Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El congrés espanyol ha aprovat el decret que limita els beneficis de les elèctriques, però la vicepresidenta tercera i ministra de Transició Ecològica, Teresa Ribera, pretén matisar-ne els efectes.
Després de les crítiques i pressions del sector energètic, Ribera ha volgut deixar clar que la reducció dels beneficis és aplicable només a aquells que hagin interioritzat els beneficis extraordinaris derivats de l’increment del preu del gas.
“No s’aplicarà a qui no ho hagi fet, a qui hagi garantit preus estables abans de l’escalada”, ha dit.
Segons Ribera, la mesura que limita la retribució de les elèctriques és excepcional i de caràcter temporal davant l’escalada de preus del gas.
La previsió del govern espanyol en l’aprovació del decret al consell de ministres era que la retallada fos d’uns 2.500 milions d’euros per al sector, que haurien de tornar al sistema per abaratir la factura domèstica i de pimes.
En una atenció als mitjans posterior al debat, Ribera ha dit que, després de tenir converses amb el sector i altres grups parlamentaris, han arribat a la conclusió que en el decret queda poc explicitat a qui s’aplicarà la retallada i, per això, vol desenvolupar-lo amb total precisió per donar seguretat jurídica.
El decret ha obtingut el suport de PSOE, Unides Podem, ERC, EH Bildu, la CUP, Més País, Terol Existeix i BNG amb la qual cosa s’ha aprovat amb 182 vots a favor.
JxCat, PDeCAT i el PNB s’han abstingut mentre que PP, Vox i Cs han votat en contra.
Alguns partits han criticat que la retallada de beneficis pot castigar les renovables.
És el que ha argumentat la diputada de JxCat Pilar Calvo, que ha advertit que la mesura genera inseguretat.
El PNB també considera que el decret pot perjudicar a les energies renovables, així com a la indústria que té acords de compravenda PPA (Power Purchase Agreement) a preu fixe.
“No podem permetre’ns sobresalts per a la indústria”, ha dit la diputada Idoia Sagastizabal, que ha celebrat que l’executiu estigui obert a introduir correccions.
En canvi, partits d’esquerra com la CUP o EH Bildu consideren que les mesures del decret són insuficients.
La portaveu de la CUP al Congrés, Mireia Vehí, ho ha qualificat d’un bon primer pas que encara es queda curt i, segons el diputat abertzale Oskar Matute, és el terra mínim exigible.
El portaveu d’Unides Podem, Pablo Echenique, ha demanat a Ribera que no cedeixi als xantatges de les elèctriques.
Fonts d’Unides Podem han destacat que el decret quedarà blindat perquè les mesures es mantenen tal com es van acordar en el Consell de Ministres i no es modificaran, ja que no es tramitarà com a projecte de llei.
A banda de la limitació de beneficis fins al 31 de març de 2022, el decret també redueix del 5,1 % al 0,5 % l’impost especial de l’electricitat i allarga fins a finals d’any la suspensió de l’impost sobre el valor de producció d’energia elèctrica (7%).
A banda, el decret imposa un subministrament mínim vital per a consumidors vulnerables i amplia la prohibició de tallar subministraments sis mesos més a persones amb el bo elèctric.
Una altra mesura és la injecció de 900 milions d’euros addicionals de les subhastes de CO2 per rebaixar el cost de l’electricitat.
El decret també limita el creixement del preu del gas (entre un 4,4 i un 5 %) en la factura per als pròxims sis mesos i crea noves subhastes d’energia generada pels operadors dominants perquè hi accedeixin petites comercialitzadores i grans indústries.
A banda, el decret modifica la llei d’aigües amb l’obligació de fixar un mínim i màxim de cabals mensuals que es puguin desembassar i cotes mínimes per preservar embassaments.
La vicepresidenta ha dit que espera poder completar en les pròximes setmanes el decret amb mesures addicionals que, d’una banda, garanteixin preus raonables previs a l’espiral del gas natural i, d’una altra, reforcin la posició dels consumidors vulnerables acollits al bo social.
Fonts del govern espanyol han concretat que estudien congelar els preus aplicables a llars amb el bo social perquè no els afectin els augments del preu de la llum.
Pel que fa als preus raonables per a la indústria, les mateixes fonts expliquen que introduiran un mecanisme que eximeixi les companyies amb contractes amb preus anteriors a l’escalada o les que en signin de nous sense afectació del preu del gas.
La llei que pretén frenar l’excés de retribució que les companyies elèctriques obtenen per l’energia que generen les plantes nuclears i hidràuliques ha superat les esmenes a la totalitat de PP i Vox.
El text pretén limitar l’impacte del preu del CO2 en la retribució de plantes no emissores anteriors a 2005.

Response: El decret de limitació de beneficis de les elèctriques, que pretén rebaixar i limitar el preu de l'energia, s'ha aprovat amb un total de 182 vots a favor. Teresa Ribera assegura que només s'aplicarà a les centrals que no garanteixin preus estables. Alguns partits s'han mostrat insegurs davant de la proposta i d'altres creuen que les mesures són insuficients.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Ajuntament del Palau d’Anglesola ha aprovat en ple el nou pressupost pel 2019, que inclou el del propi Ajuntament i el de l’Empresa Municipal de Serveis del Palau d’Anglesola, la residencia Ca La Cileta, juntament amb la plantilla orgànica i la relació de llocs de treball de la corporació municipal.
Són 1.616.500 euros i és pràcticament de la mateixa magnitud que el pressupost del 2018.
Segons l’alcaldessa del Palau d’Anglesola, Montserrat Meseguer, “es tracta d’un pressupost continuista que busca la contenció en la despesa i l’equilibri financer”.
L’aprovació es va dur a terme amb els sis vots a favor de l’equip de govern, mentre que l’oposició hi va votar en contra.
Impostos congelats
En el capítol de recaptació, el consistori continua amb la congelació dels impostos.
El tipus municipal de l’IBI de rústica, que es va rebaixar fa tres anys, continuarà amb el valor rebaixat del 0,7.
Pel que fa al tipus d’IBI d’urbana, continuarà al valor del 0,5 que contempla l’ordenança municipal.
Segons Meseguer continua “essent per tant un dels més baixos de la comarca.
La resta d’impostos, com són l’IAE i l’impost sobre vehicles, tampoc pugen”.
Increment de taxes
Meseguer ha explicat que, pel que fa a les taxes, s’haurà d’incrementar en un petit percentatge la taxa de recollida d’escombraries a causa de la pujada continuada en el cost del servei, el qual està gestionat pel Consell Comarcal del Pla d’Urgell.
L’alcaldessa ha dit que “fa dos anys, la majoria de municipis de la comarca ja van augmentar la taxa en un 5% mentre que al Palau no es va incrementar.
Aleshores, l’equip de govern va decidir mantenir-la congelada a fi de comprovar quina seria finalment la pujada real del servei.
Ara que ja es tenen dades concretes d’aquest nou cost, el consistori, en el decurs d’un parell d’anys i de manera escalonada, ajustarà la taxa d’escombraries a l’increment real del cost del servei, de forma que sigui el més equitatiu possible i sempre per sota del preu fixat a l’ordenança municipal, la qual no es modificarà”.
També ha recordat que legalment, els ajuntaments han d’aplicar les taxes de forma que es cobreixi el cost del servei, a fi que aquest no sigui deficitari.
Inversions
De la mateixa manera que ja va succeir en l’exercici 2018, el pressupost de l’any 2019 no preveu moltes inversions.
Així, segons Meseguer “en aquest capítol, durant l’exercici 2019 es durà a terme l’adequació de la teulada del cementiri, l’adquisició de comptadors d’aigua i de mobiliari urbà divers.
La inversió més important serà el condicionament de l’entorn del camp d’esports, on s’hi destinaran 190.000 euros.
En concret, es construiran noves grades i un mur de contenció a la banda oest, on també s’hi instal·larà nova il·luminació.
També es duran a terme mesures per millorar la seguretat general del camp.
Segons l’alcaldessa “aquesta inversió era molt necessària perquè actualment, el camp d’esports municipal és molt utilitzat pels equips locals, entre els que hi ha l’equip del Palau que juga a segona divisió catalana i l’equip dels veterans del Palau.
També és utilitzat pels alumnes de l’escola i pels diversos equips gestionats pel Club Esportiu del Pla d’Urgell (CEPU), en els que hi juguen nombrosos nens i nenes del municipi”.
Modificació de crèdit
Coincidint amb l’aprovació del pressupost ordinari municipal per a l’exercici 2019, l’equip de govern va aprovar una modificació de crèdit corresponent al pressupost 2018, tal com fa cada any abans del final de l’exercici i amb la finalitat d’optimitzar el romanent de crèdit d’algunes partides.
Meseguer ha dit que “aquesta modificació de crèdit s’ha realitzat, per una banda, per afrontar petites despeses imprevistes que s’han donat al dia a dia, però també permetrà l’arranjament de la Plaça 1 d’octubre, obra que rebrà una subvenció de la Diputació de Lleida.
Igualment, aquesta modificació de crèdit, que aprofita el romanent de partides no exhaurides, farà possible que es puguin pintar l’interior del cementiri i els vestuaris del camps d’esports i l’exterior del local del jovent”.

Response: Els pressupostos aprovats del Palau d'Anglesola per al 2019 estan dotats amb la mateixa quantitat que per al 2018, 1.616.500 euros per a mantenir l'equilibri financer. No s'esperen fer gaires inversions, la més gran és de 190.000 euros per a condicionar l'entorn de camp d'esports i afrontar petites despeses imprevistes durant l'any.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Jordi Pujol no va voler concretar al Parlament quins "nius" caurien si es continuava "sacsejant la branca".
L'operació Kitchen, ara que s'ha aixecat el secret de sumari, contribueix a despullar encara més l'operació Catalunya i com els poders de l'Estat van moure's per derrocar l'independentisme, destapant a conveniència casos de corrupció o creant-ne de nous.
Pujol i la seva família esperen judici a l'Audiència Nacional per organització criminal, però l'expresident podria no haver dit l'última paraula.
Protegir "l'emèrit"
Les clavegueres de l'Estat fa temps que supuren, i més moviments han sortit ara a la llum arran de noves gravacions de l'omnipresent comissari José Manuel Villarejo, una figura clau per entendre l'operació Catalunya i que també està implicat en la Kitchen.
Segons es desprèn de les gravacions, les investigacions sobre els comptes dels Pujol a Andorra es van aturar perquè podien esquitxar Joan Carles I.
"Hi ha informacions de puta mare a Andorra que s'han parat per l'emèrit.
L'emèrit sempre està a tot arreu!", diu Villarejo.
Segons l'excomissari, aquestes investigacions eren importants perquè implicaven 4.000 empresaris catalans, molts d'ells partidaris de la independència.
Amb la informació de què disposava sobre els comptes d'Andorra "s'acabava la independència de Catalunya".
En el sumari del cas, al qual han tingut accés diversos mitjans, hi apareix un altre nom: Javier de la Rosa, empresari català vinculat a la trama del 3% de Convergència Democràtica de Catalunya (CDC).
Segons Villarejo, se li van pagar 250.000 euros procedents de fons reservats de l'Estat per destapar casos de corrupció vinculats al partit fundat per Pujol.
Una operació que (també) esquitxa Fernández Díaz
L'operació Kitchen neix de l'espionatge a Luis Bárcenas, actualment a la presó.
L'Audiència Nacional investiga si el govern de Mariano Rajoy va pagar seguiments a l'extresorer del PP, que tenia molta informació que podia perjudicar el partit i esquitxar diversos càrrecs del govern espanyol.
Concretament, és la peça número 7 de la macrocausa "Tàndem", que també es coneix com a cas Villarejo, que investiga les activitats de l'excomissari de la policia espanyola, implicat en l'operació Catalunya i altres casos per perjudicar rivals polítics.
Un dels noms més rellevants imputats en aquesta operació és el de Jorge Fernández Díaz, exministre de l'Interior i un dels dissenyadors de l'operació Catalunya contra l'independentisme.
A finals de mes haurà de declarar perquè el jutge Manuel García Castellón el situa al nucli de l'operació d'espionatge a Bárcenas al Ministeri de l'Interior, "des d'on s'hauria dirigit i coordinat tota l'operativa, presumptament amb la participació directa del ministre".
El moviment per "salvar" Sáenz de Santamaría
Un altre nom destacat és el de María Dolores de Cospedal, exministra de Defensa i exsecretària general del PP, rival amb Soraya Sáenz de Santamaría.
Amb Villarejo ja en presó provisional (a partir de 2017), Cospedal era una de les seves interlocutores habituals, però en un moment determinat l'excomissari rep l'encàrrec de "salvar la petitona".
Villarejo no aclareix qui va donar aquesta ordre, però s'intueix que venia "de dalt" i passava per culpar Cospedal de l'espionatge contra líders independentistes.
"El missatge que m'ha donat és fot-li canya a la Cospe, com que ella és la que munta l'operació Catalunya i ha provocat tota aquesta tensió, davant del diàleg que la Petitona proposi", deia l'excomissari en una gravació.
El Congrés ho vol investigar
El Congrés ha aprovat avui a instàncies de PSOE i Podem constituir una comissió d'investigació sobre l'operació Kitchen per determinar si es van utilitzar de manera il·legal efectius, mitjans i recursos del Ministeri de l'Interior per afavorir els interessos polítics del PP.
Els partits independentistes a la cambra espanyola han vinculat l'operació Kitchen a l'operació Catalunya.
Totes les formacions de la cambra espanyola hi han votat a favor, Vox s'ha abstingut i només Fòrum Astúries ha fet costat al PP.
Un PP que continua acorralat pels escàndols judicials i que, paral·lelament, continua bloquejant la renovació del Poder Judicial.

