Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El Govern ha fet una crida aquest dijous als professionals sanitaris que tinguin menys de 70 anys a reincorporar-se per la pandèmia del coronavirus.
Els metges i infermeres que vulguin respondre a la crida s'han d'adreçar als seus antics centres sanitaris, que ja han rebut instruccions de com han de procedir, ha explicat la consellera de Salut, Alba Vergés.
El Departament també ha identificat almenys 400 metges que es van titular l'any passat, i que estaven esperant plaça per a la residència després de fer l'examen MIR, perquè també es puguin incorporar.
Vergés ha advertit que en les properes setmanes el sistema "farà front a una escalada de la demanda d'atenció per covid-19 que tensionarà enormement les organitzacions i professionals".
Els centres sanitaris també enviaran una carta als professionals jubilats en els darrers dos anys i que tinguin menys de 70 anys per si estarien disposats a reincorporar-se.
A més, el Departament de Salut reforçarà la crida que ja s'ha estat fent aquests dies a través dels col·legis professionals de metges i infermeres.
Vergés ha assenyalat que aquests professionals jubilats tenen un "talent absolutament acreditat" que pot ser de "gran valor" en uns "moments excepcionals" per la crisi sanitària de la pandèmia del coronavirus.
En els darrers dos anys, a l'Institut Català de la Salut (ICS), s'han jubilat 561 metges i metgesses i 941 infermeres i infermers.
El Departament de Salut està buscant "maximitzar la força professional" davant l'augment de casos de covid-19 que encara es preveu pels propers dies i per això, a més de la crida als que fa poc que s'han jubilat, busca altres mecanismes per incrementar les plantilles, com els estudiants acabats de graduar.
Vergés ha detallat que 973 alumnes es van graduar en Medicina l'any passat a les universitats catalanes i la majoria es van presentar a l'examen MIR (metge intern resident) per a la formació especialitzada.
No es coneix la data d'adjudicació de places d'especialitat, però el Departament de Salut va demanar dilluns la col·laboració de les universitats per localitzar aquests metges titulats fa poc.
Les unitats van enviar una carta amb un formulari d'inscripció i aquest dijous s'havien identificat 400 professionals per "engruixir" el sistema assistencial, ha dit Vergés.
Salut també mira els estudiants d'últim any de Medicina i Infermeria, a qui Vergés ha agraït que des del principi s'han estat organitzant per col·laborar amb tasques assistencials.
A Catalunya, hi ha 1.700 estudiants d'Infermeria d'últim any i 970 de Medicina.
Salut va sol·licitar dimarts la col·laboració de les universitats per arribar a aquests estudiants que estiguin disposats a col·laborar en tasques "adaptades" a la seva formació, en una crida que "s'estendrà a tots els cursos", ha indicat la consellera.
D'altra banda, el Ministeri de Sanitat va acordar, segons una ordre publicada diumenge passat, la pròrroga de la contractació dels MIR de darrer any de les especialitats de geriatria, medicina del treball, medicina familiar i comunitària, medicina intensiva, medicina interna, medicina preventiva i salut pública, pneumologia, pediatria, radiodiagnòstic i microbiologia i parasitologia.
Col·legis professionals i sindicats demanen que se'ls contracti com a facultatius adjunts i no amb una pròrroga de formació.
Material per a les residencies
Preguntada pels equips de protecció a les residències de gent gran, després que els professionals s'hagin estat queixant aquests dies que no en tenen, Vergés ha afirmat que "anirà arribant tot el material" en els propers dies.
Tot i les crítiques del sector, la consellera ha assegurat que han considerat les residències com un àmbit de protecció al mateix nivell que els centres de salut, però ha assenyalat que la diferència ha estat que els hospitals estaven "prèviament dotats" d'aquest material.
Els sindicats insisteixen en la necessitat que els professionals de les residències estiguin ben protegits per treballar amb seguretat i, sobretot, per no ser un vector de transmissió del virus.
En els darrers dies, hi ha hagut diversos casos de coronavirus i defuncions en residències de gent gran, que són un dels col·lectius més vulnerables.
Sis persones grans han mort, des d'aquest diumenge, en una residència d'avis de Capellades per coronavirus i hi ha altres centres afectats.

Response: La crisi sanitària causada pel coronavirus ha provocat que el Govern faci una crida als professionals sanitaris jubilats que tinguin menys de setanta anys perquè tornin a exercir durant la pandèmia. A més, s'està identificant els més de 400 alumnes que es van presentar a les proves del MIR perquè també s'hi incorporin.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
The Lancet Psychiatry publica avui un dels articles més sòlids i més extensos sobre el Trastorn de Dèficit d’Atenció amb Hiperactivitat (TDAH).
Com ja s’ha fet públic, l’estudi demostra que el cervell de les persones amb TDAH presenta un retard en el desenvolupament maduratiu, i això afecta estructures implicades en els processos d’atenció, control de les emocions, control voluntari del moviment i la cognició.
L’estudi, fet per un grup de científics internacional, entre els quals hi ha col·laboració catalana, compta amb una mostra de 3.200 persones, repartides en dos grups (amb TDAH i sense TDAH) i amb un rang d’edat molt extens (entre 4 i 63 anys).
Tanmateix, tot i ser un estudi fonamental per a la comprensió del trastorn, no és el primer.
El 2007 Shaw i els seus col·laboradors (que també participa en nou estudi) van publicar un article en què ja es referien a aquest retard maduratiu i vinculaven aquestes regions del cervell amb el TDAH.
I no tan sols això, sinó que també apuntaven un desenvolupament normal de les àrees primàries del còrtex motriu en contrast amb les àrees més pre-frontals, on aquest desenvolupament era atípic, fet que podria anar lligat a una de les característiques de les persones amb TDAH: la necessitat de moviment.
Per una altra banda, tots dos estudis demostren que la medicació no té cap influència en aquest retard maduratiu.
Així mateix, els autors de la recerca creuen que calen més estudis que segueixin el desenvolupament de les persones amb TDAH durant tota la vida, per veure què passa.
Però segurament la pregunta és: i ara què?
Ara que sabem això, què fem?
Sovint es qüestiona si el TDAH existeix.
I, suposant que sí, com és que ara en tenim tants casos (afecta el 5% de la població).
I, encara, per què al món occidental en tenim tant i en canvi a l’Àfrica aquest trastorn no existeix.
L’existència del TDAH, amb els articles esmentats abans, i tants altres que hi ha, queda demostrada.
En tenim molts més casos.
Sí.
El TDAH és un trastorn que es detecta en el moment en què la demanda d’atenció és alta.
Per exemple, en medis com l’escola, on es requereix molta atenció i concentració.
Aquest argument serveix també per a l’Àfrica, continent on l’escolarització es troba en via de desenvolupament i, per tant, l’evidència de casos és més baixa.
Per una altra banda, els avenços tecnològics i científics ens permeten de descobrir com funciona el nostre cervell i filar cada dia més prim.
Finalment, hi ha una qüestió sociològica.
Probablement no havíem tingut mai tanta estabilitat –és a dir, un plat a taula, un sostre segur i la democratització de l’ensenyament– per a poder-nos preocupar de què ens passa quan llegim, escrivim, o posem en funcionament la nostra atenció.
Però tornant a la pregunta d’abans.
I ara què?
Si el TDAH no és un trastorn del comportament i, en canvi, és un retard maduratiu, quina teràpia hem d’aplicar?
De fet, cal que fem teràpia?
O cal que esperem que el nen faci el procés maduratiu al seu ritme?
Si és així i el deixem créixer al seu ritme, ens trobem amb un decalatge respecte dels nens amb desenvolupament normal, fet que continuaria causant problemes a l’escola o fins i tot en les relacions personals i de família.
Com afrontem el fet que un nen amb aspecte de deu anys tingui un desenvolupament maduratiu cerebral de set?
Som capaços de distingir-ho, això, en l’àmbit quotidià?
Avui molts nens se senten a dir allò de ‘no ho fas perquè no vols’, fruit del decalatge entre les seves capacitats d’aprenentatge, que són normals, i aquesta immaduresa en certs camps, una descompensació que, en el nostre entendre racional, no ens quadra.
Per tant, podem adaptar els medis on es mou el nen perquè s’hi pugui desenvolupar al seu ritme?
Els hem de canviar de classe?
Cal continuar fent les mateixes teràpies?
Què fem?
Si una cosa és evident és que no podem exigir-los impossibles.
El seu cervell no segueix el desenvolupament normal.
Per tant, hem de poder adaptar-nos a ells i fer-los capaços d’adaptar-se al món en què viuen.
Roser Maresma, Logopeda

Response: Un estudi publicat recentment demostra l'existència del TDAH i el fet que la presència d'aquest trastorn provoca un retard en el desenvolupament maduratiu de les persones. A banda, a països de l'Àfrica, el TDAH no existeix per les circumstàncies de la societat africana. Així mateix, ara la qüestió s'ha de centrar en què podem fer com a societat.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Els turistes ja poden tornar a complir amb la tradició de fer un petó al Cul de la Lleona de Girona.
Feia mig any que la columna de pedra no tenia els graons de ferro que permetien accedir a l'escultura, després que un turista morís en caure-hi.
Aquest dimecres, l'Ajuntament els ha tornat a instal·lar, incorporant-hi un passamà per fer més segur pujar-hi.
"La idea és que, un cop a dalt, la gent s'agafi de la barana i baixi d'esquenes", ha concretat el tinent d'alcalde Joan Alcalà.
El tinent d'alcalde ha lamentat el "desgraciat accident" que ha obligat a fer el canvi, però també ha dit que, malauradament, "el risc zero no existeix mai".
De moment, la família del turista de 75 anys que va perdre la vida no ha demanat responsabilitats al consistori.
Els graons amb passamà s'han instal·lat complint terminis i coincidint amb l'arribada del Temps de Flors, que atrau multitud de visitants al Barri Vell.
L'estàtua del Cul de la Lleona, un dels reclams de la ciutat, feia mig any que no tenia escales.
Després que un turista de 75 anys morís en caure-hi el novembre passat, quan intentava complir amb la tradició de fer-li un petó, l'Ajuntament de Girona va decidir retirar l'estructura que hi donava accés.
Constava de tres graons de ferro, i feia més de 20 anys que s'havia instal·lat a tocar de la columna, situada en un extrem de la plaça Sant Fèlix.
Aquest dimecres, l'estàtua ja torna a tenir escales.
Els operaris de les brigades municipals han començat a instal·lar-hi una nova estructura esgraonada, que passa de tenir tres a cinc graons, i que incorpora un passamà de ferro en un dels costats.
A partir d'aquesta tarda, un cop ja s'hagin pogut fermar els graons de ferro a les llambordes de la vorera, els turistes que ho desitgin podran tornar a fer petons al cul de l'estàtua.
Segons diu la tradició, qui ho fa s'assegura de tornar a Girona més endavant.
La nova escala està feta de planxa antilliscant i té una alçada aproximada d'1,40 metres.
La casualitat ha volgut que s'instal·lés precisament el mateix dia en què, ara fa cinc anys, també es va tornar a col·locar l'estructura anterior (i que es va retirar arran de la caiguda mortal).
Aquell cop, però, el motiu que hi va obligar va ser l'alerta arran de la grip A.
"Més segur i amb més garanties"
El tinent d'alcalde d'Urbanisme, Mobilitat i Via Pública ha explicat que la nova estructura amb passamà fa "més segur" poder fer el petó al Cul de la Lleona.
Joan Alcalà, recordant el "desgraciat accident" que ha obligat a fer el canvi, ha admès que "el risc zero" malauradament "no existeix mai", però sí que la barana comporta que els visitants tinguin "més garanties" a l'hora de pujar a la columna.
El tinent d'alcalde també ha precisat que, al mateix temps que es permet complir amb la tradició, també és veritat que "en certa manera, s'ha de continuar mantenint" que petonejar el Cul de la Lleona suposi un mínim esforç.
De fet, ja ha recordat que, quan ell era petit, l'única manera d'accedir-hi era enfilant-se a la columna.
"Ara ho hem fet més fàcil, mantenint l'atractiu però amb moltes més garanties", ha precisat el tinent d'alcalde.
La idea, com ha explicat, és que després de fer el petó al cul, els turistes i visitants tornin a baixar fins a la vorera d'esquenes, agafant-se al passamà i reduint així el risc de patir una caiguda.
De moment, la família del turista de 75 anys que va perdre la vida no ha demanat responsabilitats al consistori.
Els graons amb passamà s'han instal·lat complint terminis i coincidint amb l'arribada del Temps de Flors, que atrau multitud de visitants al Barri Vell.
"El nostre compromís era que estiguessin col·locats coincidint amb una temporada en què tenim més visitants a la ciutat", ha conclòs Alcalà.

