rèplica i 3 de contrarèplica.
Es pressuposa que Sánchez anirà responent d’un en un a cadascú i també sense límit de temps.
Es dóna per segur que Sánchez debatrà el primer dia amb Pablo Casado (PP), Santiago Abascal (Vox), Pablo Iglesias (Unides Podem) i Gabriel Rufián (ERC), ja que es calcula una mitjana de gairebé dues hores de debat per cada grup.
Posteriorment, o diumenge, serà el torn d’Inés Arrimadas (Cs), Aitor Esteban (PNB), Mertxe Aizpurua (Bildu) i amb els diferents representants del Grup Plural -integrat per JxCat, MásPaís-Equo, CC, NC, Compromís, el BNG, el PRC i Terol Existeix-, del Grup Mixt -que formen UPN, Foro Astúrias i la CUP– i del PSOE.
Després de les intervencions, es procedirà a la votació, que es fa per crida i cada diputat es posa dempeus per proclamar el seu vot, la qual cosa requereix temps.
Fonts de la presidència del congrés espanyol han apuntat que la idea és que la primera votació tingui lloc al migdia del diumenge, encara que tot dependrà del temps que dediqui Sánchez a debatre amb els portaveus que intervindran diumenge.
L’hora en què s’anunciï el resultat d’aquesta ‘primera volta’ marcarà el ple que caldrà celebrar-se 48 hores després, dimarts 7 de gener, en cas que Sánchez no aconsegueixi la majoria absoluta (176 diputats) que es requereix en el primer intent.
En aquesta segona sessió, Sánchez tindrà deu minuts per demanar el suport de la cambra, i els representants dels grups parlamentaris disposaran de cinc minuts cadascun.
En total, una hora més abans de començar la segona votació per crida, en què al candidat ja en té prou amb majoria simple (més ‘sí’ que ‘no’).
En cas que Sánchez fracassi i no s’aconsegueixi una alternativa viable en els dos mesos posteriors a la primera votació, és a dir fins al 5 de març, el rei espanyol, amb la confirmació de la presidenta del congrés, haurà de dissoldre les Corts espanyoles l’endemà i convocar noves eleccions 47 dies després, el dimecres 22 d’abril.
Si el candidat socialista aconsegueix l’aval del congrés i surt investit, Batet ho comunicarà a Felipe VI, a l’efecte del seu nomenament com a president del govern.

Response: El Consell Nacional d’ERC confirma l’aval a la investidura de Pedro Sánchez i poc després, la presidenta del Congrés espanyol convoca el debat pel dissabte i diumenge, Nit de Reis. Així, en el probable cas que Sánchez no aconsegueixi prou vots en la primera volta, dimarts 7 es farà la segona volta, on només cal una majoria simple.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Els Mossos d'Esquadra han detingut deu persones i n'han denunciat tres més, entre l'11 i el 19 d'abril, per presumptament cultivar 1.238 plantes de marihuana a l'Alt Empordà.
Aquestes actuacions s'han fet en el marc d'un operatiu per millorar la seguretat i la convivència al barri de Sant Joan de Figueres, a l'oest de la ciutat.
Segons un comunicat de la policia, els agents de Figueres continuaran amb els dispositius per prevenir delictes contra la salut pública i no descarten noves detencions relacionades amb aquests fets en els pròxims dies.
La primera actuació es va dur a terme l'11 d'abril, un cop els Mossos tenien prou indicis que indicaven que a l'interior de dos domicilis del carrer Ramón i Cajal de la capital de l'Alt Empordà hi podria haver una plantació de marihuana.
A l'interior d'un d'aquests domicilis de Figueres es van intervenir nombrosos utensilis per cultivar marihuana.
Entre altres estris, es van trobar tres aparells d'aire condicionat, dinou transformadors, dos extractors, un ventilador, un termòmetre, catorze bombetes de 600 watts, cablejat elèctric i setze sacs de fertilitzant.
A més, els agents van detectar que el cablejat elèctric estava manipulat per no pagar la llum.
Per tot plegat, es va denunciar penalment un home de 51 anys i veí de Figueres.
A la segona casa, es van intervenir 21 bombetes, 16 portalàmpades, 17 transformadors i diversos testos.
En aquest cas es va denunciar un home de 25 anys i veí de Vilafant.
En una segona actuació que es va fer el 14 d'abril, els Mossos van detenir un home de 24 anys i veí de Figueres per cultivar marihuana a l'interior del seu pis.
Al domicili de l'arrestat, situat al carrer Major de Figueres, es van trobar 651 plantes de marihuana, 25 transformadors, un extractor i 18 bombetes.
L'home va passar a disposició del Jutjat d'Instrucció en funcions de guàrdia de Figueres, el qual en va decretar la seva llibertat amb càrrecs.
Dos detinguts més a Llers
També dins d'aquest operatiu contra el tràfic de drogues, el 16 d'abril la policia catalana va detenir a Llers dos homes, de 26 i 36 anys, de nacionalitat nigeriana i veïns de Figueres, com a presumptes autors d'un delicte contra la salut pública.
Les detencions es van produir durant un control policial que s'havia muntat a l'N-II a l'altura del punt quilomètric 759, dins del terme municipal de Llers.
Durant el dispositiu, els agents van aturar un vehicle, ocupat per dos homes, que transportava 390 plantes de marihuana.
Els detinguts van passar el 17 d'abril a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Figueres, que els va deixar en llibertat amb càrrecs.
Cinc arrestats que portaven droga i diners a Vilafant
El dia 17 d'abril, cap a les dues de la matinada, els mateixos agents de la comissaria de Figueres van detenir cinc persones de nacionalitat francesa al carrer Tramuntana de Vilafant.
Durant l'operatiu, els mossos van aturar dos vehicles i van identificar cinc homes, de nacionalitat francesa i d'entre 19 i 26 anys.
A dins dels cotxes hi van trobar 6,4 quilograms de marihuana distribuïts en diverses bosses i 1135 euros en efectiu.
Els cinc arrestats van passar a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Figueres el 18 d'abril, el qual els va deixar en llibertat.
Un altre denunciat que tenia plantes a la Vajol
Cap a les cinc de la tarda del 18 d'abril els agents de la comissaria de Figueres van localitzar, en un domicili de la població de La Vajol, 197 plantes de marihuana.
Els mossos van trobar la plantació alertats per la forta olor que se sentia i, després d'identificar el seu inquilí, el van denunciar penalment.
Dos detinguts a Llers que duien cabdells de marihuana al cotxe
Finalment, cap a dos quarts de dues de la matinada del 19 d'abril, agents de trànsit van aturar un vehicle amb matrícula francesa, que circulava per la N-IIa, a l'altura del quilòmetre 9, dins del terme municipal de Llers.
Els mossos van identificar els dos ocupants i, en inspeccionar el vehicle, van comprovar que les portes podien estar manipulades.
Després d'una exhaustiva revisió, van trobar amagades al seu interior deu bosses amb 2,15 quilograms de cabdells de marihuana.
Per aquest motiu, els agents van detenir els dos homes, de 26 i 22 anys, de nacionalitat francesa i veïns de Montpeller (França).
Aquests individus van passar a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia, el qual els va deixar en llibertat amb càrrecs.
Segons un comunicat dels Mossos d'Esquadra, els agents de Figueres continuaran amb els dispositius per prevenir delictes contra la salut pública i no descarten noves detencions relacionades amb els fets.