Response: L'Estat va encobrir casos de corrupció en la mesura de la conveniència de l'operació Catalunya. Per exemple, el cas Kitchen, on hi estaven implicats més de 4.000 empresaris catalans, es va tapar per la implicació del rei emèrit. Amb fons reservats de l'Estat es van pagar espionatges. PSOE i Podem investigaran la vinculació del cas Kitchen amb l'operació Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La polèmica obra de Santiago Sierra "Presos polítics a l'Espanya contemporània", retirada a ARCO i que va tenir un gran èxit de públic al Museu de Lleida, arriba ara al CCCB.
També s'ha inaugurat després que el passat dimarts es donés a conèixer que el Parlament Europeu l'havia prohibit, una exposició que l'eurodiputat d'ERC Jordi Solé volia portar a Brussel·les.
La instal·lació es podrà visitar des d'aquest divendres fins al 17 de juny a la Sala 1 del CCCB, que l'ha presentat en el marc del Dia Orwell, la programació del qual gira entorn de la defensa de la llibertat d'expressió.
El director del CCCB, Vicenç Villatoro, destaca que la confluència del Dia Orwell i l'obra de Sierra ofereix "unes bases excepcionals per tractar de la llibertat, la censura i la cultura, però també d'una temàtica essencial com és el debat sobre l'existència de presos polítics dins de règims que es proclamen democràtics".
L'obra inclou 24 fotografies en blanc i negre de rostres pixelats de presos polítics a Espanya, entre els quals hi ha el vicepresident destituït pel 155, Oriol Junqueras, o l'expresident de l'ANC Jordi Sànchez, a més d'activistes del 15-M, els joves detinguts a Altasu per una baralla amb guàrdies civils fora de servei o els titellaires de Madrid, entre d'altres.
Les fotografies van acompanyades d'un breu text explicatiu que, sense dir cap nom, permet identificar les persones retratades.
El director del CCCB ha manifestat que la instal·lació debat sobre la llibertat d'expressió, la relació entre política, veritat i mentida, la censura i les llibertats en un sistema democràtic.
Villatoro ha dit que el CCCB té la convicció d'estar fent amb aquestes activitats la seva funció social i cultural que li ha estat encomanada per les institucions consorciades i els ciutadans: "Presentar els grans debats del present i no només d'una manera teòrica sinó encarnada en allò que ens és més pròxim i a vegades més dolorós".
Segons Villatoro, el CCCB ha de ser un espai públic neutral en els debats més conjunturals i partidistes, però "no pot ni vol ser neutral en els grans debats que toquen valors essencial i està compromès amb la defensa de les llibertats i de la llibertat d'expressió.
"Refugiats, exiliats i presos polítics"
En la seva intervenció, Jaume Asens, tinent d'alcalde de Drets de la Ciutadania, ha manifestat que aquesta obra tracta sobre "una gran injustícia que patim com a ciutat i país.
Són temps excepcionals, foscos i d'ignomínia, de vulneració de drets i de barbaries, on convivim amb refugiats, exiliats i presos polítics que estan lluny dels seus lligams i de la seva terra".
Per la seva part, Juanjo Puigcorbé, delegat de Cultura de la Diputació de Barcelona, ha destacat que la instal·lació de Sierra mostra que "el règim polític presenta esquerdes greus que fan perillar les llibertats bàsiques de les persones".
Polèmica a ARCO
La polèmica va arribar quan ARCO va retirar a petició d'Ifema l'obra.
El president del comitè executiu d’Ifema, Clemente González Soler, va lamentar la polèmica generada entorn a la retirada de la instal·lació i va demanar "sinceres disculpes" davant la controvèrsia produïda.
En aquest sentit, van considerar que la petició a una galeria de retirar l’obra “en cap cas buscava exercir cap censura a la creació”, malgrat que aquesta hagi estat la percepció pública.
Així mateix, el passat dimarts es va donar a conèixer que el Parlament Europeu l'havia prohibit l'exposició, una exposició que l'eurodiputat d'ERC Jordi Solé volia portar a Brussel·les.
El comitè d'eurodiputats encarregats d'avaluar les peticions d'exposicions ha decidit vetar la mostra de Santiago Serra perquè, segons fonts de l'Eurocambra, podia crear "reaccions adverses" i "interferir" en el desenvolupament de les activitats habituals del parlament.
El mateix grup també va decidir no donar permís per exposar una mostra de fotografies sobre el "constitucionalisme a Catalunya" que volia fer l'eurodiputada Teresa Giménez Barbat, exmembre d'UPyD.
L'obra de Santiago Sierra va tancar al Museu de Lleida amb xifra rècord de 7.153 visitants.
És la mostra temporal que ha registrat més públic des que es va inaugurar l'equipament el novembre del 2007 i també ha fet créixer entre un 25 i un 30% els visitants a l’exposició permanent del Museu, segons va explicar el director del Museu, Josep Giralt.
L'artista espanyol Santiago Sierra viu i treballa a Madrid.
Ha exposat en importants museus, centres d'art i galeries de tot el món i la seva obra està representada per importants galeries d'arreu.
L'any 2010 va ser guardonat amb el Premi Nacional d'Arts Plàstiques d'Espanya ''per la seva obra crítica, que reflexiona sobra l'explotació i l'exclusió de les persones, i genera un debat sobre les estructures de poder''.
Sierra va rebutjar el premi l'endemà d'haver-li estat concedit a través d'una carta adreçada a la ministra de Cultura, en què criticava l'Estat.

Response: L'obra de Santiago Sierra, "Presos polítics a l'Espanya contemporània", consta de 24 fotos de la cara pixelada de presos polítics, amb una frase que faciliti identificar-los. La CCCB està convençuda que fa allò que ha de fer a nivell social i defensa la temàtica d'aquesta obra, que és la llibertat d'expressió, la censura, la injustícia i la vulneració de drets.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La Comissió Europea empitjora un punt i mig les previsions per a l’economia espanyola respecte als càlculs del maig.
En les previsions d’estiu, l’executiu europeu pronostica que el PIB espanyol es desplomarà un 10,9% aquest any per la crisi causada per la covid-19, mentre que preveu un repunt del 7,1% per a l’any que ve.
Així, les noves previsions de la Comissió Europea preveuen un enfonsament encara més profund de l’economia espanyola de l’esperat per a aquest any, però augmenten una dècima el repunt econòmic per al 2021.
Segons els càlculs de Brussel·les, l’espanyola és la segona economia de l’eurozona que més caurà aquest any com a conseqüència de la covid-19, només superada per l’italiana amb un enfonsament de l’11,2%.
L’informe sobre les previsions econòmiques d’estiu de la Comissió Europea apunta que la covid-19 ha causat una contracció econòmica ‘sense precedents’ en l’economia espanyola i que és ‘pitjor del que s’esperava’.
‘No es compensarà completament amb el repunt previst per a la segona meitat del 2020 malgrat que moltes restriccions s’hagin aixecat’, diu el document de la Comissió Europea, que preveu que l’economia espanyola no es recuperi de la crisi abans del 2022.
De fet, l’economia espanyola acabarà el 2021 més de quatre punts per sota dels nivells previs a la covid-19.
‘L’activitat es continuarà recuperant durant la primera meitat del 2021 i després es moderarà gradualment en la segona meitat de l’any’, apunta l’informe, que també preveu que la inflació caigui al -0,1% aquest any i augmenti fins al 0,9% el 2021.
Les previsions de la Comissió també alerten de l’augment de l’atur aquest any després de l’impacte ‘desproporcionat’ de la crisi.
En les previsions del maig, calculava un atur del 18,9% per a aquest any i, malgrat el repunt econòmic per al 2021, l’atur es mantindria en el 17%.
Segons Brussel·les, els ERTO han evitat la pèrdua de llocs de treball, però alerta que quan es retiri aquesta mesura pot créixer el nombre d’aturat.
Segons Brussel·les, el sector dels serveis és el més afectat per la crisi i preveu que la recuperació sigui lenta per a aquest sector perquè implica una ‘interacció intrínseca’.
Així, l’executiu europeu apunta que les mesures de distanciament social i els canvis en el comportament del consumidor tindran ‘impacte durant un llarg temps’ en l’activitat econòmica espanyola pel gran pes del sector dels serveis.
A més, l’executiu europeu preveu que el turisme internacional no es recuperi malgrat l’obertura de fronteres i que es vegi afectat per la reducció de vols.
‘L’activitat manufacturera es preveu que recomenci més ràpid que la dels serveis, però les disrupcions en la cadena global de valor i la dèbil demanda poden impedir la normalització de l’activitat industrial abans de finals d’any’, apunta el document.
Pel que fa al consum privat, Brussel·les no preveu que recuperi nivells previs a la covid-19 ni aquest any ni el que ve, mentre apunta que la inversió també repuntarà ‘lentament a causa de la dèbil demanda’.
Les previsions de la Comissió Europea també empitjoren un punt els càlculs per l’eurozona, que veu com totes les seves economies cauen per sobre del 6%.
Brussel·les calcula que el PIB de la zona euro caurà un 8,7% aquest any i rebaixen en dues dècimes el repunt per al 2021, que se situa en el 6,1%.
Itàlia, amb un enfonsament del PIB de l’11,2%, lidera la previsió de caiguda de l’economia per a aquest any, després que l’executiu europeu hagi empitjorat en gairebé dos punts les seves previsions per al PIB italià.
A Itàlia la segueixen Espanya, amb una caiguda del 10,9%, Portugal, amb un enfonsament del 9,8%, França, amb una caiguda del 9,6%, Eslovàquia i Grècia amb una disminució del PIB del 9%, i Bèlgica, amb una caiguda de l’economia del 8,8%.
Les previsions d’estiu de la Unió Europea també empitjoren en gairebé un punt els càlculs per a l’economia de la Unió Europea.
Situen la caiguda en el 8,3% i rebaixen tres dècimes les previsions de repunt per al 2021, que se situen en el 5,8%.