Response: El Cul de la Lleona de Girona es podrà tornar a petonejar a partir d'aquest dimecres. L'Ajuntament ja hi ha instal·lat els graons de ferro i ha inclòs un passamà perquè sigui més segur pujar-hi per complir la tradició, ja que l'any anterior va morir un turista de 75 anys. A més, s'ha fet coincidir amb el Temps de Flors.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La secretària general d'ERC, Marta Rovira, ha qualificat l'actuació de la Guàrdia Civil i de la policia espanyola durant l'1-O de "violència d'Estat" i condemna els "atacs indiscriminats" comesos contra la ciutadania per ordre del govern espanyol.
La dirigent d'Esquerra també s'ha sumat a la petició de dimissió dels càrrecs públics que van ordenar l'operatiu policial.
En una roda de premsa que s'ha fet durant una pausa en la reunió de la Permanent Nacional –en la que han participat diputats d'ERC al Parlament i al Congrés, membres del grup municipal a Barcelona i eurodiputats, entre d'altres-, Rovira ha criticat l'actitud de les institucions europees després del succeït aquest diumenge.
Si, d'una banda, ha celebrat que Nacions Unides ha anunciat que obrirà una investigació sobre l'actuació policial durant l'1-O, la número 2 d'ERC "lamenta profundament" que, de moment, no s'apreciï aquesta contundència per part de la UE i "no ens protegeixi dels drets fonamentals més bàsics", ha reblat.
"Potser la Unió Europea comença a ser part del conflicte quan no actua amb la mateixa contundència", ha raonat Rovira afegint la seva sospita que l'Eurocambra i la Comissió Europea no poden "aguantar la imparcialitat".
Amb aquest panorama, la número 2 d'Esquerra no espera ara de la UE que faci "mediació" sinó "intervenció política directa".
D'una banda, perquè "s'han vulnerat tots els articles de la Carta europea dels Drets fonamentals".
"I la seva obligació, per sobre de l'estat espanyol és intervenir per restablir la pau i la democràcia i la defensa de les llibertats públiques i els drets civils i polítics", ha apuntat.
De l'altra, el fet que el govern espanyol ja s'ha negat diverses vegades a establir un diàleg amb el Govern.
"L'Estat no ens considera com a subjecte polític, i no cerca solucions polítiques sinó policials", afirma posant com a exemple la contundència policial de l'1-O, però també les detencions dels darrers dies, els escorcolls a ens públics sense ordre judicial o l'entrada a empreses per cercar material relacionat amb l'1-O, entre d'altres.
"No s'ha comportat mai com una part de les dues parts que s'han d'asseure a debatre, sinó que responen amb repressió política, jurídica i policial", indica.
A banda de demanar la dimissió dels càrrecs institucionals i polítics responsables de la contundència dels cossos i forces de seguretat de l'Estat durant la jornada de diumenge, Marta Rovira ha anunciat que s'anirà a instàncies internacionals a denunciar els "greus atacs" sobre una ciutadania "la qual, pacíficament i lliurement, volien exercir el seu dret a expressar-se", ha dit.
"Ho denunciarem a tots aquells organismes internacionals i europeus que estan per protegir els drets humans", ha manifestat.
En contraposició a la "condemna" per una repressió policial "ordenada directament pel govern del senyor Rajoy amb el suport polític de Cs i PSOE", la secretària general d'ERC també ha volgut expressar "l'agraïment profund" a tots aquells que "sí van estar a l'altura de la societat que volem", defensant les urnes, els centres de votació i l'exercici de vot.
"Vam créixer, ho vam superar, vam arribar al final del referèndum i hem escrutat els vots", ha subratllat Rovira.
Preguntada pels periodistes sobre si es presentaria una DUI aquesta setmana coincidint amb el ple del Parlament, Marta Rovira ha recordat les circumstàncies excepcionals amb què es van desenvolupar les votacions, fet que podrien allargar el procés definitiu d'escrutini.
Sí ha dit, però, que el pròxim pas després de l'1-O és portar els vots al Parlament "perquè el país faci un pas endavant" i acomplir amb el "mandat democràtic" que va adreçar una majoria de la ciutadania en les eleccions del 27-S.
"Ara el que toca és agafar totes aquestes paperetes, tota aquesta il·lusió i portar-ho al Parlament perquè així ens vam comprometre", ha afegit.
Petició per a una participació "massiva" a la vaga del 3-O
La secretària general d'ERC també ha fet una crida a què els ciutadans participin "massivament" a la vaga general convocada per la Taula de la Democràcia per aquest dimarts 3 d'octubre.
Una manera de fer front, segons Rovira, a la "barreja d'indignació però també il•lusió brutal" viscuda durant l'1-O.
Rovira ha fet una compareixença davant els mitjans en una pausa de la Permanent Nacional del partit, que se celebra cada dilluns.
La reunió, però, ha estat més llarga i ha comptat amb més gent, amb la presència de representants d'ERC de les diverses seccions: des de diputats al Congrés, passant per el grup municipal a Barcelona fins a eurodiputats.
Marta Rovira ha estat acompanyada per el president del grup d'ERC a l'Ajuntament de Barcelona, Alfred Bosch, qui s'ha adreçat en anglès per respondre a les preguntes dels periodistes internacionals que s'han apropat a la seu d'Esquerra per saber de primera mà la valoració del partit de la jornada de l'1-O.

Response: Marta Rovira, secretària d'ERC, ha exigit la dimissió dels càrrecs públics que van ordenar l'operatiu policial desplegat l'1-O i que qualifica de violència d'Estat. Així mateix, ha celebrat que l'ONU sí que investigarà l'actuació policial, però exigeix a la UE que també ho faci per protegir els drets fonamentals més bàsics.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Les funeràries catalanes han reportat 9 noves morts per covid-19 en les darreres 24 hores, dues menys que en l'últim balanç del Departament de Salut.
Això deixa la xifra global de víctimes en 12.289.
A banda, s'han detectat 23 nous casos positius testats (133 menys) i ja en són 67.083.
D'entre les víctimes, 6.706 persones han mort en hospital o en centre sociosanitari (les mateixes que en el balanç anterior), 3.965 ho han fet en una residència (les mateixes) i 777 al domicili (les mateixes), mentre que 841 no estan classificades per falta d'informació (9 més).
Fins ara hi ha hagut 4.067 persones ingressades greus i actualment en són 155, vuit menys que fa 24 hores.
De moment, no hi ha cap persona morta registrada aquest dilluns 1 de juny, tot i que és una dada que pot variar en els pròxims dies quan les funeràries reportin més informació.
Fins ara, se n'han reportat 10 amb data del 31 de maig i 21 del 30 de maig.
Pel que fa a la retrospectiva de positius, fins al moment n'hi ha hagut 7 dilluns, 22 diumenge 31 i 69 dissabte 30 de maig.
En les residències de gent gran, hi ha 13.952 casos confirmats, fet que representen un més que les dades facilitades per Salut en el balanç de dilluns.
A més, 1.973 professionals de residències estan aïllats per sospita o confirmació.
Són 193 menys que l'última xifra que Salut havia facilitat.
El nombre d'altes hospitalàries des de l'inici de la crisi ha pujat en 38 persones en un dia, fins a les 38.192.
Per territoris, a la ciutat de Barcelona han mort 4.168 persones, entre positius i sospitosos, 2.304 en hospitals i centres sociosanitaris, 1.300 en residències, 277 en domicilis i 287 no classificats; a la zona metropolitana nord, hi ha hagut 2.838 morts, 1.544 en hospitals i sociosanitaris i 969 en residències, a banda de 187 no classificats i 138 en domicilis; mentre a la metropolitana sud s'han registrat 2.311 defuncions (una més), amb 1.397 en hospitals i sociosanitaris, 769 en residències, 95 en domicilis i 50 no classificats.
A la Catalunya Central han mort 1.526 persones, vuit més (711 en hospitals i sociosanitaris, 505 en residències, 195 no classificats i 115 en domicilis) i a Girona han estat 776 els morts (339 en hospitals, 230 en residències, 123 en domicilis i 84 no classificats).
Pel que fa al Camp de Tarragona, els morts són 383, dels quals 242 en hospitals i centres sociosanitaris, 118 en residències, 11 en domicilis i 12 més no classificats, mentre que a Lleida hi ha hagut 205 morts en total, 127 en hospitals i sociosanitaris, 58 en residències, tretze no classificats i set en domicilis.
A l'Alt Pirineu i l'Aran es mantenen amb 30 morts com ja fa dies, 13 en hospitals i sociosanitaris, set en residències, vuit no classificats i dos en domicilis; mentre que a les Terres de l'Ebre continuen amb 43 defuncions, 23 en hospitals i sociosanitaris, 7 en residències, 9 en domicilis i 4 sense classificar.
Pel que fa a casos positius de coronavirus, a Barcelona ciutat n'hi ha 18.199 de confirmats.
A l'àrea metropolitana nord n'hi ha 16.695, i a la metropolitana sud, 12.434.
A la Catalunya Central són 6.085 els confirmats.
A Girona hi ha 6.734 positius.
En el cas del Camp de Tarragona, hi ha 2.067 persones amb coronavirus confirmades, mentre que a Lleida es mantenen en 2.561.
A l'Alt Pirineu i Aran continuen amb 405 casos confirmats, i a les Terres de l'Ebre, amb 325.
D'entre tots aquests, Barcelona ciutat es manté amb 3.485 casos confirmats en residències.
A l'àrea metropolitana nord n'hi ha 3.370, mentre que a l'àrea metropolitana sud continuen amb 2.698.
A la Catalunya Central són 1.647 els residents confirmats (2 menys), i a Girona en són 1.612 (dos més).
A les residències del Camp de Tarragona es mantenen 457 casos positius confirmats, i a Lleida continuen en 528.
En el cas de l'Alt Pirineu i Aran, es mantenen 80 casos confirmats, mentre que a les Terres de l'Ebre continuen amb 16.