Response: Els Mossos d’Esquadra detenen deu persones i en denuncien tres més per cultiu d’un total de 1.238 plantes de marihuana a l’Alt Empordà. Les actuacions, fetes entre l’11 i el 19 d’abril, responen a un operatiu per millorar la seguretat al barri de Sant Joan, Figueres. No es descarten més detencions els propers dies per prevenir delictes contra la salut pública.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El ministre de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, José Luis Ábalos, ha assegurat aquest dilluns que l'estat d'alarma decretat pel govern espanyol s'allargarà més enllà dels 15 dies exigits en la llei perquè, al seu judici, aquestes dues setmanes no donaran a Espanya la "capacitat per guanyar la batalla" contra el coronavirus.
En una entrevista a Las mañanas de RNE, Ábalos ha explicat que l'executiu cercarà fórmules per "prorrogar aquesta situació" que obliga els ciutadans a romandre a casa tret d'algunes excepcions.
"És evident que no tenim un calendari cert.
Si no prenem mesures especialment dures per frenar la propagació del virus i per tant l'impacte en la salut i la vida... no tindria cap efecte", ha sostingut.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
En aquest context, el titular de Transports ha apuntat que l'aplicació de mesures addicionals dependrà de la "eficàcia" de les quals ja han estat adoptades.
"Si realment tots som responsables i actuem d'acord als requeriments i no frivolitzem, evidentment tindran més efecte", ha afegit.
Així, el ministre ha insistit que el govern espanyol està "testant l'eficàcia de les mesures de forma continua", encara que no s'espera que tinguin un impacte immediat.
"No crec que que en 15 dies estiguem en la capacitat de guanyar aquesta batalla", ha resolt.
El ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, ha assegurat aquest dilluns en declaracions a la Cadena Ser, que el tancament de fronteres de l'Estat –tal com han fet països com Alemanya- "és una possibilitat real, per descomptat", per "lluitar contra l'expansió del virus".
El ministre debatrà aquesta opció amb els seus homòlegs de la Unió Europea a la reunió que celebrarà a les 11.00h.
Segons Marlaska, la ciutadania està responent positivament a les mesures adoptades pel seu executiu i en aquests moments "estem en termes de normalitat" pel que fa al compliment de l'estat d'alarma.
Aquest diumenge –ha afirmat- ja es va produir una "reducció manifesta" de més del 60% del trànsit en les entrades a Madrid.
coronavirus
GRÀFIC INTERACTIU Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
A data de diumenge, la xifra total de casos és de 903, 52 dels quals són greus, a més de dotze morts.
Tres pacients ja han estat donats d'alta
El ministre ha destacat la "coordinació" amb les policies autonòmiques i municipals, que "en aquests moments és adequada" i s'ha mostrat convençut que els Mossos d'Esquadra no entorpiran "en absolut" les mesures adoptades pel seu executiu.
"Mai he tingut cap dubte de la professionalitat (dels Mossos)", ha afirmat.
També ha apuntat que a les presons "s'han adoptat les mesures adequades" malgrat les dificultats afegides i ha destacat el grau de "cooperació i coordinació dels propis interns" i dels funcionaris.
"Ells mateixos entenen que se'ls limitin els drets de comunicació perquè estem en circumstàncies molt específiques" ha apuntat.
coronavirus
Les 10 «fake news» sobre el coronavirus que l'OMS ha desmentit
Recollim deu dels rumors falsos als quals l'organització internacional ha hagut de sortir al pas
Marlaska no ha descartat un enduriment de les mesures de l'estat d'alarma que caldria adoptar –ha dit.
En el moment en què el Congrés aprovés una pròrroga d'aquest estat d'alarma.
"Nosaltres intentarem bloquejar el virus en aquest termini", ha afirmat abans d'insistir en la necessitat que tots els particulars que disposin d'elements per garantir la seguretat del personal sanitari els lliurin a les autoritats.
coronavirus
VÍDEO Com protegir els infants del coronavirus?
Des del Departament de Salut donen consells als pares i mares per evitar contagis entre els seus fills
coronavirus
VÍDEO La senzilla recepta per fer gel desinfectant de mans a casa
L'increment de demanda del líquid ha desbordat els distribuïdors i l'OMS ha difós una guia per elaborar-lo
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: José Luis Ábalos, ministre de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, explica que l’estat d’alarma pel coronavirus durarà més de 15 dies perquè les mesures que estan adoptant no tenen un efecte immediat. El ministre d’Interior, Grande-Marlaska, debatrà en una reunió europea si cal tancar fronteres. L'Executiu cerca fórmules per prorrogar el tancament a casa dels ciutadans.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Barcelona (ACN).- El cineasta manresà David Victori va guanyar al 2012 amb el curt ‘La Culpa’ el ‘Your Film Festival’, un important concurs de curtmetratges convocat per YouTube i Emirates.
Victori se’n va endur el primer premi -valorat en 500.000 dòlars -per crear un curt per a YouTube amb Ridley Scott i Michael Fassbender com a productors.
Tres anys després, Victori torna al Festival de Venècia per presentar el curtmetratge serialitzat ‘Zero’.
El film gira al voltant d’una família que viu el seu propi drama familiar amb el fet que al món sencer falla la gravetat.
“Que algú que estimes es mori al teu voltant és tan inexplicable com que un dia falli la gravetat”, ha dit Victori, en una entrevista a l’ACN.
Victori ha recordat que quan el curtmetratge de ‘La Culpa’ que havia fet amb la productora Roxbury ja portava dos anys des que es va estrenar el 2010 al Festival de Sitges i portava recorreguts diferents certàmens, va saber sobre el Festival de Youtube i el premi i va decidir que era el moment d’enviar-lo i participar-hi.
“Aquí va començar l’aventura”.
En total, s’hi van presentar 15.000 curts, 50 van arribar a les semifinals que es van posar a votació popular a Yutube i els 10 més votats van anar a Venècia i allí havien de presentar el projecte que farien en el cas de guanyar.
El premi que oferia el festival era un projecte original per Youtube produït per Michael Fassbender i Ridley Scott.
“Quan vaig sortir guanyador ens vam posar a treballar amb Scott Free Films”, que és la productora del director de films com ‘Blade Runner’ o ‘Gladiator’, amb aquest nou projecte.
Quan va arribar a la final, va presentar una proposta, un teaser i un petit dossier sobre què faria si guanyava.
El projecte es deia ‘Gravity’, sense tenir coneixement que Alfonso Quarón faria un llargmetratge amb aquest nom.
“Els hi vaig presentar un teaser amb les possibilitats de la idea i els va convèncer i a partir d’aquí vam començar a treballar per desenvolupar la pel·lícula junts”.
El curtmetratge serialitzat ‘Zero’ té com argument que “un dia la gravetat al món falla de forma intermitent i de cop i volta floten coses petites, torna la gravetat i de cop torna a fallar i comencen a flotar coses de més pes”.
Més enllà d’aquest context, la història segueix las vides d’un pare i un fill que passen “un moment important a les seves vides i és la gestió de la mort de la mare”.
Els dos personatges intenten retrobar-se perquè es troben separats en el moment que té lloc la catàstrofe.
La primera idea va ser el de la gravetat i “què passaria si aquesta fallés al món”.
Més enllà, Victori va anar treballant el guió i va trobar un paral·lelisme amb la pèrdua d’un ésser estimat amb que de cop hi hagués una catàstrofe inexplicable en el món.
Que algú que estimes es mori és tan inexplicable com que un dia falli la gravetat.
Són coses que no esperes que un dia passen”.
Michael Fassbender
Victori ha treballat tot el procés de ‘Zero’ amb Scott Free Films de Londres.
En la fase de guió el cineasta català va tenir l’oportunitat, ja que Fassbender feia de productor executiu, de veure’s amb ell a Los Angeles i parlar del guió.
L’actor el va aconsellar sobre el text i sobre com creia que podia encarar el rodatge.
“Asseure’t amb ell a parlar del projecte i que et digui que ho treballi d’una forma o un altre quan ha treballat amb Ridley Scott o Terrence Malik fa que el teu aprenentatge es multipliqui”.
El director cinematogràfic ha ressaltat que Scott Free Films va ser molt respectuós i van ser uns productors excel·lents.
“Sempre em deien que era el meu premi i que em volien ajudar.
De la llibertat que he tingut amb ells no en tinc cap queixa i he fet el projecte que realment somiava”.
El rodatge va ser a Los Angeles.
Victori va voler rodejar-se d’un equip de gent de Los Angeles, però ha reconegut que també va tenir la sort de convèncer catalans per anar a rodar amb ell com el Daniel Aranyó, director de fotografia, Laia Ateca, directora d’art, o Sandra Victori, germana del director, com a decoradora.
El pressupost era el del premi de mig milió de dòlars pel projecte.
“És el pressupost més alt amb el que he comptat fins ara, però va ser un projecte complex, amb molts efectes especials i 14 dies de rodatge”.
Estrena a Venècia i al Festival de Sitges
‘Zero’ s’estrenarà mundialment al Festival de Venècia.
“Em fa molta il·lusió perquè és on em van donar el premi”.
Es presenta a la secció Orizzontti i després de Venècia, es presentarà al Festival de cinema de Sitges a la secció oficial de curtmetratges.
Tenen posteriorment la intenció d’estrenar-lo a finals d’octubre a tot el món a Youtube.

Response: Tres anys després de guanyar el primer premi de "Your Film Festival", valorat en 500.000 dòlars, David Victori torna al festival de Venècia amb "Zero", la seva nova pel·lícula feta amb la productora Scott Free Films. A la pel·lícula desapareix la gravetat i els personatges s'han de trobar en plena catàstrofe. S'estrenarà a l'octubre a YouTube.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
L'Ajuntament de Barcelona preveu limitar la circulació de vehicles privats pels carrers Aragó i Mallorca a partir del mes de setembre.
La mesura forma part del paquet de deu accions que el govern municipal ha dissenyat per reduir la contaminació a la capital catalana.
El pla es començarà a aplicar abans de fer efectiva la declaració d'emergència climàtica a la ciutat, prevista per l'1 de gener del 2020, el mateix moment en què entrarà en vigor la Zona de Baixes Emissions per prohibir la circulació dels vehicles més contaminants.
L'Ajuntament ha fet públiques les seves intencions coincidint amb la constitució de la Taula per l'Emergència Climàtica, que s'ha celebrat aquest dimecres al consistori i que hauria d'englobar totes les polítiques municipals de medi ambient.
Pel que fa al carrer Aragó, la via perdrà un dels carrils destinats actualment a la circulació de vehicles privats, que passarà a ser d'ús exclusiu per a taxis, autobusos interurbans i transport de grups.
Al carrer Mallorca, la reducció s'aplicarà al tram comprès entre l'avinguda Meridiana i l'avinguda Diagonal i a diferència del carrer Aragó no es destinarà cap carril al trànsit de busos i taxis.
Els usos de la zona que quedi lliure de trànsit es decidirà a través d'un procés participatiu amb els veïns.
El govern municipal també manté actiu l'estudi d'implantació d'un peatge d'accés a la ciutat, tot i que encara no ha concretat la mesura.
L'Ajuntament sí que s'ha compromès a posar en marxa un grup de treball per definir mecanismes fiscals que contribueixin a reduir la contaminació.
A partir de la tardor també es preveu que es completi el tercer tram de la superilla de Sant Antoni i el segon de la superilla d'Horta.
El consistori també començarà a treballar en la creació de superilles a Sant Gervasi-La Bonanova i l'Esquerra de l'Eixample.
El desplegament de superilles també comportarà la pacificació del trànsit a l'entorn de 22 escoles.
Un 6% menys de diòxid de carboni
Més enllà de la pacificació o reducció del trànsit, l'Ajuntament també defensa la limitació de la velocitat com a eina per reduir les emissions contaminants.
En aquest sentit, fins a ser vies principals de la ciutat estrenaran un límit de velocitat de 30 kilòmetres per hora: Rocafort, Sicília, Ausiàs Marc, Comte Borrell, Gran de Gràcia, passeig Joan de Borbó i passeig de Sant Joan.
El paquet de mesures presentat per l'Ajuntament no només inclou accions relacionades amb el trànsit.
També es preveu estudiar a quins barris de la ciutat es pot estendre la recollida de residus porta a porta, així com treballar per aconseguir l'erradicació dels plàstics d'un sol ús a la ciutat.
L'Ajuntament també s'ha compromès a licitar 30 projectes de generació fotovoltaica i a fer obligatori que tots els edificis municipals disposin de generació d'energia renovable.
Amb totes aquestes mesures el govern d'Ada Colau preveu reduir un 6% les emissions de diòxid de carboni a la ciutat a finals del 2020, l'equivalent a 210.000 tones de la substància.
Límits al port i l'aeroport
Tot plegat, mentre Colau ja ha avisat que la lluita contra la contaminació també implica posar fre al creixement del port i l'aeroport.
El govern municipal confia a tenir capacitat d'aconseguir el seu objectiu i per això serà clau l'entesa amb l'Estat.
Aquest dimecres el subdelegat del govern espanyol a Barcelona, Carlos Prieto, ha estat present a la reunió de la taula.
A la taula també hi han participat representants de 200 entitats, universitats, sindicats i empreses i l'Ajuntament confia que es converteixi en un espai per vertebrar les polítiques contra la contaminació que ja ha projectat el govern de Colau.
Des del consistori estan convençuts que totes les mesures que es volen impulsar es poden dur a terme amb les competències municipals però el treball conjunt amb la resta d'administracions serà clau.
Per ara, Colau ha assenyalat la Generalitat, a qui ha retret fer una declaració "falsa" en relació a l'emergència climàtica al maig.