Response: Segons els càlculs del maig de la Comissió Europea, l'economia espanyola empitjora un punt i mig i el PIB s'enfonsa un 10,9%. Aquestes són les causes que deixa la crisi de la covid-19 i es preveu que Espanya no es podrà recuperar fins al 2022. L'atur ha augmentat i el turisme no s'espera que es recomposi malgrat l'obertura de les fronteres.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La cúpula de Junts per Catalunya (JxCat) s'ha reunit des de primera hora del matí al Parlament per analitzar la situació sorgida dels pactes postelectorals, que tanta polseguera han aixecat arran de l'acord entre l'espai que lidera Carles Puigdemont i el PSC a la Diputació de Barcelona.
Un acord que, segons els responsables de JxCat, va ser "validat" tant per Puigdemont com pel president Quim Torra, que en les últimes setmanes ha estat bel·ligerant contra els pactes amb els socialistes.
L'expresident ha protagonitzat una cita prèvia més restringida amb dirigents de la formació, que augmenten la pressió sobre ERC per tal que reverteixi els pactes amb el PSC.
Els encarregats d'exposar els termes de la trobada, celebrada al Parlament, han estat Elsa Artadi, cap de files a l'Ajuntament de la capital catalana, i Ferran Bel, secretari d'organització del PDECat.
Artadi ha insistit que la manca d'unitat és més palpable que mai, i ho ha atribuït al fet que no hi hagi hagut llistes conjuntes en tot el cicle electoral.
JxCat va pressionar ERC per anar junts, especialment a Barcelona.
"Hauríem tingut una política de pactes igual per a tothom", ha assenyalat Artadi, que ha lamentat la "fragilitat" del moviment independentista.
"Hem tocat fons.
Les desqualificacions que hem estat veient entre persones de diferents espais és el més evident de les últimes setmanes.
És un espectacle molt trist.
Entenem que aquesta evidència ha de servir per asserenar-nos i revertir l'espectacle actual, que només fa que decebre la gent.
Ens fa mal a tots.
Hem de fer autocrítica de per què hem arribat fins aquí", ha assenyalat l'exconsellera de la Presidència.
"Hem tocat fons.
Les desqualificacions que hem estat veient entre persones de diferents espais és el més evident de les últimes setmanes", manté Artadi
La proposta que ha fet JxCat com a primer pas és una "agenda de reversió" dels acords amb el 155 per "traslladar a les institucions el que hi ha al carrer".
"Emplacem ERC a posar sobre la taula una proposta concreta per revertir els acords als quals ha arribat amb el 155", ha assenyalat Artadi.
Bel ha destacat que la prioritat era pactar amb els republicans, com ha passat en les diputacions de Tarragona, Lleida i Girona.
En les dues primeres la presidència és per a ERC, mentre que a la tercera qui ostenta el lideratge és JxCat.
"A Barcelona ha estat diferent", ha ressaltat.
La justificació de l'acord
Segons Bel, en aquest ens supramunicipal hi va haver converses amb els republicans, però el PDECaT va topar amb el "veto" dels comuns.
"No deixava de ser una paradoxa que amb set diputats provincials ens quedéssim fora del govern i els comuns, amb cinc, entressin a dins", ha recalcat Bel, que ha defensat l'acord amb el PSC perquè era el que permetia seguir a l'executiu de la institució.
Segons ell, no tenen "coneixement" de si els comuns tenen ara interès en incloure'ls en pactes.
La proposta, ara, és "revertir" -si cal- els pactes.
Tot i assegurar que no volia entrar en retrets, Bel ha xifrat en 27 els acords segons els quals ERC s'ha ajudat del PSC per governar en comptes de buscar el suport de JxCat.
L'exemple més representatiu és el de Sant Cugat del Vallès, on els republicans governen gràcies al PSC i a la CUP, tot i que els nacionalistes van ser la força més votada.
Ja hi ha hagut converses "extraoficials" amb ERC per tractar la situació, amb tres municipis com a prioritat: Sant Cugat, Figueres i Tàrrrega, on JxCat va ser desplaçada de l'alcaldia.
Després de la trobada de coordinació celebrada al Parlament, cap a mig matí, s'ha produït una reunió de la direcció del PDECat, més procliu a acords amb el PSC
Després de la trobada de coordinació celebrada al Parlament, cap a mig matí, s'ha produït una reunió de la direcció del PDECat.
La formació presidida per David Bonvehí, aquest dilluns present també en la cita de JxCat, és més procliu al pacte de la Diputació amb el PSC -Bonvehí n'és un dels marmessors-, però sectors de l'espai postconvergent han estat especialment bel·ligerants contra l'entesa.

Response: La situació política està causant descontentament als ciutadans. Sobretot, l'acord entre JxCat i el PSC està causant tensions i asseguren que no hi ha unitat entre tots dos. Aquesta situació és estranya i ara volen revertir els pactes postelectorals. Fins i tot s'han pogut sentir retrets a ERC per part de JxCat, per no recolzar-s'hi i sí fer-ho al PSC.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Hospital Clínic de Barcelona ha operat dos pacients amb una tècnica pionera a Europa d’extracció de tumors del ronyó.
L’objectiu és minimitzar els danys al ronyó durant l’operació per evitar que pacients amb tumors difícils o funcions renals limitades hagin d’acabar a diàlisi.
‘Des de fa anys intentem extirpar el tumor sense necessitat de treure tot el ronyó.
Però en pacients amb una funció renal molt limitada, si no cuidem molt la viabilitat del ronyó, els enviaríem a diàlisi.
La novetat consisteix a obturar l’artèria renal, fet que acabaria “matant” el ronyó, però a través d’aquesta artèria introduïm uns líquids freds que preserven la viabilitat de l’òrgan metre n’extirpem el tumor’, ha explicat el cap del Servei d’Urologia de l’Hospital Clínic, el doctor Antonio Alcaraz.
El Clínic ha importat aquesta tècnica de metges xinesos, que han operat una dotzena de pacients.
En les nefrectomies (extirpació del ronyó) parcial, només s’extreu el tumor o el teixit malalt i s’intenta evitar l’extracció del major teixit sa possible.
Més del 90% de les nefrectomies es realitzen mitjançant tècnica laparoscòpica, que és mínimament invasiva.
La nova tècnica va més enllà.
S’introdueix un catèter a través de l’artèria femoral per taponar l’artèria del ronyó amb un globus i s’injecta una solució (sèrum) freda que permetrà que l’òrgan no pateixi danys, poder treballar-hi més temps i extreure el tumor d’una manera més eficient.
Ara s’ha d’aturar la funció del ronyó mitjançant la introducció d’una pinça per evitar-hi l’entrada de sang, per poder treballar en l’extracció del tumor.
Això provoca que hi hagi menys temps per treballar-hi i augmenta el risc de danyar el ronyó de forma irreversible durant el procés, sobretot en els pacients que tenen una funció renal ja molt limitada.
Supervivència alta
Segons ha explicat Alcaraz, la supervivència del càncer de ronyó se situa entre el 70 i el 80%.
La majoria dels tumors són localitzats i sense haver desenvolupat metàstasi inicial i en aquests casos la supervivència pot arribar al 95%.
‘Si oncològicament som molt bons tractant el tumor, és una pena que enviem el pacient a diàlisi i precisament és el que volem evitar aquesta tècnica’, ha subratllat Alcaraz, que ha aplicat i liderat la nova tècnica al Clínic juntament amb el doctor Raúl Martos, també del servei d’Urologia.
L’Hospital Clínic practica més de cent operacions cada any de càncer de ronyó i calculen que un 10% dels pacients es podran beneficiar d’aquesta tècnica.
De moment ja tenen programada la tercera operació, el gener.
L’única experiència mundial que hi havia fins ara d’aquesta cirurgia era d’un hospital xinès, amb el qual el Clínic ha estat en contacte.
Dos pacients operats que han evitat la diàlisi
Els dos pacients, que tenien tumors renals complexos i funcions renals limitades, es troben bé després de l’operació.
‘Pràcticament els hem mantingut la mateixa funció renal i no han entrat a diàlisi’, ha destacat el cap del Servei d’Urologia.
Un d’aquests pacients és Lluís Ocaña, que van operar el 5 de novembre.
‘Estic una mica fluix, però em trobo de conya’, ha subratllat Ocaña davant dels periodistes.
‘Camino, condueixo i només he de mantenir les precaucions habituals en el que menjo i el que bec, com no passar-me amb la sal i els gasos i no beure alcohol.
Això sí, m’han tret el tabac’, ha afegit.
Ocaña ha recordat quan li van diagnosticar el càncer: ‘El metge em va dir que tenia dues notícies, una de dolenta i una de bona: que tenia un tumor, però que era operable’.
‘Vaig dir molt clar al doctor de Granollers que no tenia cap ganes de fer diàlisi i que em deixessin “tombadet”.
Però això suposo que ho pensem tots, que si no ens valem, preferim no ser-hi.
I després quan t’hi veus, dius, “Si puc viure quatre dies més, m’hi apunto”, ha exclamat.
De moment, però, no ha hagut de fer diàlisi: ‘Millor, clar’.
Seguiment d’operacions en directe i 3D a la trobada amb els millors experts
La presentació d’aquesta nova tècnica s’ha fet en el marc de l’Urofòrum, organitzat per l’Hospital Clínic i que reuneix aquest dijous i divendres els millors especialistes del món en urologia.
La trobada, al Paraninf de la Facultat de Medicina i Ciències Mèdiques de la Universitat de Barcelona (UB), reuneix prop de 300 professionals.
L’edició d’enguany, la quarta, compta amb cinc sessions d’operacions en directe, en què hi ha dues intervencions simultànies que mostren diferents enfocaments per a un mateix abordatge.
Els participants les poden seguir amb ulleres 3D i poden interactuar amb els cirurgians que estan practicant l’operació.
En acabar cada cirurgia hi ha un debat amb dos experts i el públic.

Response: A l'Hospital Clínic de Barcelona, s'han operat dos pacients de càncer de ronyó amb una nova tècnica que permet salvar l'òrgan i evitar diàlisi. La tècnica consisteix a afegir un líquid fred durant l'operació per a mantenir la viabilitat del ronyó mentre s'extirpa el tumor. La supervivència a aquests tumors va del 70 al 95%.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Tribunal Constitucional espanyol va establir com a estratègia l’admissió a tràmit de recursos dels presos polítics per impedir la internacionalització del judici contra el procés al Tribunal Europeu de Drets Humans.
Ho ha filtrat un sector del TC a l’agència Europa Press, malgrat que el tribunal no n’ha fet cap comunicació oficial.
Aquesta manera de procedir es va aplicar en prop de mig centenar de recursos d’empara presentats pels presoners polítics contra disposicions del Tribunal Suprem espanyol i això va permetre de deixar aquests afers fora de l’abast de l’òrgan de garanties amb seu a Estrasburg durant el judici i fins que no es va dictar la sentència.
El Tribunal Constitucional espanyol entrebanca el camí cap a Estrasburg
L’estratègia del Constitucional ha consistit a refusar una inadmissió de tots aquests recursos que hauria permès a les defenses dels presos de denunciar seguidament una vulneració de drets davant el TEDH que hauria pogut ser resolta, o si més no admesa, abans de la sentència sobre el cas.
Per coordinar l’estratègia, segons les mateixes fonts, al TC es va constituir un grup de treball amb gairebé una desena de lletrats sota la direcció del magistrat Cándido Conde-Pumpido, independentment que després els afers corresponguessin, per repartiment, al magistrat que li pertoqués legalment la ponència.
Precisament és aquesta estratègia dilatòria del TC que va empènyer els presos polítics a fer vaga de fam pocs mesos abans del judici.
Jordi Turull, Josep Rull, Jordi Sànchez i Joaquim Forn van decidir de fer-la per reclamar que el TC no aturés els recursos que havien presentat un any enrere per poder acudir al Tribunal d’Estrasburg.
Aquesta filtració arriba en el moment en què es comencen a resoldre alguns recursos dels presos polítics que feia mesos que estaven encallats al TC.
Al final del novembre va desestimar el recurs de Junqueras contra el manteniment de la presó provisional i es trenca per primera vegada la unanimitat amb relació a aquesta qüestió.
Van presentar vot particular discrepant tres magistrats pertanyents al sector més progressista del tribunal de garanties.
El tribunal avala de manera sistemàtica les decisions del Suprem, però amb vots discrepants, cosa que indica una divisió d’opinions que serà determinant quan el cas arribarà a Estrasburg, que valora si les resolucions tenen vots particulars o no.
Per tant, l’esquerda entre uns magistrats i uns altres respecte de les qüestions relacionades amb el procés s’eixampla cada vegada més, malgrat era una qüestió en què sempre hi havia hagut unanimitat.
De fet, segons la filtració, les previsions del TC eren de començar a resoldre aquests casos una mica abans, una vegada publicada la sentència, però alguns aspectes concrets es van paralitzar arran de la constatació d’una ruptura en la unanimitat fins llavors aconseguida.
No és la primera vegada que un sector del TC filtra a la premsa informació d’importància relacionada d’alguna manera amb el judici contra el procés.
Just abans de la publicació de la sentència es va alertar que Conde-Pumpido ja tenia a punt l’esborrany de la sentència del cas Aturem el Parlament, favorable a concedir l’empara als afectats.
Diaris com l’ABC van fer un advertiment clar sobre la desautorització que la resolució de Conde-Pumpido significaria per a la més que probable condemna que Marchena imposaria contra els presos polítics.
Aquesta filtració a la premsa va frenar la resolució del cas, que encara no s’ha fet pública.
Quant a la posició que pugui tenir el Tribunal d’Estrasburg sobre les decisions del Suprem, les fonts del TC que han filtrat aquesta informació consideren que la sentència del Tribunal de Luxemburg sobre la immunitat de Junqueras pot tenir alguna conseqüència en la sentència que el TEDH dicti finalment sobre les condemnes imposades als presos polítics.
Per això consideren el fet de presentar una qüestió pre-judicial a Luxemburg sobre la immunitat de Junqueras com un ‘error de càlcul dels magistrats del Suprem’, i afegeixen: ‘Potser ignoren la trajectòria de l’òrgan i Luxemburg’, que tendeix a anar en favor d’Europa en detriment dels interessos dels estats.