Response: Els primers dies de juny, els casos de contagi per coronavirus han minvat a Catalunya i ha passat el mateix amb el nombre de morts. A banda, el nombre d'altes hospitalàries ha augmentat des de l'inici de la crisi fins a 38 persones en un dia. El nombre de casos de covid a Barcelona es manté.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Jordi Sànchez ja és oficialment candidat a la presidència de la Crida Nacional per la República.
El líder del grup parlamentari de Junts per Catalunya (JxCat) i expresident de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha formalitzat aquest dimecres la candidatura de cara al congrés fundacional de dissabte, en el qual es triarà la cúpula -formada per un president, un secretari general i 19 membres- i es validaran les dues ponències, una d'organitzativa i una d'estratègia política elaborada per Sànchez des de Lledoners.
El fet que estigui empresonat i que hagi d'afrontar el judici al Suprem -està acusat per rebel·lió i sedició i se li demanen 17 anys de presó per part de la Fiscalia- implica que el secretari general tindrà molt pes en la gestió del dia a dia.
El nom escollit és el de Toni Morral, diputat al Parlament per JxCat i molt proper a ell.
Qui tindrà molta projecció pública serà Elsa Artadi, consellera de la Presidència.
No és l'única membre del Govern que formarà part de la cúpula: també hi seran Laura Borràs -Cultura- i Damià Calvet -Territori-.
Ferran Mascarell forma part de la llista, i també Pep Andreu, alcalde de Montblanc i dirigent d'ERC que va participar en la convenció fundacional.
A la direcció de 19 persones hi ha presència del grup parlamentari de JxCat, amb dirigents com Gemma Geis i Albert Batet, portaveu a la cambra catalana.
Montse Morante, de la direcció del PDECat, ha fet el pas a la llista de Sànchez, així com també Miquel Àngel Escobar -secretari d'Administracions Locals a la Generalitat-, Àngels Cabasés -provinent d'ERC- i Pilar Calvo, que va ser candidata amb JxCat i posteriorment portaveu dels presos en vaga de fam mentre va durar la protesta.
La direcció de Sànchez inclou Albert Batet i Gemma Geis, dos dels màxims dirigents del grup parlamentari de JxCat, i Marina Geli, exconsellera amb el PSC
Un altre dels noms destacats és el de Marina Geli, exconsellera amb el PSC, que ja va formar part de les llistes de JxCat.
La llista la completen persones que han format part del secretariat de l'ANC, com és el cas d'Irene Negre, Marcel Padrós i Jordi Pairó.
Això vol dir, per tant, que ja coneixien Sànchez prèviament en l'etapa al capdavant de l'entitat.
Llista alternativa
La candidatura de Sànchez no és l'única que es presenta al congrés fundacional.
Segons ha avançat Vilaweb aquesta tarda, personalitats com el jurista Hèctor López Bofill -present a la candidatura de JxCat a Tarragona-, Isabel Ferrer -directora general de Protecció Civil i un dels suports de Mascarell a Barcelona- i Oriol Izquierdo -exdirector de la Institució de les Lletres Catalanes- plantegen una llista al marge de la més oficialista, sense arribar a qüestionar la cúpula de l'expresident de l'ANC.
Són dirigents situats a l'entorn d'Agustí Colomines, ideòleg de la Crida i impulsor, quan CDC estava a l'oposició, de l'anomenada Casa Gran del Catalanisme al costat d'Artur Mas.
Hèctor López Bofill, Isabel Ferrer i Oriol Izquierdo, entre d'altres, promouen una candidatura alternativa per garantir el "pluralisme" de la direcció
La votació, com que es farà de manera separada, permet escollir tàndem de president i secretari general i, després, els 19 membres de la direcció política.
Els impulsors d'aquesta candidatura indiquen que ho fan per incrementar el "pluralisme" intern.
Debats pendents
La Crida té assumptes pendents a resoldre.
El principal és la seva concurrència a les eleccions municipals i europees del mes de maig.
En clau local, el més probable és que acabi tenint presència exclusivament a Barcelona a través de la llista liderada per Forn -candidat des d'avui-, que hauria d'incloure Artadi i que també hauria d'incloure membres a proposta del PDECat.
El partit va escollir Neus Munté com a candidata en primàries, i li ha confiat l'elaboració de la llista juntament amb Forn.
També s'hauria d'abordar la presència de Ferran Mascarell, ara al capdavant d'una llista independent però que s'ha implicat en la fundació de la Crida i va ser a la convenció fundacional.
Pel que fa a les europees, Puigdemont ha deixat la decisió en mans dels organismes de direcció del nou partit.
L'expresident de la Generalitat no s'ha descartat com a candidat, tot i que per la banda del PDECat s'ha ofert Jordi Turull com a candidat.
El líder impulsor de la Crida ha temptejat perfils com Beatriz Talegón mentre que, en paral·lel, l'antiga CDC està acabant de tancar la coalició amb el PNB.
A banda d'aquestes dues convocatòries electorals, la Crida i el PDECat han de resoldre l'encaix a partir de la setmana vinent.
Les últimes reunions no han servit per desbloquejar la situació i els sectors més pessimistes de la formació nacionalista assenyalen que es pretén "l'arraconament".
De fet, les mateixes veus insisteixen que tot plegat pot desembocar en una escissió.
La direcció política de la Crida i la cúpula del PDECat abordaran la qüestió a partir de dilluns i els militants del partit seran els encarregats de validar la proposta d'encaix que faci David Bonvehí.

Response: Des de la presó de Lledoners, Jordi Sànchez es presenta a la presidència de la Crida Nacional per la República. La cúpula ha d'estar formada per un president, un secretari general, que en aquest cas tindria un paper més important, i 19 membres. A banda de la seva llista, també es presenta una altra de més oficialista.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Disney torna a la gran pantalla amb el seu nou film d'animació 'Zootròpolis' de Byron Howard, un any després del seu gran èxit amb la pel·lícula 'Del revés'.
A Catalunya, 'Zootròpolis' es podrà veure doblada en català a un total de 33 sales de cinema.
Altres films destacats de la setmana són 'La verdad duele' protagonitzada per Will Smith i la francesa 'La ley del mercado', que té com a protagonista l'actor Vincent Lindon.
També arriba als cinemes el drama 'Nahid' sobre el conflicte d'una dona divorciada que viu amb el seu fill al nord d'Iran.
Al film 'Zootròpolis' les persones han estat substituïdes per animals en aquest món ideal que té tot el que tenia el món humà: animals que no s'entenen, animals nudistes, animals ràpids, animals lents...
Arriba en aquest context l'agent Judy Hopps, que descobreix que és la primera conilla d'un cos policial composat d'animals durs i enormes.
Està disposada a demostrar la seva vàlua i es posa a treballar decididament en un cas amb la guineu Nick Wilde, que és un xerraire i un estafador.
La pel·lícula es basa en un llibre amb el mateix títol, publicat en català per Grup 62.
Ida Panahandeh és la directora de 'Nahid' amb un repartiment format per Sareh Bayat, Nasrin Babaei, Pouria Rahimi i Milad Hossein Pour.
Aquest drama tracta sobre el conflicte d'una dona divorciada que viu amb el seu fill en un municipi del nord d'Iran i desitja casar-se amb l'home del que s'ha enamorat.
El pare té la custodia del nen, però li ha promès a la seva exdona el dret a la potestat del seu fill si no es torna a casar mai més.
Ella es planteja un matrimoni temporal, una cosa que no està ben acceptada per la societat.
Will Smith protagonitza 'La verdad duele' ('Concussion') dirigida per Peter Landesman.
Un drama que tracta sobre un brillant neuropatològic forense, Bennet Omalu, que descobreix per primera vegada una malaltia neurodegenerativa progressiva causada per traumes repetits al cervell i ho descobreix a través del cos d'un jugador professional de futbol americà.
Omalu lluitarà per donar a conèixer dels perills de la malaltia, trobant-se al mig d'un joc d'interessos que li faran difícil la seva feina.
'La ley del mercado' és un film francès dirigit per Stephane Brizé i protagonitzat per Vincent Lindon.
L'actor encarna a Thierry, un home que als 51 anys i després d'estar 20 mesos a l'atur, troba una feina que el fa xocar amb un dilema moral i és si per poder treballar haurà d'acceptar tot el que li manin o no.
'La ley del mercado' vol ser també una fotografia del mercat laboral actual, en el qual hi està immersa gran part de la societat.
'Eva no duerme' de Pablo Agüero està protagonitzada per Gael García Bernal, Denis Lavant, Daniel Fanego,Imanol Arias i Miguel Ángel Solá.
Un film entre Argentina, Espanya i França escrit pel mateix Agüero.
La pel·lícula té lloc en el moment posterior a la mort d'Eva Perón, una figura molt estimada però també odiada a Argentina.
Un gran especialista s'encarrega d'embalsamar-la.
Després de mesos de treball aconsegueix un resultat perfecte, però succeeixen una sèrie de cops d'estat a Argentina i alguns dictadors volen esborrar el llegat d'Evita de la memòria popular.
El seu cos es convertirà en el centre de confrontació que durarà 25 anys.
També arriba a la gran pantalla el documental xilè-espanyol 'El botón de nacar' de Patricio Guzmán.
El llargmetratge situa l'espectador a la Patagònia i un petit botó és l'únic rastre i l'únic que queda de milers de xilens que van ser tirats al mar durant la dictadura de Pinochet.
Dues comèdies nord-americanes
Arriba a la gran pantalla la comèdia nord-americana 'Mejor... solteras' dirigida per Christian Ditter i interpretada per Dakota Johnson, Alison Brie, Leslie Mann, Rebel Wilson, Jake Lacy i Damon Wayans Jr.
La pel·lícula, ambientada a Nova York, està protagonitzada per l'Alice, una jove que acaba de quedar-se soltera i aprèn a treure profit de la seva situació sentimental gràcies a la seva amiga Robin.
Ben Stiller torna a dirigir 'Zoolander' i estrena la segona part després de 15 anys que arribés als cinemes la primera.
Ell junt amb Owen Wilson són els protagonistes d'aquesta comèdia, en la qual també hi actua Will Ferrell, Penélope Cruz,Kristen Wiig, Christine Taylor, Justin Bieber i Olivia Munn.
La trama del film girarà al voltant del pla d'una empresa de models per deixar fora del negoci a Derek i Hansel.