Response: El govern municipal posa en marxa un pla per disminuir la contaminació a Barcelona, que implica la reducció de vehicles als carrers Aragó i Mallorca. Es preveu col·locar peatges per accedir al centre i una limitació de velocitat per reduir les emissions. Només es preveuen mesures relacionades amb el trànsit i s'espera disminuir les emissions un 6%.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
L'expresident de la Generalitat Jordi Pujol ha pronunciat una conferència al Born Centre Cultural.
Foto: Patricia Mateos.
L'expresident de la Generalitat Jordi Pujol ha reivindicat aquest dilluns la importància que un gran col·lectiu sempre tingui un bon líder al capdavant, i ha avisat que "allò que minvi la força d'aquest lideratge, minva la força del moviment".
"Potser no de forma immediata, però demà passat sí", ha afegit Pujol fent referència al president de la Generalitat, Artur Mas.
"Per convicció, faré i diré el que digui el president", ha dit durant una conferència organitzada pel Centre d'Estudis Jordi Pujol al Born Centre Cultural.
Pujol ha parlat de l'origen del terme 'nació' i del seu dret a decidir, i ha cridat a reaccionar davant de l'ofensiva engegada contra la llengua, la cultura i les institucions catalanes.
Pujol ha reivindicat la importància que els grans moviments tinguin al capdavant un bon líder.
Ha subratllat que només cal repassar la història per comprovar que "és molt important que un gran repte col·lectiu tingui un bon lideratge", encara que tinguin una gran base popular o que fins i tot el poble hagi depassat els seus líders.
En aquest sentit, ha refermat el seu suport a Mas tot assegurat que està "d'acord amb el que pensa, amb el que explica, amb el que fa, i amb el seu propòsit", perquè "allò que minvi la força del lideratge, minva la força del moviment", encara que sigui de bona fe.
Pujol ha pronunciat la conferència 'De Herder i Renan.
I del dret a decidir', on ha analitzat què vol dir el terme nació i ha subratllat que Catalunya reuneix les dues definicions d'aquests dos filòsofs europeus.
L'alemany feia èmfasi en els valors, en la memòria col·lectiva i en la cultura, mentre que el francès defensava que una nació és un "plebiscit de cada dia".
Pujol ha subratllat la importància de la llengua en el nacionalisme català, però alhora ha remarcat que Catalunya ha lluitat contra l'ofegament des del 1714, i això ha suposat un "plebiscit exercit durant temps difícils però reeixit".
Fins i tot amb l'Estatut del 2005, ha recordat que ell mateix ja ha va advertir que no n'hi hauria prou, ni tan sols si la reforma estatutària sortia bé.
L'expresident ha subratllat que ja llavors ell va avisar que caldria una ferma voluntat de reforçar Catalunya al marge d'aprovar un nou Estatut.
I ara la independència
L'expresident ha explicat que ell ha arribat a la reclamació de la independència a través de dos camins que són complementaris tot i que no sigui coincidents, el patrimoni de la identitat que s'ha anat acumulant, i la voluntat de ser que s'ha demostrat des del 1714 fins ara.
El nacionalisme català s'ha "salvat", ha dit, després de tres segles d'ofegament de monarquies absolutes, però també ha sabut preservar la llengua, la cultura i les seves institucions.
Ara bé, ha alertat que ara hi ha una "ofensiva" engegada des de Madrid contra els fets bàsics de Catalunya, i mentre no arriba la consulta, cal que el poble reaccioni i defensi aquest patrimoni de cohesió i convivència davant d'aquells que creuen que això de Catalunya i del català s'acabarà en dues generacions a causa de la immigració.
Cal que els partits ho defensin cada dia a Catalunya, a Madrid i a Brussel·les, ha insistit.
"Hi ha coses que els és igual a Madrid que fem o no fem.
Sempre ens podran collar per l'ofec econòmic, però els és igual.
Però hi ha coses com la llengua i els mitjans de comunicació i la cultura en general que això sí que no els és igual, com la imatge d la institució de la Generalitat.
Contra això cal reaccionar".
Han assistit a la conferència de l'expresident la seva dona, Marta Ferrusola; el seu fill Oriol Pujol; la presidenta del Parlament, Núria de Gispert; l'expresident de la cambra catalana Joan Rigol; el conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, i el president del grup parlamentaria de CiU, Jordi Turull.

Response: Jordi Pujol afirma que un gran moviment necessita un bon líder, referint-se a Artur Mas i mostrant-li suport. Assegura que Catalunya té valors, cultura, una gran llengua i ha lluitat com a nació des del 1714. També ha alertat de l'ofensiva de Madrid contra Catalunya i demana al poble que reaccioni i defensi el nacionalisme català.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
L'actor Quim Gutiérrez en una imatge de la pel·lícula 'Los últimos dias' dirigida per David i Àlex Pastor Foto: Morena Films
La pel·lícula 'Los últimos días' dels germans Àlex i David Pastor parteix com a favorita en la cursa dels Premis Gaudí, que es celebra aquest vespre i serà conduïda per Àngel Llàcer amb un total d'11 nominacions entre les quals hi ha la de millor pel·lícula en llengua no catalana, millor direcció i millor guió.
La segueixen amb 8 nominacions 'Tots volem el millor per a ella' dirigida per Mar Coll i 'Fill de Caín' de Jesús Monllaó Plana; amb 6, 'Grand Piano', d'Eugenio Mira, i amb cinc nominacions cadascuna 'La plaga' de Neus Ballús i 'La por' de Jordi Cadena.
35 produccions de les 91 inscrites han estat finalment nominades en alguna de les 21 categories dels premis de l'Acadèmia del Cinema Català.
'Los últimos días', amb 11 nominacions, és la pel·lícula que opta a més estatuetes, entre les quals es troben la de millor pel·lícula en llengua no catalana, millor direcció pels germans Pastor i millor guió.
La segueixen 'Fill de Caín' i 'Tots volem el millor per a ella', ambdós títols amb 8 nominacions, i el rànquing continua amb 'Grand Piano' (amb 6 nominacions), 'La plaga' i 'La por' (amb 5 nominacions), Història de la meva mort (amb 4 nominacions), 'Barcelona, nit d'estiu', 'El cuerpo' i 'Món petit' (amb 3 nominacions), 'Ayer no termina nunca', 'El muerto y ser feliz' i 'La Estrella' (amb 2 nominacions).
A la categoria de millor director hi competeixen Neus Ballús, per 'La Plaga'; Jordi Cadena, per 'La por'; Mar Coll, per 'Tots volem el millor per a ella', i Àlex i David Pastor per 'Los últimos días'.
Els nominats a millor protagonista masculí són Javier Cámara per 'Ayer no ternima nunca'; Eduard Fernández per 'Todas las mujeres'; José Sacristán per 'El muerto y ser feliz', i David Solans per 'Fill de Caín'.
Els nominats a millor actriu protagonista són Nora Navas per 'Tots volem el millor per a ella'; Candela Peña per 'Ayer no termina nunca'; Vicky Peña per 'Un berenar a Ginebra' i Ingrid Rubio per 'La Estrella'.
Opten al Premi Gaudí a la millor pel·lícula quatre títols, 'Barcelona, nit d'estiu', dirigida per Dani de la Orden i escrita per Eric Navarro, Eduard Sola i Daniel González; 'Fill de Caín', dirigida per Jesús Monllaó Plana i escrita per Sergio Barrejón i David Victori; 'La plaga', dirigida per Neus Ballús, i escrita per Neus Ballús i Pau Subirós, i 'Tots volem el millor per a ella', dirigida per Mar Coll i escrita per Mar Coll i Valentina Viso.
En la categoria de millor pel·lícula en llengua no catalana, estan nominades 'El cuerpo', 'El muerto y ser feliz', 'Grand Piano' i 'Los últimos días'.
Com a millor pel·lícula documental, estan nominades 'Bajarí' d'Eva Vila, 'Els records glaçats' d'Albert Solé, 'Món petit' de Marcel Barrena i 'Serrat y Sabina, el símbolo y el cuate' de Francesc Relea.
Estan nominades a millor pel·lícula per a televisió: 'Carta a Eva', d'Agustí Villaronga; 'Concepción Arenal, la visitadora de presons' de Laura Mañá; 'Desclassificats', d'Abel Folk i Joan Riedweg i 'Olor de colònia' de Lluís M. Güell.
Pel que fa als actors secundaris, estan nominats José Coronado per 'Fill de Caín'; Pau Durà per 'Tots volem el millor per a ella'; Sergi López per 'Ismael' i Ramon Madaula per 'La por'.
I respecte les actrius secundàries: Carmen Machi per 'La estrella'; Maria Molins per 'Fill de Caín', i Àgata Roca i Clara Segura, les dues per 'Tots volem el millor per a ella'.
Els nominats a la millor pel·lícula europea són 'Amour' de Michael Haneke; 'Hannah Arendt' de Margarethe von Trotta; 'La herida' de Fernando Franco i 'La vie d'Adèle' de Abdellatif Kechiche.
Com ja era conegut, aquest any no hi haurà cap pel·lícula d'animació que aspiri a aconseguir un premi Gaudí.
L'any passat n'hi va haver tres.

Response: Als VI Premis Gaudí, "Los últimos días" és la pel·lícula amb més nominacions. Els nominats a millor protagonista són Javier Cámara, Eduard Fernández, José Sacristan i David Solans. I a millor actriu, Candela Peña, Nora Navas, Vicky Peña i Ingrid Rubio. També hi ha premi per a la millor pel·lícula en llengua no catalana i per als actors secundaris.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El conseller Raül Romeva considera que és “indiscutible i evident” que cal preguntar directament sobre la independència en un referèndum a Catalunya: “Si vols discutir i debatre sobre la independència aquesta opció hi ha de ser”, ha dit en una entrevista a l’ACN.
“No hem patit tot el que hem patit per reformar l’estatut.
I ho dic jo, que vaig defensar-lo“, ha afegit el pres indultat fa dues setmanes.
Romeva, vice-secretari general de Prospectiva i Agenda 2030 d’ERC, també defensa que la taula de diàleg entre la Generalitat i la Moncloa tracti la causa del Tribunal de Comptes espanyol.
A més, opina que la “repressió econòmica” de l’estat fa que el camí cap a la independència sigui “més irreversible”.
Romeva, que va estar empresonat a Lledoners fins al 23 d’abril, reitera que un eventual referèndum a Catalunya ha de preguntar sobre la independència.
Ara bé, també apunta que un altre tema és si, per arribar-hi, abans s’han de fer “altres coses”.
En aquesta línia, el conseller subratlla que la taula de diàleg ja prendrà decisions, però que cal ser “clars” a l’hora de plantejar l’autodeterminació.
“L’objectiu és que la gent decideixi si vol ser una república o no.
I no hem patit el que hem patit per reformar l’estatut.
I ho dic jo, que vaig defensar-lo i vaig fer campanya i votar a favor seu”, ha argumentat.
Romeva assevera que “la pregunta en si” ja s’ha fet, en referència a la fórmula de l’1-O.
Així, el dirigent independentista constant que la “qüestió de fons” és donar “dimensió” a la pregunta per fer-la vinculant: “Això és el que hem de fer, i el que no hem pogut fer fins ara, perquè el reconeixement del valor de la pregunta no estava validat”, ha justificat.
D’altra banda, Romeva reclama a En Comú Podem que ajudi a “construir” l’espai de l’acord nacional per l’amnistia i l’autodeterminació, que el president de la Generalitat, Pere Aragonès, vol impulsar aquest estiu per portar-lo a la taula de diàleg amb el govern espanyol: “Més que s’hi sumessin, seria bo que el construíssim entre tots”.
“De fet, els comuns defensen l’autodeterminació.
No hauria de ser un problema Construir aquests espais”, ha valorat, per també concloure que, “perquè el procés sigui més fàcil, ràpid i indolor, és millor sempre ser més que ser menys”.
Pel que fa a la causa del Tribunal de Comptes, que li reclama 2,1 milions-, Romeva demana que la taula de diàleg abordi aquesta “repressió econòmica” de l’estat.
De fet, el conseller opina que qualsevol fet que tingui a veure amb el conflicte polític ha de formar part de les converses entre els dos governs, que es reprendran a Barcelona la setmana del 13 de setembre.
Així mateix, Romeva avisa l’estat que l’única cosa que aconseguirà amb més “pressió” i “gestos” en l’àmbit judicial, policial, mediàtic, de la fiscalia, o el Tribunal de Comptes per “eliminar patrimonialment, políticament i socialment” els actors independentistes, serà que el camí cap a la independència sigui “més irreversible”.
“Viuen en una total inòpia si creuen que, en aquest escenari, podem tenir incentius per deixar de voler la república”, ha conclòs.
Romeva creu que els dirigents empresonats, ara indultats, estan “obligats” a tenir un paper polític perquè són “part activa” del procés.
“Volem seguir sent una peça de l’engranatge”, ha subratllat, alhora que ha defensat que cadascú ha de tenir-hi la implicació “personal” que desitgi.
Això sí, el conseller creu que tots i totes tenen la “determinació” de ser “útils”: “Cadascú ha de jugar el seu paper.
El procés és dolorós i va per llarg, però és irreversible”, ha augurat.
En un altre àmbit, el vicesecretari general d’ERC rebutja que es fixin dates inamovibles en el camí cap a la independència.
De fet, aposta per no posar dates -tampoc al diàleg amb l’estat-, sinó que el calendari s’adapti a les circumstàncies de cada moment.
Així, Romeva vol ajudar a consolidar una “mirada llarga” perquè la ruta cap a la república “no està cartografiada”.
En aquesta metàfora, el conseller explica que cal ser conscients dels “accidents geogràfics” que hi pot haver al llarg del camí, i tenir la “capacitat” de sortejar-los, al marge del full de ruta -tot i que ell prefereix parlar de GPS.
“Hem vist, comprovat i patit que les dates són limitadores de les coses que vols fer, i el full de ruta pot acabar sent més un problema que una eina”.
En aquesta línia, Romeva diu que és “important” evitar el relat de la “passa curta i immediata”, per focalitzar-se en “aixecar la mirada” i “ampliar els acords”: “Cal deixar de parlar del dit i començar a parlar i a construir la lluna”.
El dirigent creu que tot el que s’ha fet fins ara era “necessari”, però que s’han dedicat massa esforços en explicar el com i quan es farà la independència, i massa poc en el perquè i el per a què“.