Response: S'ha filtrat informació sobre els recursos del TC per a evitar que el cas dels presos polítics arribés a Estrasburg, ja que hi havia la possibilitat que la denúncia de vulneració de drets humans per part dels presos podria haver estat admesa abans de la sentència. Les qüestions sobre el procés han tensat els magistrats.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Departament de Territori i Sostenibilitat ja ha finalitzat les obres de recuperació ambiental del port natural de l'Estany a l'Ametlla de Mar (Baix Ebre).
Aquest és el primer gran projecte d'infraestructura verda que el Govern impulsa en el marc del programa europeu que té per objectiu restituir l'equilibri ambiental d'indrets afectats per l'activitat humana.
Les obres, que van començar el gener, han comptat amb una inversió de 293.000 euros finançada per la Unió Europea amb els programes Horizon 2020, LIFE i FEDE.
Les obres han inclòs la neteja del fons marí -amb la retirada d'embarcacions o sistemes d'amarratges-, la demolició i restauració d'edificacions i la millora d'accessos i senyalització.
La Secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, ha visitat aquest diumenge les obres, acompanyada de l'alcalde de l'Ametlla de Mar (Baix Ebre), Jordi Gaseni.
"És un espai que queda totalment renovat i ara dona goig poder nedar al moll de l'Estany, que de tota la vida ha estat una platja molt important pels caleros", ha dit l'alcalde.
El port natural de l'Estany és un indret singular del litoral de l'Ametlla de Mar, utilitzat durant anys per a l'amarratge de petites embarcacions fins a la construcció de l'actual port pesquer i nàutic.
Les obres han permès recuperar aquest espai i dignificar-lo, després d'anys en desús.
A la tardor, quan la climatologia sigui més favorable, es procedirà a la plantació de vegetació al perímetre del port per complementar l'actuació.
La recuperació ambiental del port natural de l'Estany ha permès la neteja i millora de 2 hectàrees de superfície aproximadament, integrada dins del Pla d'Espais d'Interès Natural de Catalunya (PEIN) i la Xarxa Natura 2000.
Amb la neteja del fons marí s'han retirat 15 embarcacions enfonsades i s'han extret quatre tones de ferros i metalls, 10m3 de formigó i uns 200 pneumàtics i altres residus.
També s'ha retirat l'escullera que representava un moll artificial al port.
Els amarratges més antics s'han conservat pel seu valor patrimonial.
També s'han instal·lat quatre boies de fondeig ecològic per a l'amarratge d'embarcacions petites.
D'altra banda, com a millora paisatgística i per raons de seguretat, s'ha enderrocat l'edifici ubicat a la punta de l'Estany i s'han recuperat dues edificacions més, fent de nou el revestiment i substituint-ne les portes i finestres.
El ferm malmès del vial d'accés s'ha eliminat per millorar la permeabilitat del sòl, s'ha millorar el gual existent i s'ha instal·lat una nova senyalització d'usos.
També s'ha reforçat l'escullera per estabilitzar el vial d'accés i s'ha instal·lat un cordó de punta a punta de la platja per recuperar la sorra i limitar la zona d'aparcament i el vial.
La plataforma del dic del port s'ha millorat amb la construcció d'una llosa de formigó i reforçant l'exterior amb escullera recuperada.
Pel que fa a la llacuna, s'han instal·lat dos piezòmetres pel control de qualitat de les aigües i dels nivells de salinitat de la llacuna recuperada.
Finalment, s'ha esbrossat el camí GR-92 per donar-li continuïtat i s'ha construït un pas sec amb roques que permeten travessar la zona humida.
També s'han eliminat espècies vegetals invasores, sobretot Myporum Laetum (sempreverd), Àloe vera i Agave americana (atzavara).
En la línia de l'estratègia europea
El Departament de Territori i Sostenibilitat impulsa l'execució de projectes d'infraestructura verda per revertir els efectes d'un desenvolupament poc sostenible i proposar i desenvolupar actuacions de recuperació del capital natural.
Es dona compliment, així, a un dels eixos principals d'Europa 2020, l'estratègia de la Unió Europea per assolir un creixement intel·ligent, sostenible i integrador.
El seu full de ruta marca que la infraestructura verda constitueix un pas important cap a la protecció del capital natural i també està inclosa en l'estratègia de la UE sobre la biodiversitat.
En aquest marc, el Departament preveu executar prop d'una vintena d'actuacions properament dins d'aquest programa.
Entre les més immediates, a més de les de l'Ametlla, aquest juliol Territori també ha licitat les obres de recuperació de sistemes dunars a les platges de l'Empordà, concretament a Castelló d'Empúries i Sant Pere Pescador (Alt Empordà), Torroella de Montgrí i Pals (Baix Empordà), amb un pressupost de prop de 500.000 euros.
L'objectiu és frenar els factors de degradació dels sistemes dunars, i indirectament de la seva flora i fauna associada; recuperar-ne la morfologia natural; eliminar la flora invasora; i recuperar els hàbitats dunars reforçant la vegetació autòctona.
A més, aquest any es preveu executar la restauració del pas de fauna a l'estany de la Cardonera i d'en Pous, a Sant Climent Sescebes (Alt Empordà) per millorar la connectivitat afectada per la construcció de la carretera GI-6002, amb un pressupost de gairebé 164.000 euros.
Territori també té en marxa la redacció d'estudis i projectes, com ara la recuperació de la connectivitat ecològica de l'Espai d'Interès Natural Tamarit-Punta de la Móra (Tarragonès) o la millora i adequació de les georutes de la Vall d'Àger (Noguera).

Response: Les obres de l'Estany d'Ametlla de Mar s'han acabat. Aquesta activitat va ser impulsada per la Generalitat i finançada per la UE. S'ha volgut reuperar l'equilibri ambiental mitjançant la neteja del fons marí on hi havia embarcacions, metalls i residus. S'han millorat les 2 hectàrees que ocupa i el paisatge juntament amb la neteja dels camins.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El grup municipal d'ERC-MES a l'Ajuntament de Girona proposa un govern de concentració de les forces independentistes al consistori, que sumen divuit dels 25 regidors que té el ple.
La portaveu dels republicans, Maria Mercè Roca, demana a l'alcaldessa que abandoni "la zona de confort" i trenqui el pacte amb el PSC.
"El paper dels ajuntaments serà clau per a la República i a Girona aquest camí seria molt més fàcil i planer amb un govern 100% independentista", assegura Roca.
Per això, la proposta dels republicans passa per bastir un acord entre CiU, ERC i la CUP.
"Davant la situació extraordinària que viu el país, calen solucions imaginatives", diu Roca, que assegura que els tres grups han de "sumar" per fer pinya.
Pel què fa al dia a dia de la ciutat, la portaveu d'ERC-MES promet "generositat" per part dels seus, però també admet que allà on les postures xoquin, els afers es podrien aparcar "temporalment".
Per a ERC-MES per Girona, la situació que viu el país –a les portes d'aplicar-se el 155- fa necessari trobar solucions "extraordinàries i imaginatives".
El grup municipal té clar que els ajuntaments seran una peça "determinant" a l'hora d'empènyer la República i, per això, demana a l'alcaldessa Marta Madrenas que trenqui el pacte de govern que té amb el PSC.
La portaveu dels republicans, Maria Mercè Roca, reconeix que la tinent d'alcalde Sílvia Paneque no ha posat pals a les rodes al referèndum, que ha rebutjat obertament la suspensió de l'autonomia i que també ha criticat la repressió policial de l'1-O.
Però per a ERC-MES, cal que l'Ajuntament de Girona estigui "molt més preparat per fer front a allò que ha de venir en les properes setmanes".
I per als republicans, la millor fórmula passa per un govern de concentració que blindi l'independentisme.
És a dir, per un pacte a tres bandes entre CiU, ERC i la CUP.
"En aquests moments, el camí cap a la República seria molt més fàcil i planer si l'Ajuntament estigués governat pels divuit regidors que recolzen el procés", assegura Roca.
La portaveu d'ERC-MES admet que, fins fa pocs mesos, aquest pacte a Girona no s'hauria ni pogut plantejar.
"Però ara sí que cal fer-ho, perquè ara és el moment de la generositat, d'anar a la una perquè la República ens ho demana i d'estar al servei dels ciutadans per aplicar el mandat de l'1 d'octubre", subratlla Maria Mercè Roca.
"No és temps per a la comoditat"
ERC-MES reclama a l'alcaldessa que abandoni la "comoditat i la facilitat" que li suposa el pacte amb el PSC, perquè és innegable que vindran "temps difícils".
De fet, Roca recorda que, per als republicans, la seva "zona de confort" seria, precisament, mantenir-se a l'oposició.
"Però quan hi ha gent a la presó per defensar els seus ideals, és necessari fer un pas endavant", subratlla la portaveu municipal.
Maria Mercè Roca admet que, ara fa un any i mig, el pas d'Albert Ballesta per l'alcaldia va suposar tibantors amb el grup de CiU.
"Però tant en política com a la vida, és un inconvenient quedar-se ancorat en un problema; per tant, allò que demano a l'alcaldessa és mirar endavant i oblidar", ha explicat.
I hi ha afegit: "Sobretot, perquè ara no podem anar amb la mateixa concepció que aleshores, perquè el moment és molt diferent; la República és a tocar i l'hem de defensar amb cos i ànima".
Situació temporal
Maria Mercè Roca, que ja ha fet saber la seva proposta a la CUP, promet "generositat" per part dels seus en els afers de ciutat per permetre garantir "el dia a dia".
La portaveu republicana admet que hi haurà alguns temes, però, on les postures d'uns i altres xocaran.
"Però aquí també es poden trobar fórmules, com ara aparcar-los temporalment", explica.
"La nostra proposta d'un govern de concentració no és sine die, sinó només per uns mesos; per fer front a un moment de la història del nostre país que no es repetirà", afirma Maria Mercè Roca.
A més, la portaveu d'ERC-MES també creu que la intervenció de l'Estat tindrà conseqüències, per exemple, en els pressupostos municipals.
"Potser els pressupostos hauran de ser completament diferents; ens hem de treure del damunt la rèmora d'explicar i seguint fent les coses com si fossin temps normals, perquè no ho són gens", conclou.