Response: Arriba als cinemes "Zootròpolis", la pel·lícula de Disney que es podrà veure a 33 cinemes de Catalunya doblada al català. Així mateix, també hi arriben altres pel·lícules, com ara "Nahid", sobre una dona iraniana i el seu fill; "La verdad duele", un drama sobre un neuropatòleg forense, i "La ley del mercado", que fa un retrat de la situació actual.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El jurat dels IV Premis Martí Gasull i Roig ha fet públics avui els finalistes d’aquest guardó que reconeix la trajectòria i les accions que han fet persones i entitats en la defensa i la promoció de la llengua catalana.
Els nou membres del jurat han deliberat sobre les 370 candidatures que es van proposar al premi i han valorat el fet que totes hagin tingut un bon nivell de defensa i promoció del català.
Des d’avui i fins al proper 13 de febrer s’obre un procés de votacions populars perquè tothom qui ho vulgui pugui escollir entre aquestes tres candidatures.
Cada participant haurà de registrar-se i només podrà votar una vegada.
A banda del guanyador per votació popular, enguany s’hi afegeix un nou premi.
Es tracta del Premi Especial del Jurat, que serà de caràcter honorífic i que es concedirà a persones que s’hagin distingit per la seva trajectòria en la difusió de la llengua.
El jurat farà públic a qui s’atorga el dia 27 de febrer, durant la gala d’entrega dels IV Premis Martí Gasull i Roig.
Els tres finalistes
La Bressola, és la xarxa d’escoles de la Catalunya del Nord que des del 1976 forma estudiants amb un sistema d’immersió lingüística en català.
D’aquesta manera, tot i la política lingüística de l’estat francès, les famílies nord-catalanes disposen, a les diferents comarques sota administració francesa, d’una xarxa educativa on el català és la llengua natural i compartida de socialització i on els valors del compromís pel patrimoni cultural i sentimental del país són presents.
Al llarg d’aquestes quatre dècades, la consolidació d’aquest model educatiu d’excel·lència ja és un fet, gràcies també al suport social rebut, com exemplifica l’Associació d’Amics de la Bressola.
Avui, la Bressola disposa d’un total de 7 centres educatius –6 escoles de maternal i primària i 1 centre de secundària–, on més de 1.000 alumnes viuen en català a la Catalunya del Nord.
Els seus membres són fàcils de reconèixer per la barba llarga que porten els homes i pel seu característic turbant.
Tant homes com dones també porten un braçalet al canell dret que els distingeix com a tals.
La comunitat considera que aprendre la llengua pròpia de Catalunya és molt important per mantenir una cohesió entre tots nosaltres.
A Catalunya, es calcula que hi viuen al voltant d’uns 12.000 sikhs, sobretot a Barcelona i a les comarques gironines.
Arribats des dels anys vuitanta, el 1992 van crear el primer espai de culte, el Gurudwara.
Avui disposen de nou temples distribuïts en diferents ciutats on reparteixen el Langar (menjar gratuït) i on s’han impartit classes de català.
El tercer finalista és Softcatalà, una associació creada el 1998 per un grup d’usuaris d’Internet que desitjava millorar la presència del català a les eines informàtiques.
De forma desinteressada, els membres de l’entitat han traduït i difós programari en català.
El portal també ha ideat eines per tal que els desenvolupadors de programes puguin adaptar les seves novetats als internautes catalanoparlants.
L’associació també ha col·laborat amb el TERMCAT per adaptar al català els termes relacionats amb les tecnologies de la informació i la comunicació.
El seu és, també, un compromís amb el programari lliure.
Avui, Softcatalà conté eines útils per als internautes, com ara serveis de traducció, correcció, diccionaris i aplicacions de diversos sistemes operatius.
Les xifres de visites al web i descàrregues demostren la vitalitat de la nostra llengua a la xarxa.
L’entrega dels Premis Martí Gasull i Roig
L’acte d’entrega dels IV Premis Martí Gasull i Roig es farà el proper dilluns, 27 de febrer, a les 7 de la tarda, al Teatre Poliorama de Barcelona.
L’esdeveniment servirà per homenatjar la figura de Martí Gasull, fundador de la Plataforma per la Llengua i activista lingüístic.
Per assistir a aquesta entrega de premis caldrà sol·licitar una invitació a través del web.
El Premi Martí Gasull és possible gràcies a la col·laboració de la Diputació de Barcelona.

Response: El pròxim 27 de febrer s'atorgaran els Premis Martí Gasull i Roig. Aquest any, com a novetat, s'ha introduït un nou premi, el Premi Especial del Jurat, que busca reconèixer la trajectòria en la difusió de la llengua catalana. Hi ha tres finalistes per a aquest premi: La Bressola, la Comunitat Sikh i Softcatalà.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Els botiguers han quedat ''molt satisfets'' pel resultat de la campanya del Black Friday, tot i l'inconvenient de la pluja que va dominar durant la jornada de divendres.
El president de Barcelona Oberta, Gabriel Jané, ha assegurat que els resultats obtinguts aquest any constaten que el Black Friday s'ha posicionat plenament com una data rellevant en la campanya de Nadal.
Jané, a l'espera de xifres definitives, apunta que les vendes s'hauran incrementat entre un 5% i un 10% en els principals eixos comercials del centre turístic de Barcelona.
Joan Carles Calbet, president de Retailcat, adverteix que tot i la bona campanya del Black Friday, les vendes agregades de la campanya de Nadal seran similars a les de l'any passat.
Joan Carles Calbet assegura que aquest Black Friday ''ha estat una bona campanya'' de vendes, ''millor que l'any passat i amb bons dies de vendes ''malgrat la pluja del divendres''.
Retailcat tindrà les xifres definitives de les vendes d'aquesta campanya del Black Friday a mitjans d'aquest setmana.
Calbet creu que tot i aquest increment de vendes en el Black Friday, el resultat al final de la campanya de Nadal ''segurament no serà millor que la de l'any passat'' i el balanç final serà similar, tot i que un percentatge molt gran de les vendes s'hauran concentrat en aquest dies del Black Friday.
El president de Retailcat explica que el 70% dels comerços han concentrat els grans descomptes entre el divendres i el dissabte, i a l'entorn del 30% han optat per presentar ofertes durant tota la setmana.
Calbet assegura que tot i el bon comportament de les vendes, el balanç que queda és ''agredolç''.
El president de Retailcat demana al sector que ''repensi'' com afrontar aquesta campanya del Black Friday per fer-ho amb criteris unificats.
Joan Carles Calbet creu que el fet de comercialitzar productes amb grans descomptes al final no fa que les vendes pugin molt més grans que l'any passat i l'únic que s'aconsegueix és que els botiguers ''perdin marges'' de benefici.
En relació amb el Ciber Monday, tant Calbet com Jané, coincideixen que és massa aviat per fer un balanç, tot i que adverteixen que la característica d'aquesta jornada, condicionada al 100% a les vendes on line, no té un impacte físicament rellevant en les botigues.
Calbet i Jané també coincideixen en assegurar que el posicionament del Black Friday ha fet que el sector comercial hagi ''anticipat'' la contractació de personal per adequar les plantilles a les vendes de la campanya de Nadal.
Si abans les contractacions es feien la primera setmana de desembre, ara, amb el Black Friday, la contractació de personal s'ha anticipat a l'inici de la segona quinzena de novembre.
Protagonisme de la pluja en el Black Friday 2018
German Cid, president de Comertia, encara no pot fer un balanç definitiu de la campanya del Black Friday d'aquest any 2018, a l'espera de tenir respostes dels seus associats.
Tot i això, Cid assegura que el protagonista d'aquesta campanya a Catalunya i a les grans ciutats catalanes, com és el cas de Barcelona, ha estat la pluja.
Cid afirma que la pluja ha afectat ''negativament'' perquè ha disminuït el flux de compradors a les botigues.
El president de Comertia creu que aquest factor climatològic farà que el resultat final sigui similar al registrat en la campanya del 2017.
El sector logistic, a l'espera d'aquesta setmana
Ignasi Sayol, president del Clúster Logístic Pimec, encara no pot fer un balanç dels moviments logístics que s'ha registrat com a conseqüències de les vendes on line del Black Friday.
Les xifres no es tindran fins que s'hagi superat l'equador d'aquest setmana, atès que tot just aquest dilluns ha començat el repartiment de productes i també caldrà esperar a les devolucions que es registrin per aquestes compres.
Sayol reitera les xifres anunciades la setmana passada d'un increment entre un 30% i un 40% dels lliuraments de paquets en relació amb una setmana normal, i d'un 20% més de treballadors contractats.

Response: S'espera que la campanya del Black Friday d'aquest any hagi estat millor que la de l'any anterior, amb augments d'entre el 5 i el 10 % en les vendes, malgrat haver estat present la pluja. També s'ha d'esperar per veure quines xifres s'han barallat durant el Cyber Monday, per tal de poder fer una estimació adequada.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Quatre de cada deu estudiants de 1r de primària de la regió sanitària de Girona tenen càries.
Són dades recollides durant les revisions de salut bucodental que s'han fet en el curs 20018-2019 a 306 escoles.
La proporció d'afectacions entre aquest col·lectiu és la mateixa que les dades de l'estudi de fa un any.
Concretament, s'han fet 17.213 revisions a alumnes de 1r i 6è de primària i en cada cas s'ha emès un informe per a les famílies.
En el cas dels alumnes de 6è, la presència de càries és més baixa.
S'ha detectat en una mitjana del 35,9% de l'alumnat, una proporció també similar a la del curs passat.
Els alumnes del Pla de l'Estany i Alt Maresme són els que tenen una boca més sana.
Durant el curs 2018-2019, es van fer revisions bucodentals a 17.213 alumnes d'un total de 18.690 estudiants a la regió sanitària de Girona.
De les revisions fetes, , 8.465 eren de 1r i 8.748, de 6è de primària.
En cada cas, s'ha enviat un informe a les famílies.
Segons les dades recollides, el 39,9% de l'alumnat de 1r de primària estava afectat de càries, una proporció molt similar a l'estudi del curs anterior.
Per contra, els que tenen una millor salut bucodental són els alumnes del Pla de l'Estany (un 68,4%) seguit dels de l'Alt Maresme (64,1%).
Per contra el Baix Empordà, l'Alt Empordà i la Garrotxa són les zones amb un percentatge d'alumnat més elevat afectat de càries.
I en el cas dels alumnes de 6è, els estudiants amb càries representen una mitjana del 35,9% de l'alumnat examinat, una xifra similar a anteriors cursos.
L'Alt Maresme i el Pla de l'Estany també concentren els alumnes amb una millor salut bucodental.
Concretament, un 69,9% i un 66,7%, respectivament.
I a l'altra banda, hi ha els estudiants amb més càries que es concentren sobretot a l'Alt Empordà, Ripollès i Garrotxa.
D'altra banda, els infants de 1r de primària amb càries activa, obturades o extretes tenen una mitjana d'afectació de 2,19 dents permanents i 3,8 dents temporals (de llet), mentre que a 6è de primària la proporció és de 2,26 dents permanents afectades i 2,08 en dentició temporal.
La tria de centres i les activitats fetes
El programa de salut bucodental als centres escolars es fa des del Servei de Promoció de la Salut de l'Agència de Salut Pública de Catalunya a Girona, conjuntament amb els professionals d'odontologia i estomatologia del sistema sanitari públic i personal docent del Departament d'Educació.
Els centres escolars es classifiquen segons si tenen un percentatge alt d'alumnat de 1r de primària afectat de càries (igual o superior al 50%) o no.
En aquests centres es potencia el programa d'activitats, no només durant l'educació primària sinó també abans, durant l'educació infantil, on per exemple es fa l'activitat 'Ensenya'm les dents', la qual introdueix el raspallat dental diari i es donen a conèixer pautes per seguir una dieta de baix risc de càries.
Durant el curs 2018-2019 en 91 de 306 escoles el 50% o més de l'alumnat de 1r de primària presentava una o més càries.
Segons els experts, els "determinants socials tenen molt de pes en la prevalença de càries" així com en d'altres malalties bucodentals.
Pel que fa a les activitats, hi han participat 19.556 alumnes procedents de 168 centres escolars d'educació infantil i primària.
Així, el 54,7 % de centres de la demarcació han seguit almenys un taller.
El Baix Empordà (81%) seguida pel Gironès (67%) són les zones on en més centres s'han treballat activitats.
Cada activitat es valora qualitativament, i a més, es fan enquestes per saber si l'alumnat ha assumit el contingut.
Per reduir la càrrega de malalties bucodentals (no només de la càries), a tota la població, els professionals d'odontologia i estomatologia fan un seguit de recomanacions, com ara rentar-se les dents amb un dentífric amb fluor com a mínim dues vegades al dia (especialment abans d'anar a dormir), reduir la ingesta de sucres, augmentar el consum de fruites i verdures fresques i visitar el dentista com a mínim un cop a l'any.