Response: Romeva assegura que la Generalitat i la Moncloa han de tractar la repressió econòmica, que fa que el desig independentista augmenti i que sigui l'única sortida. Assegura que l'objectiu del referèndum és saber qui vol una república, i demana a En Comú Podem que se sumin a l'acord per a l'amnistia que vol impulsar Aragonès.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
''El món rural ha aguantat millor la crisi econòmic que l'urbà gràcies a la fortalesa del sector agroalimentari i el creixement del turisme rural'', aquesta és una de les principals conclusions de l''Atles de la nova ruralitat: l'actualitat del món rural els anys de la gran crisi a la Catalunya rural 2008-2015', en paraules d'Ignasi Aldomà, director de l'equip del Departament de Sociologia i Geografia de la Universitat de Lleida (UdL) que l'ha elaborat.
En aquest treball s'analitzen, a partir de dades estadístiques – sobre població i demografia, agroindústria, serveis, equipaments, indústria i dinàmiques territorials – la ruralitat catalana i com s'han viscut els anys de crisi.
L'atur és molt menor a poblacions petites i comarques inferiors en general al 8%, tot i que també ha crescut, segons l'estudi.
L'atles és la reedició actualitzada del que es va publicar al 2009, elaborat pel mateix equip i impulsat en tots dos casos per la Fundació del Món Rural.
Això ha permès comparar l'evolució dels indicadors al territori, en un document que ha esdevingut un referent imprescindible per conèixer de prop la realitat del món rural català i ha estat una eina de primer ordre per promoure i facilitar el seu estudi.
L''Atles de la nova ruralitat 2015' ha estat presentat aquest dimarts a la tarda al Saló Victor Siurana de la Universitat de Lleida (UdL) en un acte que ha comptat amb la presència de prop de cent assistents.
Han participat en el mateix, el rector de la UdL, Roberto Fernández, la directora general de Desenvolupament Rural, Esther Peña, el director de la FMR, Andreu Martí, l'autor de l'obra, Ignasi Aldomà, i el meteoròleg i presentador de TV3, Tomàs Molina.
Món rural i crisi: agroalimentació i turisme
El món rural resisteix millor la crisi gràcies a la fortalesa del sector primari que aguanta, entre altres factors, pel manteniment de la demanda alimentària.
Es tracta d'un sector que compta, a més, amb una gran capacitat d'adaptació i creixement a partir de l'exportació.
Alhora també creixen la producció ecològica, la de qualitat o la de proximitat també anomenada de quilòmetre 0.
L'arrelament al territori i la diversificació de l'economia al món rural, com en són exemple les cooperatives agràries, han estat altres dels elements que expliquen aquesta major resistència.
''Aquelles zones on l'economia està més diversificada són les que han tingut, i tenen, una major capacitat de superar dificultats econòmiques, i per tant també, dificultats socials'', indica el geògraf lleidatà.
Però no ha estat només l'agroindustria, sinó també el turisme ha estat estratègic, amb el seu creixement, per què les zones rurals hagin aguantat més bé la crisi que les urbanes.
El turisme rural és cada cop més actiu i participatiu: el turisme de natura, d'aventura o el cultural.
''Els allotjaments rurals no han parat de créixer i hem assistit a l''explosió'' de les fires gastronòmiques i les excursions d'aventura'', afirma Aldomà.
En menor mesura, hi ha sectors emergents com ara el desenvolupament local de les energies renovables i les xarxes de telefonia mòbil i internet, dos àmbits que contribueixen a oferir més possibilitats de creació d'activitat econòmica.
Un altre dels indicadors que en permeten apreciar el menor efecte de la crisi és la menor presència de l'atur a les poblacions petites i a les comarques interiors, en general: tot i que també ha crescut la taxa d'atur és inferior al 8%.
A més, és destacable que s'ha mantingut al territori la renda familiar disponible per càpita, front al descens en les zones urbanes.
Igualació d'estils de vida rurals-urbans
''Els models de consum urbans es traslladen al món rural'', és una altra de les tesis del professor Aldomà per la qual afirma que les formes de vida al món rural són cada cop més properes a les urbanes, tot i que conserven algunes particularitats.
Entre les principals característiques diferencials que el món rural manté són: la dispersió dels nuclis de població, l'allunyament de la gran ciutat i la baixa densitat de la població ''amb totes les limitacions que això comporta a nivell d'accés a la feina o al consum per distància o per quantitat i qualitat de les ofertes'', indica Aldomà.
Per això, segueix sent necessari un tractament específic i una garantia d'igualtat de condicions de vida als entorns rurals respecte al món urbà.

Response: Aquest dimarts s'ha presentat, davant de més de 100 assistents, l'"Atles de la nova ruralitat 2015", que explica com el turisme rural i el sector agroalimentari han suportat bé la crisi. L'atur és menor a zones petites, i el turisme rural ha augmentat la producció ecològica, la qualitat dels aliments i de quilòmetre 0.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Un estudi de 'Nature' ha conclòs que el coronavirus no és un virus creat o manipulat en un laboratori.
L'informe apunta que el virus té un receptor, RBD, que s'uneix "amb alta afinitat" als receptors ACE2 d'humans, furons, gats i altres especies.
Les anàlisis computacionals mostren que la unió d'alta afinitat de la proteïna de la punta del SARS-CoV-2 a la ACE2 humana és el resultat de la "selecció natural" en una ACE2 humana o similar a la humana que permet que sorgeixi una altra solució d'unió òptima.
"Aquesta és una forta evidència de que el SARS-CoV-2 no és producte d'una manipulació intencionada", afirma l'estudi.
D'altra banda, la investigació també mostra que l'escissió del virus MERS-CoV permet que el coronavirus tipus MERS dels ratpenats infecti cèl·lules humanes.
Ens els virus de la grip aviar, la ràpida replicació i transmissió en poblacions d'aus altament denses selecciona l'adquisició de llocs d'escissió polibàsics en la proteïna hemaglutinina, que compleix una funció similar a la de la proteïna espiga del coronavirus.
L'estudi apunta que és "improbable" que el coronavirus SARS-CoV-2 sorgís a través de la manipulació de laboratori d'un coronavirus similar al SARS-CoV relacionat.
Afegeix que si s'hagués fet manipulació genètica, probablement s'hagués fet servir un dels diferents sistemes de genètica inversa disponibles per als betacoronavirus.
En aquest sentit, assegura que les dades genètiques mostren "irrefutablement" que el SARS-CoV-2 "no es deriva de cap esquelet de virus usat prèviament".
'Nature' presenta dos possibles escenaris sobre l'origen del coronavirus: la selecció natural en un hoste animal abans de la transferència per zoonosis o bé la selecció natural després de la transferència per zoonosis.
També discuteix si la selecció durant el passatge podria haver donat lloc al SARS-CoV-2.
Pel que fa al primer escenari, estableix que com molts dels casos del covid-19 estaven vinculats al mercat d'Huanan a Wuhan (Xina), és possible que hi hagués una font animal present al lloc.
A més, la similitud entre el SARS-CoV-2 amb els coronavirus SARS-CoV de ratpenat, fa pensar que aquests animals serveixin com a reservoris per al progenitor, així com els pangolins.
En el segon escenari, l'estudi apunta que és possible que un progenitor del SARS-CoV-2 saltés als humans, adquirint les característiques genòmiques a través de l'adaptació durant la transmissió no detectada d'ésser humà a ésser humà.
Un cop adquirides aquestes adaptacions permeten que la pandèmia comenci i produeixi un grup de casos suficientment gran com per a activar el sistema de vigilància que el va detectar.
Les estimacions indiquen que el virus podria haver aparegut entre finals de novembre del 2019 i principis de desembre.
Això, suposa un període de transmissió no reconeguda en humans entre l'esdeveniment per zoonosis inicial i l'adquisició del lloc d'escissió polibàsica.
L'estudi descarta un tercer escenari en que el virus s'hagués escapat de les investigacions que fa anys que es fan a laboratori amb coronavirus d'aquest tipus en ratpenats.
De cara al futur, apunta que conèixer la forma en que el virus va saltar els límits de les especies per infectar els humans de manera productiva "ajudarà a prevenir futurs esdeveniment de zoonosis".
Per exemple, si el SARS-CoV-2 es preadapta en una altra espècie animal, existeix el risc de futurs esdeveniments de reparació.
En canvi, si el procés d'adaptació es va produir en humans, tot i que hi hagi transferències de zoonosis repetides, "és poc probable que s'impulsin sense la mateixa sèrie de mutacions".
L'estudi apunta que la identificació dels parents virals més propers del virus que circulen en animals seran de gran ajuda per als estudis de la funció viral.
En aquest sentit, la disponibilitat de la seqüència de ratpenat va ser la que va ajudar a revelar mutacions clau i el lloc d'escissió polibàsica.
Tot i això, l'estudi de 'Nature' afirma que tot i que l'evidència permet concloure que el virus no va ser manipulat a propòsit, "actualment és impossible provar o refutar les altres teories del seu origen".
Finalitza apuntant que la vigilància continua de la pneumònia en humans i altres animals és "clarament de suma importància".