Response: Maria Mercè Roca ha demanat a ERC que trenqui el seu pacte amb el PSC i aposti per un govern totalment independentista per a suportar els temps difícils que s'aproximen. Proposen fer pinya entre CiU, ERC i la CUP. Aquesta unió crecen que és necessària en una situació a les portes del 155 i després de les tensions provocades per l'1-O.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Si dimarts vau tenir dificultats per a accedir a la vostra web de referència, no vau ser els únics.
Tot d’una, un nombre elevat de pàgines web importants de tot el món va deixar de funcionar durant una hora.
És desconcertant, quan els llocs en què confiem de sobte es tornen inaccessibles, i més encara quan passa a una escala tan extensa.
Aquesta interrupció va afectar les webs de la BBC, Pinterest, The Financial Times, Reddit i, fins i tot, The Conversation.
Com es poden veure afectades pel mateix incident tantes pàgines web de tantes empreses i mitjans diferents?
Per entendre la resposta, heu de saber què és una CDN (xarxa de lliurament de contingut) i quina importància tenen per al bon funcionament d’internet.
Tot i que és massa aviat per a proporcionar un diagnòstic complet de l’incident, internet (quan va tornar a ser accessible) va assenyalar ràpidament el culpable: Fastly.
Fastly és una empresa de computació que desa les dades al núvol i proveeix serveis CDN a diversos llocs web, incloent-hi Amazon i Deliveroo.
Però, com pot una sola empresa fer caure una part important d’internet?
Quan accedim a un lloc web, el nostre navegador enllaça amb el lloc remot i, a continuació, presenta la pàgina a la nostra pantalla.
Aquesta acció emmascara un procés molt més complicat, que pot incloure serveis CDN.
Una CDN és un servei que permet a les webs populars mantenir còpies de les seves pàgines més a l’abast dels seus clients.
Per exemple, si volem navegar per la web de la BBC, podríem enllaçar directament amb un servidor del Regne Unit.
Tot i que internet és perfectament capaç de transferir la pàgina web del Regne Unit a Catalunya, hi ha un retard inevitable (potser uns quants centenars de mil·lisegons).
I a ningú li agraden els retards.
L’experiència per a l’usuari pot ser fins a deu vegades més ràpida si es fa una còpia de la pàgina (o d’elements del seu contingut) a Catalunya i es lliura a petició.
Per descomptat, accedir a una versió de la pàgina a Catalunya funciona molt bé si ets a Catalunya, però no tant si ets, per exemple, a Los Angeles.
Per tant, per garantir un lliurament ràpid de contingut a tothom d’arreu del món, les CDN solen funcionar a escala mundial.
Un proveïdor de serveis de CDN normalment operarà centres de dades a tot el món, amb còpies de contingut popular als principals nuclis de població per distribuir contingut a cada regió.
Pot ser que la velocitat de lliurament d’una sola imatge o un element de la pàgina, provinent d’una CDN, no es noti: la diferència entre 200 mil·lisegons i 20 mil·lisegons no és perceptible per a la majoria d’usuaris.
Tanmateix, les webs modernes solen contenir molts elements, entre els quals imatges, vídeos, etc., i quan es combinen, la millora de la velocitat mitjançant CDN pot ser significativa.
Els serveis de CDN ofereixen un servei valuós per a millorar la nostra experiència de navegació web, però amb un cost.
Quan un proveïdor de CDN important com Fastly experimenta un error, no afecta una sola web; és probable que afecti totes les webs per a les quals treballa.
Així doncs, la raó per la qual dimarts tantes webs de tot el món van quedar fora de servei de sobte és que no es van atendre les sol·licituds de contingut allotjat a la CDN.
Aquest incident demostra la confiança que tenim en la tecnologia i en les implementacions específiques de la tecnologia a la nostra vida moderna.
Si cada web que visitem allotgés exclusivament el seu propi contingut, no hi hauria aquests problemes.
Tot i això, la nostra experiència de navegació seria molt més lenta, i recordaria els dies dels mòdems de marcatge telefònic.
Tot i l’aturada mundial, el cas es va resoldre en una hora, aproximadament.
Això indica que és poc probable que fos un problema relacionat amb la seguretat o la pirateria.
Fastly no és l’únic proveïdor de CDN.
Hi ha altres serveis grans, com Akamai i Cloudflare.
Les interrupcions no són infreqüents, però solen durar poc.
Els lectors podeu tenir la seguretat (suposant que no heu tornat a perdre internet) que els proveïdors de serveis observen de prop aquest incident per garantir que se n’aprenguin lliçons per a la pròxima vegada.
Paul Haskell-Dowland és el degà associat de la facultat d’Informàtica i Seguretat de l’Edith Cowan University.
Aquest article es va publicar originalment a The Conversation.

Response: Les CDN són les encarregades de millorar la nostra experiència a internet, gràcies als proveïdors. Dimarts, un error al proveïdor Fastly va ser el causant de la caiguda d'una hora de grans pàgines web i plataformes per a les quals treballa a nivell mundial. Els proveïdors de serveis estudien el cas per a evitar-ho en futures ocasions.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La piscina del Club de Tennis de les Borges Blanques ha estat objecte aquest dimecres al migdia de la reconstrucció de l'ofegament mortal d'un menor de 7 anys el 16 d'agost passat.
La víctima, natural dels Omellons (Garrigues), estava fent un curset de natació quan es va ofegar i es va obrir una causa penal contra dos monitors que estaven al càrrec dels nens que feien l'activitat.
Ahir dimarts es va saber que la Fiscalia de Menors ha arxivat la causa contra un dels dos monitors – el que és menor – ja que es considera que no hi va tenir responsabilitat.
El jutjat d'Instrucció número dos manté però la investigació a l'altra monitora, major d'edat, per un delicte d'homicidi imprudent.
La reconstrucció s'ha fet amb vestits de neoprè degut a les baixes temperatures.
L'advocat de la monitora investigada, Pau Simarro, ha explicat que amb la reconstrucció esperen veure que va passar el dia dels fets ''exactament amb les mateixes persones presents'', amb l'objectiu de saber si l'actitud dels monitors va ser negligent o diligent.
Simarro ha afegit que ells defensen que va ser ''totalment diligent'' però que per desgràcia ''hi ha coses que no es poden evitar a la vida''.
L'advocat ha remarcat que hi ha qüestions pendents d'aclarir com per exemple si realment la mort va ser per ofegament o no.
En aquest sentit, el lletrat ha assegurat que l'autòpsia diu que ''no queda clar'' i per això s'han demanat una sèrie d'informes a altres centres perquè s'acreditin una sèrie de qüestions dubtoses.
Simarro ha explicat que quan els monitors van treure el nen que estava enfonsat a la piscina van comprovar que estava amb ''una rigidesa corporal molt especial'' i que aquesta és la qüestió que fa dubtar sobre si la mort va ser o no per ofegament.
És per això, que l'advocat creu que cal veure si el menor tenia ''antecedents patològics'' que poguessin ser els causants el tràgic final, ja que sabia nadar i ''la monitora el va veure nadar''.
L'altre monitor, el menor d'edat, tenia coneixements de primers auxilis i una vegada van treure el nen de l'aigua li va practicar el massatge cardíac sense èxit.
Simarro també ha volgut matisar que la monitora que defensa estava com a substituta el dia dels fets, ja que se la va contractar el darrer moment degut a una baixa del monitor titular.
En aquest sentit, ha recordat que la noia va advertir a l'empresa que no tenia coneixements de l'activitat que s'havia de portar a terme però que se li va dir que no hi hauria problema perquè l'altre monitor sí que en tenia i havia portat el grup de nens tota la setmana.
De la seva banda, l'avocat Enric Rubio, de l'empresa que oferia l'activitat de lleure, Esport Actiu, ha explicat que havien complert amb ''les mesures de seguretat pertinents'' ja que l'empresa té tots els permisos, la documentació i les autoritzacions dels menors.
En aquest sentit, ha lamentat la desgràcia que es va produir i ha recordat que a la piscina hi havia pocs nens (10) i dos monitors controlant.
Finalment, l'advocat que representa la família del menor ofegat, Xavier Prats, ha dit que consideren que els monitors van tenir una actitud de ''deixadesa i omissió de les seves obligacions''.
Així mateix, ha dit que estan a l'espera de l'autòpsia definitiva que creuen que acabarà determinant que la mort del nen és per ofegament.
Prats ha afegit que la voluntat de la família és que els responsables ''tinguin una condemna ferma i justa perquè això no sigui una cosa que es pugui repetir''.
Tot plegat, ha remarcat, ''amb l'objectiu que hi hagi més cura amb els nens tant petits en estades de lleure''.
A la reconstrucció hi ha participat totes aquelles persones que van tenir algun tipus d'actuació el dia dels fets, el jutge, advocats i Mossos d'Esquadra.
La policia va decidir denunciar els dos monitors per un delicte d'homicidi imprudent per omissió.
Els dos monitors treballaven per a l'empresa Associació Esportiva Esport Actiu, que gestionava el casal esportiu en el qual participaven els nens.
Els fets van tenir lloc cap a tres quarts d'una del migdia del 16 d'agost i fins al lloc dels fets es van desplaçar ambulàncies i un helicòpter medicalitzat.
Malgrat els esforços per intentar reanimar el nen durant més de mitja hora, no es va poder fer res per salvar-li la vida.