Response: Després d'un estudi a més de 17 000 alumnes, s'ha comprovat que quatre de cada deu estudiants de primer de primària de Girona tenen càries. D'altra banda, el nombre d'estudiants de sisè amb càries és menor. Per pal·liar aquesta problemàtica, s'han dut a terme activitats de conscienciació i cura de les dents.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Molt sovint diem que el refranyer tradicional és una font inesgotable de saviesa popular, però hi ha casos en què allò que ens explica és totalment desfasat.
N’és un exemple la visió que té de la dona, que en la majoria de dites i refranys va carregada de tòpics i prejudicis, gairebé sempre amb una opinió pejorativa.
De fet, el refranyer parla tothora de les dones com a esposes i des d’un punt de vista molt masculí, talment com si d’escriure la saviesa popular només se n’haguessin encarregat els homes.
Però la misogínia del refranyer no és pas cap fet aïllat: en el curs de la història hi ha moltes proves escrites que palesen que la literatura, el pensament i la política s’han dedicat a menystenir les dones.
En el cas de refranyer, el coneixement que propaga parteix d’un món molt rural i en aquestes societats tradicionals les dones tenien un paper molt definit que no va començar a canviar fins que no va arribar la revolució industrial.
N’és una bona prova el fet que les dones sovint siguin comparades amb animals i estris propis de les feines del camp: ‘Al que té carro i muller, mai li faltarà què fer, ‘Dona i cavall, donen treball’, ‘Del mateix lloc, ni dona ni porc’.
Si fem cas del refranyer, la dona és un ésser d’una gran inestabilitat emocional, que sempre crida, plora i, en general, complica la plàcida existència dels homes: ‘D’home tiple i dona tenor, deslliureu-nos-en Senyor’, ‘A tothora el gos pixa i la dona plora’, ‘Allò que la dona no assoleix parlant, ho aconsegueix plorant’.
A més, segons la saviesa popular, les dones també són terriblement tafaneres: ‘Dona finestrera, o puta o xafardera’, ‘Cap home savi i discret diu a la dona un secret’.
Però les qualitats pejoratives de les dones no s’acaben aquí: el refranyer també dedica molt d’espai a advertir del perill que representen: ‘Amb dones, armes i focs, no hi vulguis jocs’, ‘Cartes, daus, dones i vi, el ric fan tornar mesquí’, ‘De la dona que pel carrer troba sovint diner, no et fiïs ni gota’, ‘Dona jove i home vell, no hi ha pas remei per a ell’.
I tots aquests motius, és clar, justifiquen els abusos i la violència: ‘A la dona i a la burra, cada dia una surra’, ‘Baralles entre muller i marit, de la taula al llit’, ‘A pica d’aigua beneita i a mossa d’hostal, tothom hi fica mà’.
Però si hi ha un apartat en què el refranyer és especialment extens és el que ens parla de la ineptitud de les dones per a exercir el poder.
Així es pot sentir: ‘Casa on governa la muller, no sol anar bé’, ‘Allí on manen dones i llauren vaques, mal any assegurat’.
I si a més les dones s’han d’entendre entre elles, encara és pitjor: ‘Cent ames d’un corral, cada una diu el seu cantar’, ‘De dones en una casa, amb una n’hi ha poc; amb dues, massa’.
Només hi ha una situació que fa que una dona pugui manar i ser respectada: si té diners.
Llavors es diu: ‘A casa de dona rica, ella mana i ella crida’.
Segons el refranyer, doncs, com ha de ser una dona virtuosa?
A grans trets, prima, jove i fina: ‘La dona, busca-la prima i neta, que grossa i bruta ja s’hi torna’, ‘La dona l’has de jutjar en veure-la caminar’, ‘Dona i sardina, com més petita, més fina’, ‘Bèstia xica i dona gran, traieu-me-les del davant’.
Això sí, les dones com cal costen molt de trobar: ‘Alzina i dona, de cent una de bona’.
I, per evitar que la dona descarrili, cal que estigui a casa i ben enfeinada: ‘Dona ociosa no pot ser virtuosa’, ‘Dona aficionada als balls, per casa no té treballs’, ‘Dona brincadissa, ni a casa ni a missa’.

Response: El refranyer popular està infestat de dites masclistes i misògines que, segurament, van estar escrites per homes. Així, es dona la visió que les dones han de ser submises, primes i callades. Se les sol comparar amb animals de manera pejorativa i es parla de la seva poca traça per exercir el poder.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El sindicat de policies europeus, EuroCOP, ha reclamat a l'Europol la integració a l'agència dels Mossos d'Esquadra i l'Ertzaintza perquè puguin accedir directament, entre d'altres, al sistema d'intercanvi d'informació SIENA.
En una reunió amb la directora de l'Europol, Catherine De Bolle, EuroCOP ha plantejat que els agents de la policia catalana i basca, com els d'Irlanda del Nord i Escòcia, no tenen el mateix accés que la Policia Nacional o la Guardia Civil a la xarxa d'intercanvi d'informació malgrat ser "policia integral" i combatre el mateix tipus de delictes, inclosos el terrorisme o el tràfic de drogues.
La presidenta d'EuroCOP, Àngels Bosch, ha explicat a l'ACN que De Bolle ha vist "coherent" la proposta però ha admès que no hi pot fer res perquè és una "qüestió política" que depèn dels estats membres.
Segons ha explicat la presidenta del sindicat de policies europeus, la finalitat de la petició és garantir que cossos com el dels Mossos o la policia basca puguin "treballar plegats en les mateixes condicions" que d'altres que també són policies integrals, "pel bé de la seguretat" de tots els ciutadans i dels propis agents.
El comissari en cap dels Mossos, Eduard Sallent, també reivindicava divendres passat la participació del cos als organismes de cooperació policial internacional com l'Europol.
Després d'integrar-se al CITCO espanyol, el cap de la policia catalana va demanar ampliar l'accés als cossos policials per fer més àgils i eficients les comunicacions i les operacions conjuntes.
A més, Sallent també va dir que cal passar de la "competició" a la "col·laboració" entre cossos.
De fet, aquesta és una reivindicació històrica del sindicat europeu.
La pròpia Bosch ja alertava al 2017 que l'exclusió dels Mossos i altres cossos d'Europol era un "risc" per la seguretat de tota Europa, i també va treure el tema en una reunió amb el president de la Comissió, Jean-Claude Juncker l'any 2016.
Accés a un sistema cada cop més unificat
Per millorar l'eficiència, Europol ja està treballant per unificar els seus sistemes de bases de dades de cara al 2021.
Així, es pretén que amb el nom d'una persona ja es pugui accedir a molta de la informació que se'n té, mentre que ara les bases de dades estan separades i n'hi ha de persones, vehicles, empreses o d'altres elements.
"Això ho unificaran i serà una única base de dades, així que no té sentit que progressem a nivell europeu per unificar i fer-ho tot més fàcil i els estats no vagin en la mateixa línia", ha afirmat Bosch, recordant les traves que encara tenen Mossos o agents bascos per accedir a la informació.
A nivell operatiu, ha explicat la presidenta d'EuroCOP, des d'Europol veuen "normal i correcte" que els Mossos, l'Ertzaintza o els agents escocesos o nord-irlandesos puguin comptar amb accés directe al SIENA.
Però els insisteixen que no poden actuar perquè la decisió és en mans dels estats.
Ara per ara, els agents catalans, per exemple, no tenen accés directe al sistema SIENA de l'Europol, i només poden accedir-hi via la Policia Nacional.
Això, malgrat que el maig del 2017 es va aprovar una nova normativa sobre Europol que diu que "tenint en compte l'estructura descentralitzada d'alguns estats membres" i la necessitat de garantir l'intercanvi d'informació ràpid, l'agència ha de tenir permesa la cooperació directa amb cossos no estatals.
Amb tot, la legislació vinculava aquesta opció a les "condicions definides pels estats membres" i, per tant, a una voluntat política que no ha arribat.
La presidenta d'EuroCOP, Àngels Bosch, es va entrevistar dimarts amb Catherine De Bolle a Europol, en una trobada on també va participar el vicepresident del sindicat europeu de policia, Calum Steele.
A més de l'intercanvi d'informació, també van parlar sobre migració o les conseqüències del Brexit, que en el pitjor dels escenaris podria deixar als cossos policials del Regne Unit sense accés a les bases de dades.
En cas d'acord entre Londres i Brussel·les, els agents podrien comptar amb un sistema similar al que tenen actualment Suïssa o altres països tercers de la UE, a través d'acords bilaterals amb l'Europol.