Response: "Nature" assegura que el coronavirus no és un virus manipulat ni intencionat, ja que les dades genètiques del SARS-CoV-2 demostren que no procedeix de cap altre virus. Creuen que l'origen va ser la selecció natural abans o després de la zoonosi en un animal, que segurament estaria present al mercat de Wuhan i que va saltar després als humans.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El consell ha aprovat el Decret de Plurilingüisme amb l’objectiu de regular l’ensenyament i l’ús vehicular de les llengües curriculars, i la presència en l’itinerari educatiu de llengües no curriculars existents en els centres, en l’ensenyament no universitari, amb l’establiment d’un Programa d’Educació Plurilingüe Dinàmic.
El decret s’aplicarà en les etapes d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, cicles formatius i Formació de Persones Adultes de manera progressiva.
El curs 2017-2018 s’establirà al segon cicle d’Infantil i les aules experimentals de dos anys.
El decret segueix les línies establides en el Marc europeu comú de referència per a les llengües (MERC), que reforça la idea del multilingüisme com a riquesa comuna dels europeus i proposava sis nivells de competència lingüística com a estàndards homologables per a totes les llengües del continent.
Alhora, recull la necessitat de corregir els desequilibris de competència i ús del català en el conjunt de la població escolaritzada i la manca de domini efectiu de l’anglés com a llengua de comunicació internacional.
El Programa Plurilingüe Dinàmic s’adapta a la diversitat d’entorns socials i lingüístics valencians.
Aquest model s’estructura en tres nivells: Bàsic, Intermedi i Avançat.
Les diferències entre nivells són la distribució d’hores vehiculars en les tres llengües en assignatures no lingüístiques i altres elements de reforç de competència oral.
És a dir, quantes hores es fan en anglés, en català i en castellà, donada la situació sociolingüística de cada entorn educatiu.
Aquests nivells responen a la necessitat d’adaptar els programes lingüístics a les característiques del mateix centre com a punt de partida.
El decret compta amb la incorporació de l’àrea de Competència Comunicativa Oral, que consisteix en sessions de lliure configuració per a practicar qualsevol de les dues llengües oficials o l’anglés, segons el nivell.
L’objectiu d’aquestes sessions és augmentar la comprensió i l’expressió d’idees sobre els temes més propers; dotar d’eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, així com expressar l’opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d’enginy i dramatitzacions.
La formació del professorat per a la capacitació per fer classe en diferents llengües és un dels punts més importants del nou decret, per tal d’ajudar als centres a fer el trànsit cap al plurilingüisme real.
El nou model de formació del professorat de la Conselleria fa una aposta decidida amb un centre específic de formació plurilingüe, que distribuirà formadors plurilingües pel territori amb l’objectiu d’assessorar els equips docents dels centres educatius i generar materials didàctics que permeten realitzar tractaments integrats de llengües a les aules.
El decret està basat en l’aprenentatge integrat de llengües (AICLE): allò que s’aprén a la classe de català serveix per a la d’anglés, els continguts de castellà serveixen per a aprendre català, etc. Les llengües no són compartiments estancs, i no es poden tractar com a tals.
Els centres educatius proposaran quin nivell dins volen prendre com a punt de partida, en una decisió avalada per 2/3 del Consell Escolar.
L’Administració serà qui validarà i aprovarà eixa proposta.
A més, la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport certificarà els nivells de competència lingüística en català i en anglés als nivells intermedis i avançats del programa.
D’aquesta manera, bona part de l’alumnat tindrà títols en llengües sense haver d’examinar-se en la JQCV o a les escoles oficials d’idiomes.
El calendari d’aplicació començarà el curs 2017-2018 i culminarà en la seua implantació al Batxillerat, en 2023.
A més de l’educació obligatòria, aquest decret té en compte també els ensenyaments de Formació Professional i Formació d’Adults, que fins ara no s’incorporaven a la normativa de plurilingüisme.
El nou decret que es presenta està fet des d’una perspectiva no només educativa, sinó també social.
Així, també s’estableixen els mecanismes de col·laboració amb la futura corporació de ràdio i televisió públiques, per exemple, als quals se’ls demana l’emissió de materials en anglés, a més del català vehicular, per reforçar socialment el plurilingüisme.

Response: El Decret de Plurilingüisme s'ha aprovat per al proper curs per reforçar la riquesa cultural que aporta el multilingüisme al continent europeu. El nivell pot ser bàsic, mitjà o avançat, i permetrà als alumnes aconseguir títols en llengües sense haver de passar per la JQCV o per escoles oficials d'idiomes. També es demana als mitjans de comunicació reforçar el plurilingüisme.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
L'expresident de l'ANC i president de la Crida, Jordi Sànchez, ha defensat que el 20 de setembre del 2017 van decidir convocar un "acte de protesta" davant del Departament d'Economia perquè això "forma part dels elements de funcionament democràtic".
Durant l'interrogatori que ha fet el fiscal Javier Zaragoza, Sànchez ha explicat que la decisió presa pel jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona "ha de ser respectada", però que "no l'eximeix de la protesta si els ciutadans creuen que no és ajustada a llei".
El líder de l'ANC s'ha presentat com un "pres polític" en un "judici polític" i fa la seva declaració amb el llaç groc a la solapa que llueix des de la primera vista.
"Sóc aquí per haver estat president de l'ANC", ha dit.
Sànchez ha dit que el tribunal "es presenta com a imparcial" i que ha decidit respondre les preguntes de la fiscalia i de l'advocacia de l'Estat perquè els fets que li imputen "són falsos".
"No tinc cap temor a poder respondre i oferir la veritat".
Ha decidit declarar en castellà perquè el tribunal no ha acceptat que hi hagi traducció simultània.
L'exlíder de l'ANC ha presentat l'entitat com una "associació privada" que utilitza el "dret a la llibertat d'expressió, a la mobilització de reunió i manifestació" i amb "absolut respecte a les normes de civisme i no violència com ha quedat acreditat a cada gran mobilització des del 2012".
Sànchez ha carregat contra la fiscalia perquè considera que en el seu escrit d'acusació "sembla qüestionar de manera evident el que han estat mobilitzacions pacífiques".
Per això, es considera un "pres polític de consciència" i està convençut que està davant del tribunal "per haver estat president de l'ANC".
El fiscal no ha trigat en començar a preguntar per la jornada del 20-S.
Sànchez ha explicat que se'n va assabentar pels mitjans de comunicació i per xarxes, i a preguntes de Zaragoza ha dit que també li podria haver comunicat la secretària general d'ERC, Marta Rovira, amb qui va parlar per telèfon poc després de les vuit del matí.
Sànchez ha reconegut que va fer un tuit a les 8.20h per cridar a la convocatòria per "protestar i mostrar la indignació per una decisió que no enteníem quin era al motiu de fons".
Una mobilització que va fer "només per protestar davant de la decisió judicial" i que es va fer amb l'argument "Defensem les institucions".
Sànchez ha remarcat que aquesta "proclama" també la van fer seva sindicats, entitats esportives o fins i tot "tots" els rectors de les universitats públiques catalanes.
A més ha dit que no van comunicar a les autoritats la mobilització fins a les 10.08h perquè el personal tècnic de l'ANC comença a treballar just a les deu del matí.
"Dubtes" amb l'actuació del jutjat 13
Sobre l'actuació del jutjat 13 de Barcelona, Sànchez ha destacat que des de feia mesos se seguien unes "diligències secretes" i que hi havia "dubtes" sobre com aquest jutjat estava instruint la causa.
"Portàvem mesos de polèmiques setmanals, hi havia intervencions de la Guàrdia Civil que cridaven a citar a persones que després el jutjat desmentia que hagués reclamat", ha dit.
És en aquest context, ha justificat, que va decidir convocar un "acte de protesta" davant la presència de Guàrdia Civil a la seu d'Economia el 20-S.
"Muralla humana" que tapaven els cotxes
Sànchez ha respost al fiscal que quan va arribar per primera vegada a la seu d'Economia no va veure els cotxes oficials de la Guàrdia Civil, perquè hi havia "una muralla humana", i que no se'n va adonar que hi eren fins que no va tornar a la zona al cap de "dues o tres hores".
També ha relatat que va estar bona part del matí fora per una reunió de feina i que no tenia previst tornar a la concentració.
Ho fa perquè el truca l'exconseller d'Interior Joaquim Forn que li demanava suport en matèria de "seguretat i ordre" amb els voluntaris de l'ANC.
"La col·laboració amb Mossos i Guàrdia Urbana de Barcelona sempre ha estat igual en totes les mobilitzacions", ha dit.
Però ha remarcat que van haver d'actuar amb rapidesa.
"A diferència d'altres manifestacions, no la vam preparar perquè no sabíem òbviament que es produiria el registre", ha detallat.

Response: Jordi Sànchez respon a la Fiscalia i l'advocacia de l'Estat presentant l'ANC com a institució dedicada a la llibertat, la reunió, la manifestació i la no violència. Va explicar que la mobilització del 20-S va ser dirigida des de Twitter, cridant la multitud a protestar per la decisió judicial. Aquesta multitud no deixava veure els cotxes de la Guàrdia Civil.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
Els i les artistes castellonencs Cristina Santos (Vila-real, 1990), Nacho Rosel (Salamanca, 1979 – actual resident a Castelló), Gerard Bomboí (Castelló, 1994), Lara Ordóñez (Castelló, 1995) i Ana Beltrán (Alcora, 1986) exposaran els seus treballs realitzats durant les ‘Beques Hàbitat Artístic Castelló’ a partir d’aquesta vesprada, i fins el 27 de març, al Menador Espai Cultural.
Elles i ells són els beneficiaris de la dècima convocatòria i desenvoluparen les seues obres a la Rectoria de Sant Pere de Vilamajor (Barcelona) o a la residència residencia GlogauAir Artist in Residence Program (Berlín) al llarg del 2021.
El programa, impulsat per la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Castelló que encapçala l’edil Verònica Ruiz, permet exportar l’art de Castelló a Europa i altres capitals importants de l’Estat i suposa un aprenentatge extra i experiència única per als artistes de Castelló.
Ara, Cultura recupera aquesta experiència i treball i l’exposa al Menador.
La regidora Ruiz ha volgut posar de relleu “l’oportunitat que suposen aquestos programes per a joves talents emergents i d’altres ja amb gran bagatge” per a afegir que ”les Beques Hàbitat Artístic que enguany tornarem a convocar refermen el compromís d’aquest govern amb el sector cultural i els nostres artistes”.
Cal assenyalar que a aquestos cinc artistes es suma, dins la 10ª convocatòria de les beques Hàbitat Artístic Castelló,la proposta ‘El mur invisible’ del fotògraf castellonenc Paco Poyato, que ja es va exposar el passat setembre a Menador.
Més sobre les exposicions
‘Limit 40 Minutes, 1h 9m.
Daily Average, 1h 54m’ de Cristina Santos
En el seu treball, Cristina Santos analitza la relació quotidiana amb la producció visual en el context d’internet, els smartphones i les xarxes socials.
La seua pràctica artística pot utilitzar fotografia i vídeo, però està profundament arrelada a la pintura.
A través de les seues peces l’artista mostra el buit implícit en l’excés de producció i consum de la imatge.
L’economia de plataformes es beneficia de les limitacions de la nostra ment i transforma els nostres impulsos en mals hàbits.
Açò es tradueix en un consum visual sense pausa, on el llenguatge s’aprima, perd sentit i tendeix a l’abstracció.
‘El que importa és el viatge’ de Nacho Rosel
En aquesta sèrie es presenten imatges a través de díptics i tríptics, que estan unides pel seu valor estètic, sensorial i expressiu.
La relació entre les fotografies expressen la interpretació de temes vitals, que, al seu parer, han definit el nostre segle, com la religió, el consumisme, les xarxes socials o les relacions de parella…
‘Filo’ de Gerard Bomboí
La sorra acumulada a les sabates, l’estat del terra abans i després de les festes del poble, els voltants de la residència, els passejos pel paisatge del massís del Montseny, els plecs d’un fotollibre, el fred i les fosques vesprades de l’hivern són les experiències que determinen el color i la forma d’aquestes pintures que, més que contenir una imatge, irradien un ambient o configuren una nova matriu a partir del qual pot seguir pintant l’artista.
‘Aixovar d’espai’ de Lara Ordóñez
Aquest treball busca establir diàlegs a partir de fragments, espais i objectes del lloc habitat, mitjançant associacions amb la memòria i la identitat, tant pròpia com col·lectiva.
Així, és possible estudiar la capacitat de comunicació de la matèria.
El poder narratiu del teixit i dels objectes permet generar diàlegs entre les seues propietats, usos i simbologia.
D’aquesta manera, es genera un aixovar d’objectes i coneixements heretats, donant-los l’oportunitat de ser llegits, establint connexions entre la memòria individual i memòria col·lectiva.
‘Per bruixa’ d’Ana Beltrán
Aquestes obres formen part de “Per Bruixa”, una sèrie sobre els estereotips i els sistemes de poder entre sexes que s’estableixen per mitjà de les diferències generades pels rols de gènere.
En les diferents peces, l’artista fa al·lusió a les estructures, a les diferents visions de la dona en distintes èpoques, a l’imaginari de la dona com a bruixa.
Des de l’expressió creada investigant el material i les seues formes, Beltrán genera unes obres que prenen força en la textura i els volums.
En aquestes obres monocromes predomina el clarobscur i s’hi reflexiona sobre la nostra capacitat de modificar el context, de la seua mal·leabilitat si prenem consciència del nostre poder.