Response: Dimecres es van reconstruir els fets de l'agost passat, quan un nen de 7 anys es va ofegar. Això s'ha fet per tal d'esbrinar quins van ser els fets i si l'actitud dels monitors va ser negligent. A l'autòpsia no va quedar clara la causa de mort i els monitors, acusats de deixadesa, van ser denunciats per homicidi imprudent.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Barcelona acull enguany l’última mobilització de l’Onze de Setembre abans del referèndum d’independència, l’anomenada Diada del Sí.
Les entitats sobiranistes esperen una mobilització multitudinària, en què milers de persones omplin el passeig de Gràcia, el carrer d’Aragó i la plaça de Catalunya.
Segons les últimes dades, ja hi ha més de 360.000 inscrits.
L’Assemblea Nacional Catalana també ha informat que s’havien organitzat més de 1.800 autocars, entre els quals hi ha els d’Acció Cultural del País Valencià i el Casal de Perpinyà.
Com cada any, el conjunt del país serà representat a la mobilització.
Els Mossos d’Esquadra, la Guàrdia Urbana de Barcelona i els Serveis d’Emergències Mèdiques s’han coordinat per garantir la seguretat de la Diada i una bona mobilitat de tots els qui vulguin assistir-hi.
Per això, els Mossos demanen a tothom que vulgui anar a Barcelona que ho faci amb antelació, perquè el trànsit superarà al d’un retorn de vacances ordinari.
Talls i restriccions d’aparcament a Barcelona
L’ajuntament informa que a partir de les tres de la tarda es tallarà el pas de vehicles a la zona de la concentració.
A més, preveu que fins a les 18.30 no sigui possible reobrir els carrers.
Per esquivar els efectes en el trànsit, el consistori recomana de fer servir el metro, els ferrocarrils o els trens de la rodalia.
‘Evita moure’t amb vehicle privat per la zona central de la ciutat a partir de migdia’, demana.
Tanmateix, en cas de necessitat, aconsella de conduir per les següents vies: la ronda del Mig, la ronda del Litoral o la ronda de Dalt.
Per seguretat es restringirà l’aparcament, també a motos i bicicletes, en aquests punts a partir de les set del matí:
—Carrer d’Aragó a ambdós costats, inclosos xamfrans, entre el passeig de Sant Joan i el carrer de Casanova.
—Passeig de Gràcia a ambdós costats entre la plaça de Catalunya i la plaça de Cinc d’Oros.
—Plaça de Catalunya a tot el perímetre.
—Jardinets de Salvador Espriu a tot el perímetre.
L’ajuntament també ha habilitat zones específiques perquè els més 1.800 autocars que desplacin manifestants puguin aparcar.
De manera excepcional, es permetrà que aquests vehicles puguin estacionar en el carril dret d’alguns carrers.
De totes maneres, els passos de vianants, parades d’autobús i els guals, es respectaran.
TMB reforça el transport públic
TMB ha preparat un dispositiu especial per a la Diada.
Entre les 14.00 i les 20.30 s’augmentarà un 50% els combois de metro a les línies 1, 2, 3, 4 i 5.
Es preveu que l’interval d’espera entre metros sigui d’uns quatre minuts.
A partir de les 16.00, TMB recomana d’evitar les parades de passeig de Gràcia (L2, L3 i L4), Diagonal (L3 i L5) i plaça de Catalunya (L1 i L3).
Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) reforçarà les línies metropolitanes.
La línia Barcelona-Vallès oferirà un servei especial a partir de les 11.00.
Per tal d’incrementar el trànsit de trens, els combois de la línia L6-Sarrià ampliaran el servei a la S5-Sant Cugat.
La línia Llobregat-Anoia oferirà el servei d’una jornada laboral.
Els trens passaran de tres vagons a sis.
La manifestació afectarà el recorregut de trenta-quatre línies d’autobusos de TMB, inclòs el Bus Turístic.
Entre les 15.00 i les 21.00, aproximadament, hi haurà desviaments i limitacions de recorregut en les línies següents: H8, H10, H12, H16, V13, V15, V17, 6, 7, 19, 20, 22, 24, 33, 34, 39, 40, 41, 42, 45, 47, 50, 51, 54, 55, 59, 62, 63, 66, 67 i 68.
El Servei Català de Trànsit (SCT) espera que durant el pont uns 536.000 vehicles abandonin l’àrea metropolitana de Barcelona.
S’espera un retorn esglaonat entre diumenge al vespre i dilluns, tanmateix, s’esperen molts vehicles a la carretera durant la Diada.
Per això es demana de programar els desplaçaments amb antelació i amb previsió de possibles afectacions a la xarxa viària.
Segons el SCT, les vies més conflictives durant l’Onze de Setembre seran: AP-7 nord, entre Sant Celoni i la Roca del Vallès; AP-7 sud entre Gelida i Martorell; N-340 entre Altafulla i el Vendrell; C-32 sud entre Sant Pere de Ribes i Sitges, i també C-31 entre Calonge i Santa Cristina.

Response: La Diada del Sí abans del referèndum ja compta amb 360.000 escrits i el suport dels Mossos i la Guàrdia Urbana per a garantir la seguretat de les mobilitzacions. Els carrers estaran tallats a partir del migdia, per la qual cosa es recomana utilitzar el transport públic i, especialment, el metro. TMB ha engegat un dispositiu amb metros cada quatre minuts.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat, Pere Aragonès, ha expressat aquest dimarts "suport" i "complicitat" davant la decisió de prescindir del major Josep Lluís Trapero com a màxim responsable dels Mossos, concretada ahir pel conseller d'Interior, Joan Ignasi Elena.
Aragonès, en una roda de premsa posterior a la reunió de l'executiu, ha remarcat que el relleu passa per encetar una etapa amb "energies renovades" destinada a dur a terme una "renovació generacional".
Preguntat sobre si el Trapero tenia la confiança del Govern, ha indicat que si no l'hagués tinguda hauria estat destituït a l'inici de la singladura del nou executiu.
La decisió de destituir Trapero es va comunicar públicament ahir al matí.
S'acabava, d'aquesta manera, una etapa de tretze mesos des que el major va ser restituït al capdavant dels Mossos.
El nou temps al cos es bastirà amb Josep Maria Estela com a comissari en cap, i amb una prefectura on s'incorporaran el comissari Eduard Sallent i la intendent Rosa Bosch.
Es vol fugir els hiperlideratges i apostar per una comandància "més coral", en paraules d'Elena, per encarar els reptes dels pròxims anys dels Mossos després de la junta de seguretat de fa unes setmanes, on es va aconseguir l'ampliació de la plantilla.
Estela tindrà sobre la taula diverses carpetes, entre les quals millorar el model de proximitat, dotar el cos de més múscul territorial i també la feminització de la policia.
En la primera intervenció com a màxim responsable dels Mossos, Estela va detallar els canvis que vol dur a terme, que passen per enfortir les oficines d'atenció al ciutadà, d'atenció a les víctimes, fer reunions amb els alcaldes o establir fòrums de participació amb la ciutadania.
També va ressaltar la bona coordinació amb les policies locals i es va comprometre a "muscular" el caràcter territorial dels Mossos, i va ressaltar la importància del treball en equip.
Ho va resumir de manera gràfica: "Desterrem la primera persona del singular i parlem de la primera persona del plural".
Qüestions com el terrorisme, el tràfic de marihuana o els delictes d'odi també les hauran d'abordar des de la nova direcció.
Mossos d'Esquadra
De la restitució a la destitució: per què Trapero ja no comandarà els Mossos?
El relleu del major posa de manifest els equilibris a Interior, tant en l'etapa d'ERC com en la de Junts, i certifica la necessitat d'encetar una nova etapa més coral amb Estela al capdavant
Des de l'estiu, els missatges sobre la destitució del major començaven a solidificar-se.
S'atribuïen al conseller Elena -fins i tot al president d'ERC, Oriol Junqueras- la voluntat d'acabar cessant el major com a responsable del cos. Un viatge a Madrid al juliol en el qual va visitar el Tribunal Suprem i l'Audiència Nacional per entregar condecoracions que havien estat ajornades per la pandèmia.
La Razón va informar, també, que Trapero s'havia desplaçat fins a la Zarzuela, extrem finalment desmentit per l'entorn del protagonista.
En un primer moment, Interior va indicar que desconeixia la visita a la capital de l'Estat, però després fonts dels Mossos van indicar que Pere Ferrer sí que n'estava assabentat i que el major hi aniria acompanyat d'Esquius.
L'episodi, en tot cas, va posar de manifest un deix de distància i de desconfiança entre la cúpula d'Interior i de Trapero.
Dirigents propers al major insisteixen que no s'han produït elements des de finals de maig -quan va arribar Elena a la conselleria- fins ara que expliquin la destitució.
El cert és que en tot aquest període no hi ha hagut actuacions polèmiques dels Mossos.
El Govern, a banda, està aplicant els canvis promesos en els acords d'investidura, basats en què la defensa del cos depèn ara de Presidència, i no d'Interior.
Un gest que no ha generat unanimitat dins del cos, tot i que l'executiu el presenta com un dels elements de la nova etapa als Mossos.

Response: Ahir al matí es va comunicar la destitució de Trapero, que serà restituït per José María Estela. El nou màxim responsable dels Mossos hi aportarà canvis i assegura que hi haurà bona coordinació amb la policia local. Un altre dels canvis és que el cos ja no depèn d'Interior, sinó de Presidència, cosa que no ha tingut gaire bona rebuda.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La secció tercera de la sala penal de l’Audiència espanyola ha decidit d’arxivar definitivament la querella contra diversos ex-ministres i contra els promotors empresarials del projecte Castor.
Els magistrats han rebutjat el recurs d’apel·lació presentat pels querellants, la Xarxa de l’Observatori del Deute en la Globalització, X-Net i l’Institut de Drets Humans de Catalunya, després de la decisió de la jutgessa d’instrucció de la mateixa instància, Carmen Lamela, d’ordenar-ne l’arxivament.
La interlocutòria addueix que no hi hagué ‘concert criminal’ en la planificació, execució i intent de posada en marxa fracassat d’un magatzem de gas submarí que pot arribar a costar més de 3.300 milions d’euros als contribuents i que, sobre el paper, no podrà entrar mai en funcionament.
També dóna per bones les xifres que contenen les auditories encarregades per la promotora Escal UGS i descarta d’obrir una investigació ‘prospectiva’ sobre el cas.
Entre els querellats hi havia els ex-ministres Miguel Sebastián, José Montilla, José Manuel Soria, Joan Clos, Magdalena Álvarez, Elena Espinosa i el president d’ACS, Florentino Pérez.
En un document de sis pàgines i prou, els magistrats ordenen que s’arxivin les actuacions, contra les quals no es pot interposar cap recurs, de manera que es tanca el recorregut processal d’aquesta querella.
La interlocutòria accepta totes les argumentacions que va fer Lamela per tombar inicialment la denúncia el passat 21 de juny i considera que els fets denunciats no tenen ‘aparença delictiva’.
Descarta els delictes de malversació o frau a l’administració i prevaricació: ‘No és igual una il·legalitat administrativa que una actuació feta a propòsit per acordar una actuació injusta’, que en aquest cas es concretaria en la defraudació a l’administració i els usuaris, apunta.
La sala addueix que la Comissió de l’Energia espanyola va supervisar parcialment el desenvolupament dels contractes i admet les auditories encarregades per Escal UGS sobre el cost del projecte –amb un càlcul de 1.461 milions l’any 2012.
Els jutges refusen, doncs, d’obrir una investigació ‘prospectiva, prejutjant la il·licitud de la total activitat de la concessionària’, especialment ‘quan entre les diligències proposades no es demana la revisió de les auditories’ ni els acords de la CNE sobre les contractacions, que membres de l’organisme regulador van qüestionar posteriorment.
Encara més, argumenten que la ‘convergència entre Escal i ACS no implica un sobrecost a l’administració, sinó més aviat al contrari’, de manera que passen per alt els marges de beneficis de més del 17% en les subcontractacions que efectuava la constructora a empreses del mateix grup, posades en evidència per un informe intern del govern espanyol.
També assenyalen que el reial decret de la indemnització ja reconeixia l’existència de costs pendents de facturar.
Una mesura, aprovada pel govern del PP, que la interlocutòria no qüestiona en el fons, després de la declaració parcial d’inconstitucional, sinó en l’aspecte de la urgència.
La interlocutòria també intenta ‘apuntalar la seva decisió sobre l’argument que les decisions administratives qüestionades en la tramitació del projecte Castor, que va arribar a causar més d’un miler de terratrèmols i que és paralitzat d’ençà del setembre del 2013, van ser adoptades per governs ‘sostinguts per formacions polítics diferents’ de la que va aprovar el reial decret del passat octubre del 2014 que indemnitzava l’empresa controlada per Pérez amb 1.351 milions d’euros –més els 110 que ja havia cobrat el 2012.
Fins i tot apunta que el govern del PP va intentar ‘corregir’ la legislació que permetia aquesta indemnització quan va presentar un recurs de lesivitat al Tribunal Suprem.
Tampoc no creu que calgui exigir responsabilitats pel fet que les previsions de la planificació d’infrastructrures gasistes, sobre les quals es va basar el projecte, no es complissin.
I recorda que va ser una qüestió també de manca de ‘demanda de gas’.
Per tot plegat, exclou el concepte de ‘concert criminal’ i refusa de qüestionar decisions ‘administratives’ que van facilitar el projecte –com la modificació de les fronteres marítimes per evitar que Catalunya pogués interferir en l’aprovació– o les irregularitats en el tràmit ambiental i urbanístic –com el gasoducte d’interconnexió o la planta terrestre declarats judicialment il·legals.
Sorprenentment, l’Audiència considera ‘banal a efectes incriminatoris’ l’argument que el PP va prolongar de 5 anys a 25 el període a partir del qual l’empresa podia renunciar a la concessió, fet que va permetre a l’empresa de reclamar la indemnització el 2014.
‘No consta que hagués transcorregut el termini de cinc anys d’ençà que es va posar en funcionament l’explotació’, diu.
‘L’aspecte a debat no és l’extinció de la concessió, sinó la procedència de la compensació econòmica’, afegeix.
En la mateixa línia, els magistrats no entren a valorar el paper del finançament de l’operació per part del BEI, que llavors tenia per vice-presidenta Magdalena Álvarez.