Response: EuroCOP, el sindicat europeu de policies, ha decidit reclamar a l'Europol que s'integrin a l'agència els Mossos d'Esquadra i l'Ertzaintza, perquè tinguin accés al sistema d'informació SIENA. Ara per ara, aquests cossos de seguretat només tenen accés a aquest sistema si és a través de la Policia Nacional. Així, es vol que puguin treballar en les mateixes condicions.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La diplomàcia catalana es desplega.
Aquesta tarda, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, rebrà el cos consular establert a Barcelona en una recepció a Palau.
Intervindran el mateix president, el conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, i el degà del cos consular i cònsol del Paraguai, Juan Alfredo Buffa.
Hi serà present també Jordi Baiget, conseller d’Empresa i Coneixement.
La recepció al cos diplomàtic s’inscriu en una dinàmica habitual.
Aquest cop, però, el context polític és molt diferent.
La creació del nou departament que dirigeix Raül Romeva és una aposta estratègica del Govern.
L’executiu de Mariano Rajoy ha recorregut al Tribunal Constitucional la nova conselleria, tot i que la impugnació sembla destinada a un recorregut efímer.
Dimarts passat, el conseller Romeva va comparèixer davant de la comissió d’Acció Exterior del Parlament per explicar les línies d’actuació del departament.
Va deixar clar que l’àrea de política internacional “és la primera estructura d’Estat”.
L’endemà, Romeva va inaugurar la quarta edició del Màster Executiu en Diplomàcia i Acció Exterior, que organitza el Consell de diplomàcia Pública de Catalunya (Diplocat), en col·laboració amb l’Escola d’Administració Pública i l’Institut Barcelona d’estudis Internacionals.
En l’acte el conseller va deixar clar que “les institucions catalanes avancen cap a un nou model de representació a l’exterior, en un món més dinàmic, flexible i interdependent”.
El curs, que seguiran prop d’una vintena de tècnics de la funció pública, està dirigit per un acadèmic reconegut, Carles Boix, format a Harvard i catedràtic de Ciència Política i Afers Públics a Princeton.
Diplocat, tres anys d’èxit
La política catalana ha viscut, des de les eleccions del 27-S, tres mesos de bloqueig, ja superats.
Però això no ha afectat la diplomàcia catalana.
Diplocat és un consorci públic-privat que ha continuat fent la tasca que du a terme des de fa prop de tres anys.
El seu secretari general, Albert Royo, ho explica a NacióDigital: “Hem desenvolupat una estratègia triangular: acadèmica, en premsa i parlamentària”.
En el pla acadèmic, Royo assenyala que “hem accedit a les principals universitats i "think-tanks" d'Europa i els Estats Units per explicar la realitat catalana, convidant els millors analistes a seguir el procés.
Hi ha un argument fort que incideix en els interlocutors.
En el segle XX, s’ha passat d’una cinquantena d’Estats independents a prop de dos-cents.
Molts d’aquests estats han nascut de forma traumàtica.
Catalunya és un cas exemplar de procés sobiranista civil i democràtic”.
Pel que fa a la presència del cas català en la premsa estrangera, Albert Royo explica que “en poc més de dos anys, hem aconseguit inserir uns seixanta articles del president i de responsables polítics en els mitjans més prestigiosos del món, com Le Monde, The Guardian, The New York Times o Frankfurter Allgemeine.
diplomàcia parlamentària molt activa.
Royo recorda que delegacions catalanes han anat a explicar les aspiracions de Catalunya a molts parlaments: Dinamarca (on es va aprovar una moció demanant al govern espanyol que negociés), Bèlgica, Suècia, Irlanda… Al Congrés dels EUA, els representants de la Generalitat van ser rebuts per la subcomissió d’Afers Europeus.
La diplomàcia espanyola no fa la seva feina
Diplocat organitza visites de periodistes estrangers a Catalunya.
En el circuit de contactes que fan, s’inclouen trobades amb el Govern català, però també amb les forces de l’oposició, de manera que els visitants puguin accedir a tota la informació de la realitat catalana.
Això respon a una visió d’Estat del qual ha de ser la feina diplomàtica.
Albert Royo es mostra molt crític, en aquest sentit, amb la diplomàcia espanyola, “que actua al servei d’un govern determinat i no pas dels interessos del conjunt de tot l’Estat”.
Quan es tracta de comparar el comportament de la diplomàcia espanyola amb la dels altres països, la comparació és sempre odiosa.
Royo explica que durant la campanya del referèndum a Escòcia, el Foreign Office va actuar d’una manera molt diferent del ministeri d’Exteriors espanyol: “Els funcionaris britànics explicaven als seus interlocutors les diferents posicions enfrontades davant la consulta, en una actitud suprapartidista pròpia d’un gran Estat democràtic com el Regne Unit”.
En això, malauradament, Espanya continua molt "diferent".

Response: El president Puigdemont rebrà aquesta tarda el cos consular al Palau de la Generalitat. Aquesta recepció és una dinàmica habitual, però no des que Rajoy ha recorregut al Tribunal Constitucional la nova conselleria. D'altra banda, es recorda que les institucions catalanes han estat ben rebudes a diferents països del món on han explicat les aspiracions de Catalunya.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El Congrés Mundial d’Hospitals que es fa a Barcelona situa com un dels principals reptes el de millorar la relació entre els sistemes de salut i l’emergència climàtica.
En una conferència de premsa per presentar alguns dels temes sobre aquesta edició, que es fa entre el 8 i l’11 de novembre, diferents representants de la trobada han fet referència a la necessitat de millorar la digitalització, reduir tant com es pugui la presencialitat i ser més eficients energèticament.
Així, el president del comitè científic del congrés, Antoni Trilla, ha animat els sanitaris a reduir la petjada ecològica i ser un exemple en la lluita contra la contaminació, com ho va fer el sector sanitari en el passat per conscienciar sobre el tabac.
El també cap del servei de Medicina Preventiva i Epidemiologia de l’Hospital Clínic ha enumerat diferents possibilitats a l’abast dels treballadors del sistema de salut, argumentant que en són molts i que cal reduir l’augment de la temperatura del planeta.
“Als alumnes de medicina i a nosaltres mateixos ens diem: Si pots, ves caminant o en bicicleta.
Dutxa’t amb aigua menys calenta.
Planta un arbre.
Fes una sèrie de coses i dona exemple”, ha apuntat.
En un moment que coincideix amb la Cimera del Clima de Glasgow, Trilla assegura que “igual que en el seu moment els metges van ser un exemple a l’hora de deixar de fumar i van deixar-ho de manera majoritària, ara és el moment que tots els professionals sanitaris individualment i, per descomptat, les grans organitzacions demostrin que estan preocupats i facin petits esforços”.
Sobre això, una altra de les representants de l’acte, Muna Tahlak, directora general de l’Hospital de Dones i Nens Latifa de Dubai i tresorera de la Federació Internacional d’Hospitals (IHF), ha apuntat la necessitat de fixar-se en els anomenats “hospitals verds” d’arreu del món i en aprofitar una dels aprenentatges positius de la pandèmia, com és l’assistència telemàtica.
“S’ha pogut tractar molta gent fora d’un context hospitalari”, ha recordat.
Així, si això s’aconseguís consolidar, es podria arribar a fer minvar “el consum de recursos”.
Precisament per posar xifres a la necessitat, l’actual president de l’IHF, Risto Miettunen, ha apuntat que “de mitjana, en un hospital universitari es calcula que hi ha uns dos milions de pacients ambulatoris que es tracten anualment”.
“Si tots necessiten un desplaçament, imaginem l’impacte que té en el canvi climàtic”, ha afegit.
Tot i reconèixer que els hospitals són grans generadors de residus, tan plàstics com energètics i que requereixen un gran nombre de desplaçaments, també ha recordat que la relació dels sistemes de salut i l’emergència climàtica és “una via de dos sentits”, ja que l’atenció sanitària també s’hi ha hagut d’adaptar.
Com a exemple, ha citat l’augment dels incendis que s’han pogut veure els últims temps a punts com Califòrnia, als Estats Units, o a Austràlia.
“Això acaba repercutint en el fet de tenir unes majors necessitats d’atenció hospitalària per als afectats”, ha valorat.
Amb tot, Miettunen ha assenyalat que en aquest congrés un dels temes importants que s’abordarà és la relació amb el canvi climàtic.
Entre les diferents vessants, ha destacat “la digitalització en entorns que ajudi a garantir una major sostenibilitat del tractament hospitalari”.
Sobre altres reptes del congrés, Trilla ha apuntat que ja van acumulats més de sis-cents dies de pandèmia i que s’hauran de debatre també les fórmules per resoldre “l’equilibri sempre difícil” de la gestió entre pacients covid i de la resta de patologies.
La cita preveu abordar desafiaments que toquen la recuperació de l’equitat en l’accés al sistema de salut o l’adaptació als nous perfils amb malalties cròniques.
Part d’aquestes reflexions que han quedat accentuades per la irrupció de la pandèmia es podran aplicar a diferents contextos sanitaris de tot el món, segons Muna Tahlak, ja que ha fet emergir “problemes molts similars” en punts allunyats del planeta.
Els dos mateixos doctors, alhora, recorden la importància d’aconseguir un millor finançament per resoldre alguns d’aquests reptes.
En aquest àmbit, el cap d’epidemiologia del Clínic ha matisat, a més, que si bé part de la inversió ha d’anar destinada a innovació i renovació de la maquinària, la prioritat és ampliar la dotació econòmica per al personal sanitari i millorar les seves condicions de treball.
Pel que fa al mateix congrés, Risto Miettunen, ha celebrat que, tot i haver-se hagut d’endarrerir la seva celebració, l’edició a Barcelona s’hagi pogut celebrar finalment amb un format híbrid.
Així, ha assenyalat que hi assistiran en total més de mil persones presencialment i unes quatre-centes digitalment, fet que suposa “un rècord” en conjunt.

Response: La nova edició del Congrés Mundial d'Hospitals celebrat a Barcelona posarà l'èmfasi en la necessitat de digitalitzar més els tractaments per eliminar l'empremta de carboni i reduir la presencialitat, cosa que també ha posat en relleu la crisi sanitària per la covid. Així mateix, també es tractarà l'accés al sistema de salut.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Johann Wolfgang von Goethe (1749-1832) només tenia 24 anys quan va escriure Les tribulacions del jove Werther (1774), una obra que es convertiria, tot seguit, en la pedra fundacional del Romanticisme.
Aquella història va ser un èxit literari fulgurant, però també molt perillós.
De sobte, i després de l'impacte del llibre en centenars de lectors, s'imposava un nou model de conducta entre els joves més abrandats: el de Werther, un subjecte reconvertit en adjectiu i que descrivia l'idealista que s'enamora amb fervor, de tints asocials, una fonda desesperació i molt de sofriment.
Enfollits per les dèries d'un personatge de ficció, acòlits i seguidors van imitar el protagonista de la novel·la i van començar a vestir-se amb la mateixa roba que ell, vivint l'amor al límit del patiment i de l'èxtasi, i arribant –si es patia un desengany prou important– al suïcidi, que el Romanticisme va rebatejar, en plena sobredosi d'ínfules intel·lectuals, com el mal du siècle.
Allò va ser l'origen d'un fenomen que guanyava adeptes amb rapidesa: el Werther-Fieber (la "febre de Werther").
Però el drama no era cap faula, sinó que era ben cert: es calcula que van morir uns dos mil lectors en la societat germànica de finals del segle XVIII.
Tot per efecte de l'anomenat "suïcidi mímic".
Un segle més tard de la publicació de l'original, encara amb l'obra vigent i amb els romàntics en voga –i en plena efervescència en indrets com a Catalunya, on el període arriba tard–, Jules Massenet va composar-ne l'adaptació operística.
Werther s'estrenà el 16 de febrer del 1892 a Viena, en alemany, i el 16 de gener del 1893 a París, en francès.
Només sis anys més tard, el 29 d’abril de 1899, l'òpera arribava al Gran Teatre del Liceu, on ara torna després de 25 anys sense representar-se i on es podrà veure del 15 de gener al 4 de febrer sota la direcció d’escena de Willy Decker i la direcció musical d’Alain Altinoglu, que dirigirà l’Orquestra Simfònica del Liceu amb la participació del Cor Infantil Amics de la Unió de Granollers.
«Werther» torna al Liceu 25 anys després Foto: Antoni Bofill
Un drama líric emblemàtic
La producció de l’Oper Frankfurt permetrà al públic barceloní gaudir en directe d'un dels millors tenors del món, Piotr Beczala, que s’alternarà en el rol de Werther amb el tenor català més internacional, Josep Bros, que també celebra els 25 anys des que va debutar al Liceu.
Anna Caterina Antonacci, una de les mezzosopranos més importants de la seva generació debuta el paper de Charlotte, rol que alterna amb Nora Gubisch.
L'obra mestra de Massenet, un dels títols imprescindibles del repertori clàssic francès, és un drama líric en quatre actes i compta amb un llibret d’Édouard Blau, Paul Milliet i Georges Hartmann que ens situa a Wetzlar, Alemanya.
El protagonista s'enamora de Charlotte, però ella ja està promesa amb un altre home.
Després del matrimoni, ella l'aparta del seu costat i la desesperació per aquest amor impossible porta Werther a suïcidar-se i a morir a les mans de l'estimada.
L'adaptació compta amb la direcció musical d’Alain Altinoglu que, juntament amb Willy Decker, ha dotat la peça d'un expressionisme romàntic amb contrastos de color i formes d'expressió minimalistes.
Àries tan emblemàtiques com Pourquoi me réveiller ha convertit Werther en una de les peces més belles de tot el repertori líric, i una de les més apreciades pel públic i pels melòmans.
En el cas concret de Barcelona, la memòria artística del Gran Teatre del Liceu encara manté viu el record de l'actuació d'Alfredo Kraus d'ara fa vint-i-cinc anys –concretament el 19 de juliol de 1992–, que va aconseguir un èxit unànime.
En total, s’ha representat 51 vegades a la sala barcelonina, on ara arriba per recrear l'encís que la va fer eterna, una emoció que ha tingut la destresa de traspassar modes, vides i segles.