Response: Els artistes castellonencs que han realitzat un treball amb les Beques Hàbitat Artístic Castelló, exposaran els seus treballs al Menador Espai Cultural des d'aquesta tarda i fins al 27 de març. Les seves obres es van desenvolupar a Barcelona o Berlín. Els beneficiats d'aquesta 10a edició de la beca són Cristina Santos, Nacho Rosel, Gerard Bomboí, Lara Ordoñez i Ana Beltrán.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El Consell Nacional de la Cultura i les Arts (CoNCA) ha lliurat avui els Premis Nacionals de Cultura 2017, en una gala marcada per l’autoafirmació del sector, que ha reivindicat la necessitat de ser reconegut i protegit per les institucions.
La gala ha tingut un marcat accent valencià, amb el reconeixement al cantant Raimon i l’escriptor Joan Francesc Mira, dos dels premiats d’enguany.
Així mateix han estat guardonats el fundador d’Edicions de 1984, Josep Cots; la fotògrafa Maria Espeus; la Fundació Apel·les Fenosa; el compositor Hèctor Parra; el director del saló del còmic, Carles Santamaria; el Secretariat de Corals Infantils de Catalunya; el cineasta Albert Serra; i l’actriu Emma Vilarasau.
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha clos l’acte reivindicant la cultura com ‘la clau de volta’ que sustenta la societat: ‘No li hem retornat prou el que ha fet per salvar-nos com a societat.’
Emma Vilarasau ha fet, sense dubte, el discurs més emotiu de la gala dels Premis Nacionals de Cultura 2017.
Una perfecta oda a la paraula en català en la que ha reivindicat la feina dels traductors per ‘fer sonar en català com si haguessin estat pensades en català’ les paraules de grans autors internacionals.
Vilarasau assegura que el ‘matís’ de cada paraula és el que diferencia una bona interpretació i una de millor i ha agraït haver pogut fer en català gairebé tota la seva carrera professional: ‘Són les paraules les que connecten amb el públic, però també a una cultura, a una història i a un país’.
I si Vilarasau ha liderat la reivindicació poètica, l’altre gran protagonista de la nit, Raimon, ha fet la principal reivindicació d’un mateix.
El cantautor valencià ha rebut el Premi Nacional després d’anunciar el seu adéu als escenaris i ha retret als màxims mandatairis catalans i espanyols que no l’hagin anat a veure a cap dels seus dotze recitals de comiat.
Els guardons a Vilarasau i Raimon han estat els últims abans de la clausura dels Premis, que ha pronunciat el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que ha reconegut el deute de les institucions amb el sector: ‘Li devem justícia’, assegura.
Puigdemont assegura que més enllà de la implicació del públic i dels privats, les administracions han d’entendre que ‘la cultura és la clau de volta que sustenta una societat tensionada’.
Una desena de premiat en una gala onírica
La gala de lliurament dels premis, sota la direcció artística de Lluís Danés i conduïda per l’actriu Miranda Gas, s’ha obert amb un espectacle oníric, amb l’escenari ple de fum i llençols estesos pel terra.
El pianista Xavier Lloses, la veu de Roger, dues ballarines de l’Esbart Dansaire de Rubí i els nens cantaires del Secretariat de Corals Infantils de Catalunya (SCIC) han donat la benvinguda al públic.
Precisament, el Secretariat de Corals Infantils de Catalunya ha estat l’entitat que ha recollit el primer Premi Nacional.
El coordinador general adjunt del SCIC, Antoni Galvez, ha reivindicat la feina de la fundació al llarg dels seus 50 anys d’història en la que s’ha ‘fet estimar la cultura’ als més joves.
També han recollit els seus guardons el compositor Hèctor Parra i la fotògrafa Maria Espeus, que han reivindicat el seu estil clàssic.
En nom de la Fundació Apel·les Fenosa, també guardonada, l’alcalde del Vendrell, Martí Carnicer, ha fet una crida a visitar el museu de la Fundació per ‘l’aura especial’ que conserva la que va ser el taller d’estiu de Fenosa.
En aquest esperit reivindicatiu de la cultura que s’ha mantingut al llarg de tota la gala, el fundador d’Edicions de 1984, Josep Cots, ha assegurat que el Premi Nacional que se li ha lliurat aquest vespre ‘no és el final de res.
Continuaré donant la tabarra als nostres lectors’.
També han recollit el Premi Nacional l’escriptor Joan Francesc Mira i el cineasta Albert Serra.
Al seu torn, el director del saló del còmic, Carles Santamaria, ha reivindicat el gènere com a ‘cultura en majúscules’ i ha demanat al govern que ‘en temps de desconnexions no desconnectin del còmic i acabin el museu de Badalona’, que fa anys que està previst construir al front marítim d’aquesta ciutat.
Entre els guardonats d’enguany, segons defensa el CoNCA, es combinen perfils de personalitats amb trajectòries representatives i talents en alça de diferents disciplines artístiques, així com entitats que contribueixen a la creació de nous públics per dotar de major rellevància la cultura catalana en tots els seus àmbits.
Al llarg de la gala dels Premis Nacional de Cultura 2017, el CoNCA ha recordat la figura de desenes de personalitats del món de la cultura mortes en el darrer any, entre les que destaquen personatges de renom com Carles Capdevila, Pere Tàpies, Juan Goytisolo o Francesc Lucchetti.

Response: El CoNCA ha donat aquest dimecres els Premis Nacionals de Cultura, els guardons dels quals s'han donat a artistes i entitats amb trajectòries exemplars i talents en auge de diferents disciplines artístiques que donen importància a la llengua catalana. El lliurament ha començat amb un espectacle i s'ha tancat amb un discurs de Puigdemont reivindicant la cultura.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El ple del parlament ha aprovat de presentar el recurs contenciós administratiu al Tribunal Suprem per a defensar l’escó del president de la Generalitat, Quim Torra.
JxCat, ERC, els comuns i la CUP hi han votat a favor.
Cs i el PP, en contra, perquè consideren que Torra ja no és president i que la cambra no ha de posar advocats al seu servei.
El PSC s’ha abstingut.
JxCat dóna per fet que els lletrats modificaran el redactat del primer recurs que el parlament ja va presentar al tribunal el 16 de gener i que posava en dubte que Quim Torra pogués ser president si no mantenia l’escó perquè l’estatut permet aquesta interpretació.
El Suprem no va admetre aquell primer recurs perquè l’havia aprovat la mesa i considerava indispensable que passés pel ple.
Ara els lletrats poden canviar el contingut del recurs, cosa que es preveu que facin.
Tal com ha avançat VilaWeb, el més probable és que els serveis jurídics retirin la petició de mesures cautelars que havien formulat en el primer recurs perquè el Suprem suspengués la decisió de la Junta Electoral Central.
Aquesta petició de mesures cautelars era el que, segons fonts parlamentàries, havia portat els lletrats argumentar la urgència de la suspensió amb l’argument que és possible d’interpretar que la condició de diputat no únicament és necessària en el moment de la investidura, sinó que ‘ha de mantenir-se mentre s’exerceixi el càrrec’, i això genera inseguretat jurídica.
Un argument, aquest, que es contradeia amb l’informe específic que havien fet tres dies abans els lletrats, on havien conclòs que Torra podia ser president per més que perdi l’escó, i que va forçar els lletrats a haver-se d’explicar i a ratificar que mantenen aquest darrer posicionament.
A més, el mateix Suprem ja va refusar la petició de mesures cautelars que va demanar la defensa de Torra, de manera que no tindria sentit que hi insistís el parlament.
El vicepresident primer del parlament, Josep Costa, ha al·legat que l’estratègia jurídica també requereix una defensa política, en un context en què JxCat ha reclamat que decisions tan rellevants com la retirada de l’escó del president no poden dependre d’un funcionari, com ho és el secretari general de la cambra, que va ser qui va començar els tràmits per ordre de la Junta Electoral.
Costa ha advocat perquè la cambra no demani mesures cautelars, i se centri ara a defensar les seves competències i a batallar pel manteniment de l’escó del president, que és el que va aprovar el ple el 4 de gener.
JxCat subratlla que no és a Torra a qui es defensa, sinó a les institucions i a la sobirania del parlament contra la ‘pulsió colpista’ de la Junta Electoral.
El diputat d’ERC Marc Sanglas ha coincidit que la resolució de la JEC és injusta, igual que la sentència d’inhabilitació del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.
Sanglas ha recordat que la JEC va decidir retirar l’escó a Torra amb divisions internes i que el president no està inhabilitat per sentència ferma.
La CUP ha votat a favor del recurs per ‘solidaritat antirepressiva’ però ha lamentat que ‘els lletrats un dia diuen A, un altre diuen B i un altre diuen ni A ni B’.
El diputat Carles Riera, tanmateix, ha vaticinat que el recurs no tindrà recorregut.
La diputada dels comuns Marta Ribas ha explicat el seu vot favorable perquè no donaran excuses al Suprem perquè no admeti a tràmit el recurs del parlament per una qüestió formal.
El PSC ha celebrat que es combati la decisió de la JEC per via judicial i no amb desobediència.
Però el diputat Ferran Pedret ha insistit que el que ha de fer Torra és convocar eleccions al més aviat possible.
‘Torrent ha preferit prestar gratis els advocats del parlament al senyor Torra en comptes de començar un procés d’investidura’, ha sentenciat Cs.
Carlos Carrizosa no s’ha allunyat del guió del seu partit i ha repetit que Torra no pot governar ni convocar unes eleccions vàlides perquè legalment no hauria d’ocupar el càrrec.
El diputat del PP Daniel Serrano també ha criticat que la cambra li faci ‘assessor jurídic’.
El president de la Generalitat no ha pogut assistir al ple per motius personals.

Response: Cs i PP voten en contra de la defensa de l'escó de Torra com a president de la Generalitat, mentre que la resta hi vota a favor. Josep Costa demana a la cambra que no demani mesures cautelars. Pedret motiva Torra a convocar eleccions com més aviat millor, i Torrent ofereix a Torra els advocats del Parlament de forma gratuïta.


Instruction: De qué tracta el text següent?