Response: En un document de sis pàgines, els magistrats ordenen el tancament de la querella del projecte Castor. No consideren que els actes denunciats siguin delictius. Per aquest motiu, no creuen necessària l'exigència de responsabilitat per l'administració, ni per l'incompliment de les bases d'infraestructura del projecte. Així com tampoc no es valorarà el finançament per part del BEI.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Cinc acusats de tenir un laboratori a punt per fabricar metamfetamina i produir cocaïna i una plantació de marihuana en una casa de la urbanització Mas Altaba de Maçanet de la Selva s'han desvinculat de la droga durant el judici que ha començat aquest dilluns a l'Audiència de Girona.
El propietari de l'immoble assegura que el tenia rellogat, un home que vivia al garatge només es responsabilitza de tres plantes i els tres homes a qui la policia va enxampar amb un paquet amb cocaïna base diuen que un home els hi va prometre diners per moure la bossa però no sabien què hi havia al seu interior.
La fiscalia acusa els cinc suposats narcotraficants de delictes contra la salut pública i defraudació de fluid elèctric.
Un d'ells s'enfronta a 11 anys de presó i a pagar 720.000 euros en multes.
Per als altres demana 6 anys de presó i una multa de 360.000 euros.
A més, dos dels acusats també s'enfronten a pagar una altra multa de 3.600 euros per tenir la llum punxada.
La droga no era seva.
Els cinc processats per haver convertit una casa de Maçanet de la Selva en un laboratori de droga i tenir-hi un hivernacle amb una plantació de marihuana han negat totes les acusacions.
La policia va detenir els acusats i va fer l'escorcoll de l'immoble l'octubre del 2015.
El judici, a la secció quarta de l'Audiència de Girona, ha començat aquest dilluns i està previst que s'allargui fins dimarts.
Quatre dels suposats narcotraficants estan en presó provisional i només està en llibertat el propietari de la casa.
L'amo del xalet ha assegurat que feia anys que no hi vivia i només s'hi desplaçava esporàdicament per cobrar el lloguer a un colombià.
Això la casa perquè, segons el propietari, al garatge hi vivia un altre dels acusats a qui havia conegut anys enrere.
Com que no tenia feina ni lloc on viure, li va oferir el garatge a canvi que li anés construint uns murs a l'habitatge.
A més, afirma que li cuidava tres plantes de marihuana que necessitava per fer-se fregues a la cama.
L'acusat assegura que en algun dels seus desplaçaments va veure l'hivernacle que contenia la plantació però no s'hi va ficar perquè "no era cosa seva".
L'home que vivia al garatge ha confirmat que cuidava les tres plantes però també s'ha desvinculat de l'hivernacle i del laboratori de droga que la policia va desmantellar a dalt la casa.
Aquest segon acusat diu que als altres tres només els va veure a la casa "un cop", negant així que visquessin a l'habitatge o que hi anessin sovint.
Els altres tres processats, a qui la policia va enxampar amb un paquet amb cocaïna base, han assegurat que només van anar al xalet un cop perquè un home, de nom Jairo, els hi va prometre diners a canvi de dur-li una bossa que hi havia dins l'immoble.
Els acusats han assegurat que desconeixien que a dins hi havia droga.
Segons la seva versió, aquest home els hi va oferir feina a l'obra, els hi va dir que anessin a veure la casa i que, ja que hi anaven, li agafessin la bossa.
Els acusats han relatat que quan van sortir de la casa van obrir la bossa i hi van veure tres paquets sospitosos.
Per això, van decidir amagar-la al motor del cotxe per evitar ficar-se en problemes.
"Nosaltres només anàvem a veure la casa per treballar-hi", han dit.
Segons la fiscalia, els acusats eren narcotraficants que tenien un laboratori on tallaven cocaïna, un altre a punt per fabricar metamfetamina i la plantació de marihuana.
Durant l'escorcoll, al xalet hi van descobrir 96,7 quilos de marihuana, 4,7 de cocaïna, 48,5 grams d'heroïna, 1,33 quilos d'èxtasi i 45,18 quilos de substàncies usades per tallar cocaïna i fabricar èxtasi.

Response: Cinc persones acusades per cuinar i plantar droga i punxar la llum a una casa a Maçanet de la Selva. Els acusats no es relacionen amb els fets i no se'n fan responsables. S'enfronten fins a 11 anys de presó amb multes de fins a 720.000 euros. El propietari de la casa, també acusat, continua en llibertat.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La preocupació pel brot de coronavirus a Itàlia ha disparat la venda de mascaretes en farmàcies gironines i pràcticament estan esgotades en molts establiments.
Fa un mes, els farmacèutics ja van notar un augment de vendes per la preocupació de la comunitat xinesa pel brot del coronavirus originari a la ciutat de Wuhan.
El brot d'aquest virus a Itàlia, però, ha incrementat encara més la demanda de mascaretes per part de la societat gironina.
A banda de les mascaretes, els comerços també han anunciat que també s'estan esgotant els gels desinfectants.
Per la seva banda, el president del Col·legi de Metges de Girona, Josep Vilaplana, ha fet una crida a la calma i ha recordat que el virus té una taxa de mortalitat similar a una grip estacional.
El temor pel contagi del coronavirus ha exhaurit les existències de mascaretes en moltes de les farmàcies de la ciutat de Girona.
Des de fa setmanes que aquests establiments han notat un augment de la demanda d'aquest producte.
La farmacèutica Mercè Ciurana ha explicat que tot va començar al voltant del 25 de gener, quan diversos membres de la comunitat xinesa van començar a comprar-ne per "enviar-les al seu país".
Durant les següents setmanes en van seguir demanant, però el pic ha arribat "aquest cap de setmana" coincidint amb l'arribada del brot a Itàlia.
Arran dels casos destapats al nord d'aquest país, molts ciutadans han optat per preparar-se per si aquesta malaltia arriba també a terres catalanes i, concretament, a la ciutat de Girona.
De fet, ara mateix els magatzems que en fabriquen tenen molta més demanda de la que poden assumir.
"N'estan produint, però no donen l'abast" ha assegurat Ciurana.
Al seu establiment arriben en paquets de cinquanta i ara mateix no en tenen cap. Un altre producte que també ha volat durant les darreres setmanes són els gels desinfectants.
La situació li recorda a Ciurana a la de fa "un parell o tres d'anys" quan es va propagar la Grip A.
Una situació similar a la de la farmàcia de l'Agustí Simon, qui ha detallat que tot i demanar mascaretes a "diferents majoristes" de medicaments, cap d'ells en tenia.
Pel que fa als gels, només els hi queden aquells pots de petit format, els grans s'han anat venent durant les darreres setmanes.
Els metges fan una "crida a la calma"
Davant d'aquest augment de demanda en mascaretes i gels desinfectants, el Col·legi de Metges de Girona (COMG) ha volgut fer una "crida a la calma" de la població.
El seu president, Josep Vilaplana, ha destacat que "les mascaretes serveixen per al personal sanitari i per les persones afectades" però que en cap cas "són per a la població en general".
Vilaplana ha apuntat que les persones que tenen aquest virus es poden posar una mascareta per evitar que "les seves secrecions –com ara esternuts– no s'expandeixin tan en l'aire".
Per altra banda, Vilaplana ha recordat que "és probable que en les properes setmanes" es detecti algun cas de coronavirus a Catalunya, o fins i tot a les comarques gironines.
Tot i això, el president del COMG ha anunciat que "les dades de mortalitat" d'aquesta malaltia són "similars a les de la grip estacional".
Per això ha incidit en què "la població en general no ha d'estar preocupada" perquè els principals riscos són per a persones grans, amb immunodeficiències o amb malalties respiratòries molt desenvolupades.
Preus que van dels 2 i 6 euros
A la farmàcia Noguera, la seva propietària, la Teresa Noguera, ha especificat que els preus de les mascaretes poden oscil·lar "entre els 2 i els 6 euros".
Ara mateix no en tenen de disponibles però estan començant a elaborar una llista a causa de la seva gran demanda.
De fet, les mateixes mascaretes que tenien provenien de la Xina i ara "no en poden exportar" perquè les "necessiten per ells".
Una situació que els ha portat a buscar nous proveïdors en països com Espanya o Alemanya.
Segons Noguera, en un primer moment les persones d'origen xinès eren les que en compraven més, però des que el brot ha aparegut a Itàlia, "ha estat una bogeria".
També ha subratllat que és molt important incidir en la "prevenció" i que cal evitar aquelles situacions "d'alarma".
La farmacèutica ha assenyalat que es poden prendre mesures per reforçar el sistema immunològic i que hi ha "diversos productes que hi poden ajudar".

Response: Moltes farmàcies de Girona confirmen que s'han esgotat les existències de mascaretes i de gel desinfectant. La compra d'aquests productes ha augmentat a causa de l'arribada del coronavirus a Itàlia. El president del Col·legi de Metges de Girona (COMG) ha demanat calma i ha recordat que el virus afecta més greument a persones grans o amb problemes de salut previs.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Gerardo Pisarello és pedra angular als comuns.
Forma part del nucli impulsor de Barcelona en Comú, és un dels ideòlegs del projecte que va conduir Ada Colau a l'alcaldia, assumeix la connexió de l'equip de govern municipal amb el sector econòmic de la ciutat, manté contacte directe amb Pablo Iglesias, està ben connectat amb la cúpula d'ERC i del sobiranisme civil, i cultiva una relació fluïda amb Carles Puigdemont, fins al punt que el va visitar a principis de novembre a Waterloo.
Pisarello representa l'ADN dels comuns, n'és una de les veus autoritzades.
Però el seu futur polític és, ara mateix, una incògnita.
El primer tinent d'alcalde medita quin ha de ser el seu rol el 2019, any crucial per al projecte polític de l'esquerra alternativa, que afrontarà la gran revàlida.
A l'Ajuntament recalquen que la confecció de la llista de les municipals és la prioritat dels comuns i que condicionarà la resta de decisions, tot i que els moviments en el calendari electoral a l'Estat també poden precipitar canvis de plans.
No és el mateix que les eleccions espanyoles es convoquin el 2019 que no siguin fins l'any següent, quan a Barcelona ja s'hagi decidit qui governa l'Ajuntament.
Converses amb Colau
Pisarello i Colau han explorat les alternatives en diverses converses.
La decisió, exposen les fonts municipals consultades per NacióDigital, no està presa.
Diverses fonts subratllen, però, que el primer tinent d'alcalde entén que qualsevol moviment que faci hauria de ser per liderar el projecte.
Això implicaria convertir-se en el candidat dels comuns als pròxims comicis espanyols si deixa l'Ajuntament, rellevant la funció que al seu dia va exercir Xavier Domènech.
Pisarello va conversar extensament amb Pablo Iglesias en una visita recent al Congrés -abans de l'últim viatge a l'Argentina-, i sap quines necessitats té el líder de Podem, que ja ha posat en marxa la maquinària electoral del partit.
De la mateixa manera que és conscient que els noms de Joan Mena i Lucía Martín -ara portaveus dels comuns a la cambra baixa espanyola- no remeten al nucli impulsor del projecte dels comuns ni acumulen el seu capital polític.
Si Pisarello vol ser candidat al Congrés, Colau no hi posarà objeccions, perquè l'alcaldessa així ho ha verbalitzat
Si Pisarello vol ser candidat al Congrés, Colau no hi posarà objeccions, perquè l'alcaldessa així ho ha verbalitzat.
Fonts municipals recalquen que "el que costaria d'entendre" és que el primer tinent d'alcalde repetís a la llista de Colau sense ser el número 2, per l'ascendent a l'espai i les funcions assumides durant el mandat.
Els comuns, que aquest mateix dilluns han activat el procés per a la confecció i elecció de la candidatura de les municipals, aspiren a confeccionar una llista que incorpori perfils amb capacitat de gestió i segell maragallista.
"Una llista que interpel·li totes les Barcelones", recalquen a l'Ajuntament.
És en aquest context que ha guanyat força el nom de Jordi Martí, gerent municipal i persona de la plena confiança de l'alcaldessa.
Se'l situa en llocs de sortida de la candidatura.
Tal com apuntava aquest diari, el nom de Martí ha aparegut en el debat intern, per bé que ni Colau ha tancat la llista i la formació tot just inicia la deliberació.
"Decidirà ella", conclouen fonts pròximes a l'alcaldia.
Kate Shea Baird, alternativa dels comuns per a les europees
La formació de Colau ha posat en marxa aquest dilluns el procés per enfocar les municipals i, en les setmanes prèvies, també havia aprovat un reglament propi de primàries per a les eleccions europees.
La voluntat inicial de Barcelona en Comú seria incorporar un candidat propi a la llista d'Units Podem Canviar Europa, que a més de Podem integrarà Esquerra Unida (IU), Equo i Catalunya en Comú (de la qual en forma part la mateixa Barcelona en Comú).
El nucli de Colau vol tenir una veu pròpia al marge de la del partit a escala nacional, amb l'objectiu de "portar el municipalisme" al Parlament Europeu.
Tot això, amb voluntat de "coordinar-se" amb Catalunya en Comú, que també haurà de triar un candidat.
Amb tot, una de les principals dificultats és que la direcció estatal de Podem garanteixi dos llocs de sortida per a dos candidats dels comuns -un de Barcelona en Comú i un altre de Catalunya en Comú-.
"És una qüestió que s'està negociant", apunten les fonts consultades.
De com es resolgui aquesta qüestió en dependrà el perfil del dirigent que designi Barcelona en Comú per a les europees.
No es descarta acabar apostant per una dona si Ernest Urtasun és el candidat designat per Catalunya en Comú, ja que en aquest cas es dona per fet que Iglesias prioritzarà garantir-li un lloc de sortida.
En els canals interns de l'espai s'ha apuntat l'opció de Kate Shea Baird, politòloga nascuda a Londres i resident a la capital catalana, implicada en el projecte de Barcelona en Comú des del seu naixement.