Response: Torna al Liceu l'òpera "Werther" després de vint-i-cinc anys. Aquesta peça està basada en l'obra de Goethe, que va influir molt a la seva època i va arribar a ser el màxim representant del Romanticisme. Aquesta obra va causar una taxa de suïcidis molt elevada. L'adaptació musical compta amb la direcció d'Alain Altinoglu.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Un grup d'una vintena d'estudiants ha tornat a passar la nit al despatx del rector de la Universitat de Lleida.
L'Assemblea Okupació del Rectorat UdL manté la tancada que porta a terme des de dimarts a la tarda arran d'un enfrontament amb els Mossos d'Esquadra durant una protesta contra la presència policial a la UdL.
Els estudiants tancats segueixen veient insuficients els compromisos que se'ls ofereixen des de l'equip rectoral i sobretot segueixen exigint garanties que no hi haurà presència policial pública i privada a la Universitat.
L'Assemblea ha organitzat per aquest dijous diferents activitats com ara debats, xerrades i un cinefòrum, a més d'un dinar i un sopar populars amb l'objectiu que el conjunt de la comunitat universitària pugui fer les seves aportacions davant les reivindicacions dels estudiants tancats.
Els estudiants que participen en la tancada a la UdL mantenen la l'ocupació del despatx del rector a l'espera de seguir negociant durant la jornada de dijous amb l'equip rectoral, després de considerar insuficients els compromisos oferts aquest dimecres des la UdL, segons ha explicat una dels portaveus del col·lectiu, la Llibertat.
Les tres principals reivindicacions que porten fent des de l'inici de la tancada passen per obtenir els compromisos públics i per escrit de la retirada de la presència policial pública i privada de la UdL, que no s'iniciï cap procés legal envers l'estudiant detinguda dimarts durant una protesta contra la presència policial al centre, i que no s'executin processos repressius ni acadèmics ni legals contra cap de les persones implicades en la mobilització estudiantil.
En la proposta que va fer arribar aquest dimecres als participants en la tancada, l'equip rectoral es compromet a no presentar cap denúncia davant la justícia arran de les protestes i l'ocupació del Rectorat i a treballar per tal que no hi hagi conseqüències en termes legals dels participants i a no actuar en termes acadèmics contra cap estudiant que hagi participat en els fets.
Per la seva part, la UdL exigeix als estudiants tancats el compromís que no s'impedirà el lliure exercici de l'activitat docent de cap dels seus professors i l'abandonament de l'ocupació de l'edifici del Rectorat, per tal que puguin continuar amb normalitat les activitats docents, administratives i d'investigació.
El vicerector de Campus de la UdL, Jesús Avilla, ha expressat el compromís que "la policia no estarà a la universitat si qualsevol professor té les garanties que podrà fer les classes amb normalitat" i ha recordat que la seguretat privada seguirà estant a la Universitat durant les nits i caps de setmana, de la mateixa manera que durant la resta de l'any.
"No sé si algú es pensa que l'equip de govern vol que la policia estigui permanentment a la UdL i això és impensable", ha deixat clar.
Pel que fa a les possibles represàlies que els mossos o l'autoritat judicial puguin emprendre d'ofici contra els participants en la mobilització estudiantil, Avilla ha afirmat que la UdL no pot oferir garanties en aquest sentit "perquè això no està en les mans del rector".
El Consell de l'Estudiantat defensa la llibertat de càtedra però qüestiona la presència policial a la UdL
Després que una més d'una desena de professors de la UdL signessin dimecres un escrit mostrant la seva preocupació per la continuada presència policial en seu acadèmica i lamentant la detenció d'una estudiant dins l'edifici del Rectorat, aquest dijous el Consell de l'Estudiantat de la UdL també ha qüestionat i rebutjat "la necessitat de la reiterada presencia policial a la Universitat" ja que "representa un precedent greu en la universitat", però tot i això remarca en un comunicat que "la prioritat és salvaguardar la integritat moral i física dels membres de la comunitat universitària".
En aquest sentit, el Consell defensa "la llibertat de càtedra de tots els professors de la UdL independentment de la seva ideologia política fora de les aules", després que un grup d'estudiants porti setmanes expressant el seu rebuig al fet que la subdelegada del govern de l'Estat a Lleida, Inma Manso, imparteixi classes al grau de Periodisme i Comunicació Audiovisiual.
Per això, el Consell de l'Estudiantat de la UdL rebutja que per motius d'aquesta índole "s'alteri el funcionament normal de qualsevol classe" i emplaça a buscar una solució consensuada a la problemàtica en el marc dels protocols que la UdL ja té establerts.

Response: Continua la tancada a la rectoria de l'UdL en considerar-se les concessions del vicerector insuficients. I és que la universitat no perseguirà els participants a les protestes estudiantils i la policia es retirarà, però la seguretat privada no. Totes les parts han coincidit, això sí, en el respecte a la llibertat de càtedra dels docents, independentment de colors polítics.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El Col·legi de Metges de Barcelona (CoMB) i el Consell de l'Audiovisual de Catalunya (CAC) fan un crit conjunt contra el "discurs antivacunes", que ja es filtra a través del 40% dels vídeos de YouTube fruit de cerques amb dubtes sobre aquesta qüestió.
En un informe batejat 'El discurs antivacunes a internet', el CAC analitza uns continguts, dels quals ja ha demanat la retirada, que parlen de "suposada toxicitat" de les vacunes, se les vincula amb el desenvolupament de malalties diverses o retreuen una voluntat d'ocultacó de presumptes efectes nocius.
El president del CoMB, Jaume Padrós ha advertit del perill que aquests discursos calin a mitjà termini "com en països del nostre entorn" amb conseqüències per la salut que suposarien "un retorn al passat".
L'informe elaborat pel CAC analitza els deu vídeos amb més visualitzacions publicats a YouTube que propaguen aquest tipus de discurs.
Vídeos amb títols com 'Si amas a tus hijos, no los vacunes', o '10 ingredientes tóxicos dentro de las vacunas', que en suma acumulen més d'1,6 milions de visualitzacions.
Tots ells ja han estat denunciats pel CAC a YouTube per demanar-ne la retirada, la qual cosa ja "està analitzant" la plataforma, segons ha indicat el president de l'ens Roger Loppacher.
Loppacher ha explicat que van decidir elaborar aquest informe després de constatar que fins a un 48% de la població mundial creu que les vacunes no són segures, una dada de l'últim Eurobaròmetre i que s'atribueix, entre altres factors, a la desinformació per Internet.
En general, aquests vídeos vinculen vacunes amb trastorns com l'autisme, neguen la immunitat col·lectiva, qualifiquen de benignes algunes malalties com el xarampió i desacrediten els professionals de la medicina que aconsellen vacunar-se.
El president del Col·legi de Metges de Barcelona, Jaume Padrós, ha negat categòricament tots i cadascun d'aquests extrems, ha subratllat que les vacunes han estat un factor d'avanç històric en matèria de salut i ha afegit que la vacunació és, a més, "un acte de solidaritat" envers el conjunt de la societat i no només de protecció individual.
Padrós ha atribuït la propagació del discurs "antivacunes" a mers "apriorismes basats en creences".
Són discursos que "han fet forat" en països del nostre entorn, ha lamentat, i que tindran conseqüències a "curt i mitjà termini" aquí si s'instal·len.
"Conseqüències que podrien ser catastròfiques; és una regressió", ha advertit.
El doctor ha demanat "estar alerta" tot i admetre que a l'estat espanyol la situació no és la d'altres països, "com França o Itàlia".
"Però hi ha indicadors que ens diuen que això podria venir aquí, hi ha dades sobre retorn de malalties com el xarampió, cosa que suposaria una tornada al passat", ha apuntat Padrós.
Amb tot, ara mateix el Col·legi no tem per una davallada de les vacunacions a Catalunya, i els índex actuals són encara molt alts.
Certament, el que més preocupa és que es propagui la reticència detectada a països veïns envers la vacuna del xarampió, ha indicat la doctora Magda Campins, cap del Servei de Medicina Preventiva i Epidemiologia de l'Hospital Vall d'Hebron.
Però avui els índex de vacunació de la primera dosi i de la segona a Catalunya ronden el 95% de la població a casa nostra, ha concretat.
No obstant això, en els darrers temps el Col·legi ha obert quatre expedients a professionals de la salut pública, ja sigui per mala praxi o per difusió de continguts que abonen les tesis "antivacunes", segons ha revelat Jaume Padrós.
Un dels expedientats és un dels metges que apareix en un dels 10 vídeos analitzats pel CAC.
"Estem actuant amb contundència, som l'organització de tot l'Estat que ho està fent més i amb més rigor", ha tret pit el president del CoMB.
Després, Padrós ha volgut tranquil·litzar respecte "l'actitud de la immensa majoria de metges i professionals sanitaris del país d'acord amb el codi deontològic".
"Ens hem de sentir tranquils i orgullosos, perquè els resultats ens avalen i tenim els percentatges de vacunació altíssims i això sense imposicions", com sí existeixen a altres països, ha recordat sense descartar-ne en un futur si s'estén el discurs contrari a les vacunes.