Context:
El candidat del PSC el 21-D, Miquel Iceta, ha assegurat que "només els que estimen la Constitució volen reformar-la perquè visqui molts anys".
Iceta ho ha dit en un míting a Canovelles (Vallès Oriental), coincidint amb el Dia de la Constitució espanyola, on ha volgut comprometre's amb aquesta reforma.
El socialista ha assegurat que "ha arribat el moment" d'incorporar a la carta magna espanyola coses que el 1978 no existien i revisar "coses que no han funcionat prou bé".
D'altra banda, Iceta s'ha ofert a ser el futur president de la Generalitat per "acabar amb la por i canviar-la per l'esperança", ja que ha criticat que en els darrers anys s'ha fet política a Catalunya "ficant la por al cos" dels ciutadans.
El socialista ha insistint també que les seves prioritats seran les polítiques socials, recuperant la inversió del darrer tripartit, i l'impuls de l'activitat econòmica.
Tant durant aquest míting com en l'acte de commemoració del Dia de la Constitució a Rubí (Vallès Occidental) en el que havia participat anteriorment, el socialista ha insistit en la necessitat de reformar la Constitució i ha assegurat que això és compatible amb celebrar avui la seva commemoració ja que suposa veure les coses positives que ha comportat però voler millorar-la.
Per exemple, ha apuntat que quan es va acordar no es va ni determinar ni el número de les comunitats autònomes i ha situat el model territorial com un dels temes a afrontar, així com avenços socials com el matrimoni homosexual o els ajuts de la dependència.
Iceta ha posat en valor la feina d'un dels pares de la Constitució, Jordi Solé Tura, per assolir un acord "magnífic" que ha donat el "privilegi" a molts d'haver viscut els "millors 39 anys de la història d'Espanya".
Ha explicat també que ell mateix va fer campanya a favor d'aquesta constitució i que gràcies a l'expresident Adolfo Suárez ell va poder votar la Constitució ja que la majoria d'edat va passar de 21 a 18 anys.
Polítiques socials i estabilitat econòmica
Més enllà, Iceta ha insistit durant el seu míting que la seva prioritat són les polítiques socials i recuperar l'activitat econòmica.
En aquest sentit, ha explicat que quan el PSC va deixar la presidència el 2010 la despesa en sanitat, educació i serveis socials era de 1.300 MEUR més del que es gasta avui dia, per la qual cosa s'ha compromès a "recuperar com a mínim el nivell d'inversió i de despesa" de llavors.
També ha apel·lat a la necessitat de recuperar l'estabilitat per posar fi al procés de canvi de seus socials d'empresa fora de Catalunya, que ha titllat de greu perquè acaba comportant també menys recursos per als municipis.
"Un Govern no pot dedicar-se només a organitzar manifestacions i talls de carretera", ha manifestat.
D'altra banda, ha dit que és el moment de recuperar la "tranquil·litat" i ha criticat el procés independentista pel "patiment" que ha provocat.
"La política el que no pot és ficar la por al cos i la política a Catalunya en els darrers mesos ha ficat por", ha lamentat.
En aquest sentit, ha dit als independentistes que no és que ara n'apareguin més que no ho són sinó que sempre hi havien estat però ells "no els veien i no els escoltaven".
"Som majoria els que no volem trencar", ha assegurat.
Amb tot, ha declarat que si esdevé president explicarà al món que Catalunya "ha tornat al rumb de sempre abandonant el de col·lisió" i la vendrà com un lloc "on val la pena viure, estudiar, investigar, invertir, fer feina i crear llocs de treball".
"Olor a presidència"
Com ja ha fet en anteriors mítings, el socialista ha explicat que se sent més còmode en aquesta campanya que en la del 2015 i en pujar a l'escenari ha assegurat que feia "olor a presidència".
Per a ell la solució és la via o la "recepta Iceta", que ha explicat que és cercar un acord en allò més important i millorar les coses que no s'han fet bé.
"Talant, talent tolerància i cap endavant", ha resumit en un altre moment.
L'acte s'ha celebrat al Teatre Auditori de Canovelles, davant d'unes 450 persones.
Abans que Iceta han intervingut l'alcalde del municipi, Emilio Cordero, i el diputat socialista en l'anterior legislatura Jordi Terradas.

Response: Durant el míting de cara al 21-D, Iceta assegura que la Constitució ha de ser actualitzada i revisada, per afegir, per exemple, el nombre de comunitats autònomes o el matrimoni homosexual. S'ofereix com a futur president de la Generalitat per posar fi a la por, ja que assegura que són majoria els que no volen que Catalunya es trenqui.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El ministre de Sanitat, Salvador Illa, creu que es pot evitar una segona onada del coronavirus si la població manté una actitud "responsable" i es manté la tasca de detecció i control, especialment en les residències.
En tot cas, si malgrat tot es produís, ha opinat que serà d'una "intensitat menor", perquè ja es coneix com es comporta el virus i els professionals ja saben com tractar els casos.
"Si vingués, que hem d'evitar-ho, jo crec que no serà de la magnitud que vam conèixer", ha dit en una entrevista a Rac 1.
El ministre ha assegurat que el sistema s'està preparant igualment per al "pitjor escenari".
Sobre el confinament, considera que "no tornarà" de forma generalitzada perquè l'estratègia és que aquest sigui "quirúrgic".
"Jo crec que no tornarà, però si fes falta que tornés perquè se'ns en va de les mans, veurem".
Així s'ha pronunciat Illa en preguntar-li si caldrà un nou confinament general de l'Estat en cas de rebrot important a la tardor.
El ministre ha defensat que aquesta segona onada es pot evitar amb la participació de tots, i ha indicat que caldrà continuar en tensió fins que arribi una vacuna.
Ha fet una previsió d'un any per tenir una vacuna, i ha constatat que hi ha un "esforç mundial sense precedents" en aquest sentit, amb un acord per fer una compra europea i una distribució equitativa en funció de la població.
"Tots hem arribat tard, tots és tots"
En demanar-li si es podrien haver evitat morts i contagis si s'hagués actuat abans, Illa ha reconegut que tothom ha arribat "tard".
"Tots és tots", ha indicat.
Ara bé, tenint en compte el que ha passat, ha defensat que el sistema "ha reaccionat prou bé davant d'això", tot i que amb molt d'estrès.
Pel que fa a les residències, ha recordat que es va fer un protocol d'actuació el 5 de març, però en tot cas ha considerat que cal una "revisió a fons" del model.
Així mateix, ha defensat un augment de la despesa en sanitat de forma sostinguda en el temps, i ha reconegut que "les retallades de la darrera dècada no han ajudat gens" a l'hora de lluitar contra aquesta pandèmia.
El ministre també ha admès que quan va començar la pandèmia ell no hagués dit que s'hauria arribat a la quantitat de morts que finalment s'ha produït a l'Estat.
No ha pensat mai a dimitir
Illa ha assegurat que mai ha presentat la dimissió ni li ha passat pel cap fer-ho, i tampoc el president espanyol li ha demanat de plegar.
Treballa amb la previsió de seguir com a ministre de cara a la tardor.
Ha reconegut moments durs, com ara quan es va limitar l'assistència als enterraments, quan es va decretar el confinament total o quan Fernando Simón va donar positiu.
També ha explicat que el seu secretari general també va tenir un ensurt i va venir una ambulància al Ministeri perquè "tota la pressió del moment el va afectar".
Públic als estadis de futbol
El ministre ha apuntat que "el món del futbol alguna vegada ha anat massa ràpid", però també ha posat en valor la responsabilitat d'alguns jugadors.
Sobre si hi haurà públic al setembre als estadis, no ha volgut concretar gaire, però sí que ha subratllat que cal anar "amb molta prudència", tot recordant que les aglomeracions no són recomanables.
"Però si es pot, no hi ha cap ànim d'impedir res.
Veurem", ha afegit.
També ha indicat que membres del seu equip estan analitzant l'estudi de la UB que apunta que el virus ja estava present en aigües residuals de Barcelona el març del 2019.
Ha remarcat que els investigadors que l'han fet són seriosos, i ara cal veure quines conclusions es poden extreure i si això ha passat en altres punts.

Response: Salvador Illa comenta que les retallades sanitàries dels últims 10 anys no han ajudat a l'hora d'afrontar la primera onada de covid-19 i que es va arribar tard, però afirma que el sistema ha actuat bastant ràpid. Demana a la ciutadania control i responsabilitat per intentar evitar una segona onada fins que arribi la vacuna.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El jutjat ha condemnat un caporal de la Guàrdia Urbana de Figueres per amenaçar de mort l’alcaldessa, Marta Felip, dient que li dispararia trets al cap. Els fets van tenir lloc el juny del 2015, quan el processat va trucar al cap de Recursos Humans de l’Ajuntament després que l’haguessin expedientat.
El policia, que es trobava de baixa (actualment, també ho està), va assegurar que aviat mataria l’alcaldessa i va fer extensiva l’amenaça a altres comandaments de la Guàrdia Urbana.
En concret, a l’inspector, al sotsinspector i a un sergent del cos. Segons recull la sentència, durant la conversa telefònica el caporal va afirmar que tenia preparats ‘dos carregadors amb setze bales’ i que tant se li’n donava que Felip i els seus superiors es protegissin amb armilles, perquè ‘els dispararia al cap’.
Quan va proferir les amenaces, el caporal disposava d’una pistola i d’una carrabina (que després de rebre la denúncia, els Mossos li van retirar).
Ara, el Jutjat Penal 1 de Figueres el condemna a una pena d’1 any i 3 mesos de presó.
Sobretot, tenint en compte que va amenaçar de mort quatre persones i que, fins i tot, va detallar com les pensava matar.
El Jutjat Penal 1 de Figueres ha condemnat un caporal de la Guàrdia Urbana de Figueres a una pena d’1 any i 3 mesos de presó per amenaçar de mort la batllessa, Marta Felip, dient que li dispararia trets al cap. El policia, que estava de baixa en el moment dels fets i que actualment també hi està, va fer extensiva la seva amenaça a altres comandaments del cos. Concretament, a l’inspector, al sotsinspector i a un sergent.
Segons recull la sentència, el magistrat considera provat que el 19 de juny de 2015 al migdia el caporal va trucar al cap de Recursos Humans de l’Ajuntament després que l’haguessin expedientat.
Durant la conversa, ‘amb la intenció que les persones a les que s’anava a referir s’acovardissin’, va dir-li que mataria l’alcaldessa, l’inspector, el sotsinspector i un sergent del cos. Per fer-ho, va assegurar que tenia ‘preparats dos carregadors amb setze bales cadascun’ i que tant se li’n donava que Felip i els altres comandaments es protegissin amb armilles perquè els dispararia al cap. Quan va proferir les amenaces, el policia disposava d’una pistola i d’una carrabina (que després de rebre la denúncia els Mossos d’Esquadra li van retirar).
A l’hora de dictar sentència, el jutge dona plena credibilitat al testimoni del cap de Recursos Humans.
En aquest sentit, considera que, tot i que tant ell com les víctimes de les amenaces estaven ‘immersos en un ambient particularment enrarit’ i ‘exemplificat amb els expedients oberts a l’acusat’, aquesta circumstància en cap cas implicaria que el treballador tingués intenció de perjudicar al caporal.
Així mateix, considera que el fet que el testimoni expedientés l’ara condemnat no implica ‘la més mínima animadversió cap a l’acusat’ perquè incoar expedients és ‘inherent’ a la seva feina com a cap de Recursos Humans.
De fet, la sentència detalla que els afectats van donar total veracitat a les amenaces.
Tant és així que segons va declarar la batllessa, quan l’inspector la va trucar preocupat després que el cap de Recursos Humans li expliqués la conversa, aquest li va dir que no sortís sola del lloc on es trobava i, a més, li va assignar un escorta durant diversos dies.
El sotsinspector, a més, va declarar també que arran de les amenaces es va acostumar a portar una armilla antibales i a dur una bala a la recambra ‘ per si de cas’.
La fiscalia demanava una pena d’1 any de presó per un delicte d’amenaces i el pagament de les costes del procés.
L’acusació particular, exercida per l’alcaldessa i els tres comandaments policials, reclamava 1 any i 3 mesos.
La defensa en demanava l’absolució.
A l’hora de fixar la pena, el magistrat ha atès la petició de l’acusació particular.
Sobretot, perquè va amenaçar quatre persones i va detallar com les volia matar.
La sentència també té en compte el fet que l’acusat sigui policia perquè sap com utilitzar una arma.
El jutge considera, en canvi, que no se li ha d’aplicar cap atenuant d’alteració psíquica perquè tot i que a l’informe pericial constava que l’acusat patia un trastorn depressiu major i de personalitat ‘no especificat’, el document reconeix que ‘no hi ha cap deteriorament cognoscitiu’.
A banda de la pena de presó, també el condemna a pagar les costes del procés, incloses les de l’acusació particular.
La sentència no és ferma i es pot recórrer a l’Audiència de Girona.