Response: Gerardo Pisarello, tot i que és una peça fonamental als comuns, no sap quin serà el seu rol al 2019. Té molts contactes importants com Pablo Iglesias, la cúpula d'ERC o Carles Puigdemont, però en aquest moment el seu futur polític és una incògnita. Ada Colau ha dit que no posaria objeccions si volgués ser candidat al Congrés.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El procés participatiu en els barris del Pla General de Castelló ha arrancat amb la reunió del Grau centre com a zona d’estudi.
Sota el lema Pla General Castelló, ciutat viva, més de mig centenar de persones han acudit al Casal Jove del Grau per a conèixer de primera mà les propostes obertes plantejades per l’àrea d’Urbanisme de l’Ajuntament de Castelló i fer arribar els seus suggeriments.
El regidor d’Ordenació del Territori i tinent d’Alcaldia del Grau, Rafa Simó, s’ha mostrat satisfet amb la resposta ciutadana.
“La sensació que tenim és que la gent volia informació sobre el Pla General i com els afecta en el seu entorn més immediat i volia que se’ls escoltara.
I aquest procés participatiu compleix amb aquestes dues expectatives”.
L’edil ha estat acompanyat a nivel tècnic per Fernando Calduch, coordinador de l’àrea de Desenvolupament de la Ciutat, Sostenibilitat, Medi ambient, Habitatge i Serveis Urbans, i Consuelo Leal, cap de l’àrea de Planejament Urbanístic de l’Ajuntament de Castelló.
A més, Simó ha afegit que “després d’aquesta reunió han comprovat que les seues aportacions poden ser importants per a definir el model de ciutat i, sobretot, per a determinar aspectes que marquen el dia a dia del seu barri”.
A aquesta primera reunió ha acudit l’equip de Govern pràcticament al complet i altres regidors de la Corporació Municipal.
Els tècnics municipals d’Urbanisme han donat unes pinzellades dels grans objectius plantejats per a aquesta zona com són l’augment de zones dotacions, zones verdes, la connexió d’eixos viaris ara inacabats i la reducció de sòl residencial.
Posteriorment, han sigut els veïns i veïnes els qui han pogut participar ben plantejant preguntes, consultant dubtes o fent suggeriments.
Quant a les preguntes, s’han interessat pel projecte Grau Xarxa Oberta i la seua implementació i pel futur del solar situat enfront de la piscina Emilio Fabregat, entre d’altres.
La resta de participants ha optat per emplenar les enquestes en les quals han respost sobres les necessitats del seu barri, les manques que han detectat, les millores que es poden escometre a més de preguntes obertes perquè pogueren deixar les reflexions que cregueren oportunes.
A partir d’ara, s’analitzaran les propostes que han fet arribar a través d’aquestes enquestes i estudiar la seua incorporació al Pla General.
Entre els eixos urbanístics per al Grau centre per a la seua valoració que han traslladat els tècnics municipals, veïns i veïnes han pogut conèixer la proposta de la reserva d’una zona dotacional entre l’IES Miquel Peris i la rotonda del camí *Serradal és una de les propostes que s’ha exposat per a la valoració per part de la ciutadania.
L’ús concret d’aquesta zona dotacional es deixa obert a la definició d’ús concret per part dels veïns i veïnes excepte una xicoteta superfície, la més pròxima al camí Serradal, que preveu inicialment com a hàbitat de biodiversitat per la seua flora i fauna a proposta del Grup per a la Conservació dels Espais Naturals (Gecen) i altres col·lectius veïnals.
Segons han explicat, aquesta zona dotacional abasta uns 42.000 metres quadrats que en l’anterior Pla General estava prevista com a residencial.
Un altre dels plantejaments traslladats als veïns i veïnes que han acudit avui al Casal Jove per a sumar-se al procés participatiu del Pla General ha sigut la reducció de les àrees d’expansió urbana pel que fa a les quals es proposaven l’any 2000.
En canvi, es proposa completar les pomes de les edificacions que donen enfront del carrer Juan d’Àustria, creant un nou vial que serà el límit del casc urbà pel costat Oest.
A més, es mantenen les unitats d’execució en tràmit 73 UE R i 58 UE R, que ara es presenten com Chamberga i Ciutadella respectivament.
Amb la urbanització de la unitat Chamberga s’aconsegueix la connexió viària de l’avinguda Juan d’Àustria amb el grup Sant Pere i el centre educatiu L’Illa.
Respecte al sistema viari, l’actuació més important serà completar la urbanització dels dos carrers situades a banda i banda de la via del ferrocarril del port fins a connectar amb la rotonda situada en l’encreuament de l’autovia d’accés a *PortCastelló amb el camí Serradal.
També s’ha traslladat la major homogeneïtzació de les altures d’edificació.
Finalment, cal destacar que el desenvolupament urbanístic de la zona delimitada com Grau centre també contempla el projecte Grau Xarxa Oberta per a connectar les diferents dotacions existents des de la plaça de la Barrasota fins al parc del Pinar.

Response: Més de mig centenar de persones acudeixen a la reunió amb el govern per conèixer les propostes plantejades sota el lema Pla General Castelló i fer arribar les seves preguntes i suggeriments. Una de les principals propostes és una zona dotacional a la zona de l'IES Miquel Peris, l'ús de la qual serà majoritàriament decisió de la ciutadania.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La Fiscalia de Delictes Econòmics de Barcelona demana set anys de presó per Xavier Latorre, un excàrrec de l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA), que hauria cobrat suborns de part de dues empreses constructores per tal d'autoritzar-les a fer unes obres, amb un pressupost molt inferior al pactat inicialment, en uns terrenys dels quals eren propietàries a Montcada i Reixac (Vallès Occidental).
El ministeri públic demana també quatre anys de presó per a la filla del funcionari, perquè administrava l'empresa on es van cobrar els suborns, i set anys per als dos empresaris.
En el seu escrit d'acusació, el fiscal Emilio Sánchez Ulled, assegura que Xavier Latorre, cap de gestió del domini públic hidràulic Tordera-Besòs, jubilat el 2011, hauria cobrat, a través d'una empresa familiar i mitjançant factures falses sobre suposats informes d'assessorament mai realitzats, uns 184.000 euros per permetre als grups empresarials Puigfel i Clau d'Or, d'Andreu Puigfel i Lluís Marsà, fer unes obres de drenatge després del cobriment del torrent de Can Rocamora, a la zona del polígon industrial Mas Rampinyo de Montcada.
La història va començar el 1999 quan es va constituir una junta de compensació per tal de cobrir el torrent.
De la superfície afectada, el 27% era propietat de Marsà i el 5% era de Puigfel.
Una familiar de l'empresari va ser designada presidenta de la junta de compensació i la constructora encarregada de les obres va ser una empresa seva.
L'any 2003 una inspecció de l'ACA va determinar que el cobriment s'havia fet sense la seva autorització i va demanar una justificació i rectificació.
A principis del 2004 l'ACA va rebutjar l'estudi de canalització presentat i va requerir el drenatge correcte de les aigües.
La junta i l'Ajuntament de Montcada van descartar unes obres definitives que costarien uns 10 milions d'euros i van apostar per unes obres provisionals, a càrrec dels promotors, que es van estimar, posteriorment, en 3,9 milions.
El 2006 l'Ajuntament va demanar a l'ACA l'autorització per fer les obres, i el 2007 Latorre va informar favorablement de la sol·licitud.
Va ser a partir d'aleshores que una empresa de Latorre gestionada per la seva filla, dedicada al mercat immobiliari, va començar a cobrar factures de la constructora que feia les obres de Montcada.
La primera factura, de 1.716 euros, va ser poc després de la primera autorització de Latorre i va ser precisament per un suposat assessorament de l'empresa de Latorre a la constructora de Puigfel sobre el projecte de Mas Rampinyo.
Les obres havien d'acabar a finals del 2008 però es va autoritzar una pròrroga.
El juny del 2009 l'Ajuntament, a instàncies de la junta de compensació, va manifestar grans dificultats per realitzar les obres i va demanar una nova autorització per incloure les dificultats sobrevingudes.
La sol·licitud anava acompanyada d'un nou pressupost, però molt inferior al del 2007, ja que era d'1,8 milions.
El juliol del 2009 el coordinador territorial de l'ACA va firmar la resolució a proposta de Latorre.
El fiscal considera que el coordinador va signar enganyat per Latorre, ja que aquell només supervisava formalment els documents i els acabava signant si Latorre hi estava d'acord.
En les noves obres es va formar una comissió de seguiment, de la qual Latorre era membre i va intervenir sovint.
A partir del 2009 les factures de l'empresa de Latorre a Puigfel s'incrementen, i aquest grup demana a l'empresa de Marsà que pagui la meitat dels diners acordats.
Entre 2009 i 2012 es van emetre diverses factures per un valor total de 184.727 euros.
Per tot això, la fiscalia demana per a Latorre set anys de presó, 16 d'inhabilitació per a càrrec públic i 90.000 euros de multa, més el retorn dels suborns, pels delictes de suborn passiu, prevaricació i falsedat en document mercantil.
Per a la seva filla, demana quatre anys de presó, inhabilitació de cinc anys i 27.000 euros de multa per suborn passiu i falsedat documental.
Finalment, per als dos empresaris demana set anys de presó, inhabilitació durant quatre anys i 180.000 euros de multa.

Response: Xavier Latorre, un excàrrec de l'Agència Catalana de l'Aigua, està acusat dels delictes de suborn passiu, prevaricació i falsedat en document mercantil per suposadament acceptar suborns per part de dues constructores per unes obres en uns terrenys a Montcada i Reixac. La Fiscalia demana set anys de presó, a més d'una multa i el retorn dels suborns.