Response: L'alcaldessa Marta Felip, l'inspector, el sotsinspector i un sergent del cos de la Guàrdia Urbana, van ser amenaçats de mort el 2015 per un altre caporal del cos, que assegurava que els dispararia al cap. L'han condemnat a un any i tres mesos de presó. L'alcaldessa afirma que després de la preocupació per les amenaces, l'inspector li va assignar un escorta.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La ministra d'Igualtat, Irene Montero, ha enviat una carta a les autonomies per demanar que tanquin els prostíbuls pels rebrots de coronavirus.
Montero reclama a les conselleries encarregades de les polítiques d'igualtat que "actuïn específicament" sobre aquests locals en línia amb les restriccions que ja s'estan adoptant a altres espais, com els locals d'oci nocturn.
En una entrevista a RNE aquest divendres al matí, ha argumentat que les dones que exerceixen la prostitució estan en una situació d'encara "més vulnerabilitat" amb la pandèmia i ha afirmat que els brots que es generen en aquests entorns són "de més difícil rastreig".
Montero ha dit que és "fonamental" que no es doni treva a "l'explotació sexual" i la "indústria proxeneta".
"Que no donem treva a l'explotació sexual, que no donem treva a aquesta indústria proxeneta que sempre roman en la impunitat i en l'absoluta opacitat.
Es parla molt dels drets de les dones en context de prostitució però no de les xifres de negoci", recorda en la missiva.
Durant l'estat d'alarma, ha explicat Montero, es va treballar per convertir en essencials i garantir que no es frenaven els serveis d'assistència i suport i atenció integral a les víctimes de violència de gènere.
També es va estendre aquesta garantia juntament amb les comunitats autònomes a l'atenció a les dones que són víctimes de tràfic amb fins d'explotació sexual, a les dones víctimes d'explotació sexual i a les dones en contextos de prostiució.
Ara, ha afegit que l'experiència acumulada ha de servir per garantir els drets de les dones que ja de partida estan en una situació de vulnerabilitat.
A això se suma la possibilitat que si es produeixen rebrots o contagis és "més difícil el rastreig".
En aquest sentit, ha afegit que una altra de les qüestions que han de caracteritzar a un govern és la seva capacitat amb el conjunt de les administracions per garantir de forma integral els drets de les dones que estan en condicions de prostitució i són víctimes d'explotació sexual i per tancar aquests prostíbuls i locals de contactes.
Finalment, ha assegurat que el seu ministeri està també treballant de manera "decidida" contra l'explotació sexual i per garantir una reforma integral dels drets de les dones que estan en aquesta situació.
En la missiva, la ministra Montero expressa als consellers la seva "profunda preocupació pels brots coneguts en prostíbuls i locals de contactes" a Espanya.
"La pandèmia segueix sent una realitat al nostre país i, dins de les mesures acordades amb Sanitat que limiten l'obertura de bars, restaurants, discoteques i altres locals d'oci nocturn i sense perjudici de la nostra constant lluita contra l'explotació sexual, considero important que s'actuï específicament sobre aquells llocs on s'exerceix la prostitució ", continua el text remès per la responsable d'Igualtat.
De la mateixa manera, assenyala que "la salut i els drets de les dones són fonamentals" i que "la situació sanitària fa que els contagis que puguin produir-se en aquests locals portin a un augment exponencial de positius de difícil rastreig".
Per això, crida a "l'experiència de coordinació" que, al seu parer, es va viure "durant l'estat d'alarma" i que "va permetre habilitar recursos habitacionals i d'atenció sociosanitària".
"Seria un element fonamental per oferir a aquestes dones, després dels tancaments dels locals, alternatives dignes que es facin càrrec de la seva situació", exposa la dirigent de Podem.
Mapes interactius
MAPES El risc de rebrot ja és alt a la meitat de comarques i en dues de cada tres ciutats
Consulta en mapes i taules quants contagis recents s'han detectat, a nivell local i comarcal, i on es concentren els focus de propagació més ràpida
Tornar a les aules
Dubtes i certeses del protocol del Govern pels casos de Covid a les escoles
Experts consultats per NacióDigital coincideixen en la necessitat de fer obligatòria la mascareta dins dels centres mentre la comunitat rep amb dubtes el pla presentat per Educació, encara subjecte a canvis
coronavirus
Els factors que més augmenten el risc de morir per coronavirus
Un estudi realitzat a nivell estatal detecta fins a 17 variables que constitueixen factor de risc
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
Tota l'actualitat, minut a minut
Segueix, en directe, el que està passant a Catalunya i al món

Response: Irene Montero, ministra d'Igualtat, ha demanat per carta a les comunitats autònomes que tanquin els prostíbuls davant el perill de rebrots de covid-19. Aquests rebrots, ha declarat en una entrevista a RNE, són més difícils de rastrejar i afecten les dones en situació de vulnerabilitat. La ministra ha reiterat que la salut i els drets de les dones són fonamentals.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Avui fa cent anys del tret de sortida d’una de les fites més importants del moviment obrer català: la vaga de la Canadenca.
El 5 de febrer de 1919 els treballadors de l’elèctrica Regs i Força de l’Ebre, coneguda per ‘la Canadenca’, van començar una vaga de solidaritat amb vuit companys, acomiadats després d’haver-se queixat d’una baixada del salari i d’haver demanat suport i assessorament a la CNT, amb la intenció de sindicar-se.
‘L’empresa va voler fer-los fixos, però va decretar de manera unilateral que el seu salari baixés de 150 pessetes a 125’, explica l’historiador Xavier Díez.
L’empresa va respondre al començament de la protesta acomiadant cent quaranta treballadors de la secció de facturació i això va fer que a partir del dia 8 la vaga ja fos pràcticament total.
La resposta va evidenciar la miopia de la patronal davant la força de la CNT i el moviment anarcosindicalista.
‘No s’explica prou que, durant la tardor del 1918, hi va haver una revolta obrera a Andalusia en què moltíssims anarquistes es van dedicar a ocupar terres i a assaltar grans propietats de latifundistes.
Molts d’aquests obrers i jornalers van venir a Barcelona, on es va concentrar una gran quantitat d’obrers molt radicalitzats i d’orígens diversos en la CNT’, explica Díez.
Ningú no s’arribava a imaginar que aquella vaga, al principi molt minoritària i improvisada, s’estendria com una taca d’oli i acabaria fent història.
El 21 de febrer, el Sindicat Únic d’Aigua, Gas i Electricitat de la CNT va declarar la vaga a tot el sector i a les empreses que integraven la Canadenca.
El 23, es va estendre a més sectors de la ciutat i els treballadors van ocupar l’empresa.
Primer s’hi van fer apagades parcials, que aviat van esdevenir gairebé totals.
A tot això, cal afegir-hi els sabotatges i els boicots.
La manca d’electricitat també va implicar que es paralitzés el transport, que alhora paralitzava la distribució de productes alimentaris, per exemple.
Arran de tot plegat, les botigues van tancar i també es van aturar teatres i cinemes.
De fet, es van acabar paralitzant serveis tan bàsics com el de la recollida d’escombraries.
Allò que havia començat com una vaga laboral va acabar afectant els sectors clau i, per tant, aturant tota la ciutat.
La reacció contra tot això va ser absolutament repressiva.
Es va declarar l’estat de guerra i l’exèrcit de Milans del Bosch hi va intervenir de manera directa.
Aquella intervenció va acabar amb l’empresonament de 3.000 a 4.000 vaguistes.
La patronal va declarar un ultimàtum el primer de març i va dir que els treballadors que no es presentessin a la feina abans del dia 6 serien acomiadats.
Tanmateix, això no els va servir de res.
La situació, cada vegada més conflictiva, va fer que el govern espanyol, presidit pel comte de Romanones, acabés decretant a mitjan març la jornada laboral màxima de vuit hores, l’alliberament de la majoria dels presos, augments salarials, capacitat legal de negociació dels sindicats i la readmissió dels acomiadats.
‘L’estat espanyol va ser el primer país europeu d’aprovar la jornada laboral de vuit hores en tots els sectors, tot i que a Finlàndia paral·lelament se seguia el mateix procés’, explica Díez.
El motiu d’aquesta decisió era la por que la situació s’acabés descontrolant del tot i la vaga s’estengués a la resta de l’estat espanyol.
El context no era senzill ni estable.
Pel que fa a la qüestió nacional, acabava de fracassar el projecte d’estatut i l’estat espanyol havia declarat la suspensió de les garanties constitucionals per la por d’una revolta independentista.
A més, s’anaven formant molts estats arreu d’Europa: Islàndia, Polònia, els països bàltics… En l’àmbit social, d’ençà de l’esclat de la Revolució Russa hi havia entre la burgesia un autèntic pànic a la revolució obrera, oimés tenint en compte el malestar causat per la pèrdua de poder adquisitiu dels treballadors aquells últims anys.
També havia esclatat la Revolta Espartaquista de Berlín al gener i a Itàlia s’havien ocupat moltes fàbriques.
A tot això, cal afegir-hi que els fets de la Setmana Tràgica –deu anys enrere– encara eren ben presents en l’imaginari col·lectiu de la burgesia.
Malgrat els mites entorn del caos la Canadenca i aquest pànic d’una part de la societat, l’enorme majoria de vaguistes no va actuar amb violència.
Tot plegat va esdevenir una clara victòria dels sindicats –especialment la CNT–, dels treballadors de l’elèctrica i de tota la classe obrera, que assolia un dret laboral bàsic pel qual ja feia molt de temps que lluitava.

Response: Es commemora el centenari de la històrica vaga de la Canadenca, que va acabar amb una clara victòria sindical amb l'assoliment de la jornada laboral de vuit hores per primer cop a Europa. A l'inici ningú s'imaginava que aquella vaga sectorial s'estendria a tota la societat i s'acabés declarant l'estat de guerra i la intervenció de l'exèrcit.