Response: El Col·legi de Metges de Barcelona i el Consell de l’Audiovisual de Catalunya han denunciat la desinformació sobre les vacunes vehiculada a través de vídeos de YouTube, dels quals ja s’ha demanat la retirada. A més de negar-ne la veracitat, Jaume Padrós ha alertat del risc que la creença en aquest discurs antivacunes suposaria per a la salut col·lectiva.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha acceptat per carta la proposta d’establir un règim d’autonomia, sota jurisprudència marroquina, per al Sàhara Occidental, tal com va proposar el govern marroquí el 2007.
A més, diu que el Marroc ha fet “esforços seriosos i creïbles” per a resoldre-ho.
També manifesta la voluntat de construir una nova relació entre els dos estats, “basada en la transparència i la comunicació permanent, el respecte mutu i els acords signats entre les dues parts i l’abstenció de qualsevol acció unilateral”.
D’altra banda, la carta de Sánchez exposa la determinació per a “afrontar junts els desafiaments comuns, especialment la cooperació de la gestió dels fluxos migratoris al Mediterrani i l’Atlàntic, amb un esperit total de cooperació”.
Posteriorment, el govern espanyol ha fet públic en un comunicat el començament d’una nova etapa: “Avui iniciem una nova etapa de la relació amb el Marroc basada en el respecte mutu, el compliment dels acords, l’absència d’accions unilaterals i la transparència i la comunicació permanent.”
Aquesta nova etapa, diuen, es desenvoluparà en el marc d’un “full de ruta clar i ambiciós” per a garantir “l’estabilitat, la sobirania, la integritat territorial i la prosperitat dels nostres dos països”.
El ministre d’Afers Estrangers espanyol, José Manuel Albares, ha dit en conferència de premsa que l’estabilitat i integritat d’Espanya i el Marroc anaven íntimament lligades.
“Aquesta nova etapa es durà a terme, tal com indiquen els comunicats, en un full de ruta clar i ambiciós.
Tot plegat, per a garantir l’estabilitat, la sobirania, la integritat territorial i la prosperitat dels nostres països”, ha dit.
Albares viatjarà a Rabat abans del 2 d’abril, i poc després hi anirà Sánchez, sense que n’hagi concretat la data.
L’anunci unilateral del Marroc no ha estat ben rebut a la coalició del govern espanyol, i Podem ja ha criticat el canvi de postura d’Espanya.
Ho ha fet l’eurodiputada Idoia Villanueva, que ha dit que l’única solució exigeix implementar el dret internacional i les resolucions de les Nacions Unides, que demanen un referèndum i respectar la lliure determinació del poble sahrauí,
El Front Polisario creu que Sánchez ha cedit a “la pressió i el xantatge” del Marroc, com a “peatge” per a reprendre les relacions diplomàtiques.
Ho ha dit el delegat del Polisario a l’estat espanyol, Abdulah Arabi, en una entrevista a Europa Press, en què diu que fa anys que el govern espanyol actua amb la intenció d’agradar al Marroc, amb una ambigüitat que, diu, no li correspon com a potència administradora d’un territori pendent de descolonització.
Que ara Espanya reconegui el pla d’autonomia marroquí evidencia, segons Arabi, la hipocresia del govern espanyol quan parla de defensar la legalitat internacional.
En aquest sentit, diu que el pla d’autonomia és una opció, però no la solució, i ha defensat la necessitat de convocar un referèndum que prevegui l’autodeterminació, no pas que el Sàhara Occidental quedi sota el domini del Marroc.
“La solució s’ha de basar en l’elecció del poble saharià”, ha dit.
Les relacions diplomàtiques entre Espanya i el Marroc van quedar compromeses arran de la crisi per l’acollida a l’estat espanyol del líder del Front Polisario, Brahim Ghali, malalt de covid.
Posteriorment, el govern espanyol va rebre amb malestar el pas de milers de migrants a Ceuta.
El pla d’autonomia que avui ha acceptat l’estat espanyol data del 2007, quan el Marroc va presentar-lo a les Nacions Unides.
Avui dia encara el defensa i suposa la negativa a la independència de la nació en el marc del procés de descolonització, ja que quedaria sota els designis de Rabat en qüestions claus, com la seguretat.
Segons el pla marroquí, el Sàhara Occidental tindria els seus propis òrgans legislatiu, executiu i judicial, però sempre sota els marcs marroquins.
El Regne del Marroc cediria certes competències en matèria d’economia, infrastructures, desenvolupament social i cultura, però se’n quedaria altres que són clau, com la defensa del territori, les relacions exteriors i la religió.

Response: Espanya ha anunciat el seu suport al pla marroquí per al Sàhara Occidental, en un intent de restablir l’equilibri en les seves relacions amb Rabat. El Front Polisario ha lamentat aquesta cessió i ha insistit en la necessitat de finalitzar el procés de descolonització de la regió amb un referèndum d’autodeterminació; no sotmetent el Marroc a competències clau per al govern.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
RETAILcat ha presentat aquest dilluns les esmenes a la nova Llei de Comerç al Parlament.
L'associació de petits comerciants ha reclamat una major regulació de la venda de béns i productes per Internet i la possibilitat d'incloure noves taxes relacionades amb les transaccions per Internet.
També ha reclamat que la nova normativa inclogui la regulació de l'economia col·laborativa.
Aquesta organització també ha explicat que és important per al petit comerciant que es fixin per llei els períodes de rebaixes i demana que se n'incloguin dos més: un a la primavera i l'altre a la tardor, que s'afegirien als ja existents a l'hivern i l'estiu.
D'altra banda, el president de RETAILcat, Joan Carles Calbet, considera que cal "una major concreció" a l'hora de definir els municipis turístics que tenen un tracte diferenciat pel que fa al comerç.
L'organització ha demanat que s'equipari la fiscalitat de la venda on-line a la de la venda física, com passa a països com Estats Units.
El president de RETAILcat, Joan Calbet, ha explicat que "tot és comerç i per tant la transacció econòmica i la fiscalitat ha de ser igual per tots, com que no hi ha regulació hi ha frau".
"Una part essencial del comerç es fa via on-line i el que no pot ser és que la llei ho reculli a dues línies de l'article 16", ha remarcat.
En aquest sentit, l'entitat demana que la nova llei valori la possibilitat d'incloure una taxa relacionada amb el transport de repartiment de comandes a domicili.
RETAILcat creu que la nova Llei de Comerç hauria de regular l'economia col·laborativa, per què "tots els petits empresaris estiguin en igualtat de condicions".
Joan Calbet ha denunciat que empreses com Uber o Wallapop no tinguin la mateixa pressió fiscal que d'altres que ocupen el mateix sector al mercat.
D'altra banda, RETAILcat ha esmentat la regulació dels períodes de rebaixes als establiments comercials.
"Per llei s'hauria de regular les èpoques de rebaixes perquè tots els comerços les respectin", ha explicat Joan Calbet.
L'associació de petits comerciants demana que s'estableixin dos períodes més de rebaixes, a més de les de gener i juliol.
D'altra banda, RETAILcat ha demanat que la nova llei disposi que els 8 festius proposats per la Generalitat siguin els mateixos per a tothom i que els municipis puguin afegir-ne 2 més en funció de la particularitat de cadascun.
L'associació ha titllat de "desconcert" el fet que aquest diumenge 23 d'abril els comerços poguessin obrir en alguns municipis i en altres no.
RETAILcat ha reclamat que qualsevol establiment de menys de 150 metres quadrats pugui obrir els dies festius estipulats per l'administració, estigui o no associat a una cadena comercial.
"Els municipis haurien de tenir més competències per determinar l'horari dels comerços respecte a les activitats que s'hi desenvolupen", ha explicat Joan Calbet.
Finalment, RETAILcat ha demanat que s'elimini de la nova llei, qualsevol possibilitat que un municipi pel simple fet de tenir una àrea comercial pugui ser declarat municipi turístic.
"No és correcte que es generin de manera artificial.
Hi ha aleshores una competència deslleial i que afavoreix les grans superfícies", ha denunciat Joan Calbet.
RETAILCat ha demant que l'administració aposti pels BIDs – Business Improvement Districts-, un model d'organitzacions de promoció públic-privada per a la gestió de zones amb altes concentracions de negocis.
Per a RETAILcat, aquest model és "la única via per assolir eixos comercials urbans potents i competitius.
És impossible que una única llei de comerç pugui adaptar-se a totes les particularitats de cada municipi i de cada eix comercial urbà.
La manera de fer-ho és amb els BIDs", ha exposat Calbet qui ha recordat als parlamentaris, l'èxit sobradament contrastat d'aquest model, a molts països.
"Els BIDs, en funció de la realitat concreta de cada zona permeten regular i gestionar des d'horaris comercials a promocions, mobilitat, accessibilitat, inversions, serveis a empreses i usuaris...etc, afavorint, la regeneració urbana i reactivació econòmica complementàries a les que poden fer les administracions públiques.
Éxigim que la llei comprometi al govern de Catalunya a desenvolupar la normativa que reguli aquest tipus de gestió en l'espai públic, sigui perquè disposa de capacitat legislativa o perquè insta al Govern Central a impulsar-la", ha demanat el president de RETAILcat.

Response: RETAILcat ha presentat una sèrie de propostes dirigides a equiparar les condicions de tots el comerços. Així, ha reclamat la regulació de l’economia col·laborativa, la clarificació de què és un municipi turístic en termes comercials i l’establiment, per llei, de més períodes de rebaixes. L’associació també ha exigit una fiscalitat més justa pel que fa a la venda per internet.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La Generalitat vol limitar el preu dels lloguers a Catalunya i estendre la durada dels contractes dels tres anys actuals a un termini d’entre sis i deu, a través d’una modificació del llibre sisè del Codi civil català.
La consellera de Justícia, Ester Capella, ha anunciat el pla en el qual treballa el seu Departament i que podria entrar en vigor a final d’any, un cop rebi l’aval del parlament.
‘No pot ser que els veïns es vegin obligats a abandonar casa seva’ perquè ‘reben moltíssimes pressions dirigides des de fons d’inversió que compren blocs enters de pisos per convertir-los en habitatges de luxe o destinar-los al turisme’, ha assenyalat Capella.
El projecte de llei preveu limitacions en el preu dels arrendaments a Catalunya, que han crescut en mitjana un 29% els últims cinc anys fins a arribar a una mitjana de 698 euros i superar així els preus previs a la crisi del 2008, segons dades de l’Incasòl, organisme lligat a la Generalitat.
Això no obstant, Capella no ha precisat quantitats, ja que seran els departaments de Territori i Sostenibilitat i d’Economia els que especifiquin ‘de quina forma s’articula’ la limitació dels preus.
De moment, la titular de Justícia ha avançat que una opció serà a través de la regulació dels índexs de preus o bé dotant als ajuntaments d’autonomia perquè siguin aquests els que estableixin un límit al valor dels lloguers al seu municipi.
Un altre dels punts principals de la norma fa referència a la durada mínima dels contractes, que el govern vol allargar dels tres anys actuals a un període d’entre sis i deu anys.
Encara que tampoc no ha especificat detalls sobre els criteris que es tindran en compte per definir el termini d’extensió, sí que ha assegurat que els contractes de lloguer de particulars tindran una durada inferior als arrendaments subscrits per societats mercantils.
En cas de concretar-se, la nova llei inclourà també un paquet de mesures perquè el lloguer d’immobles es dugui a terme amb ‘millors garanties’, tant per als arrendataris com per als propietaris.
‘Volem igualtat de condicions per evitar els litigis que provoquen desigualtats a l’hora de contractar’, ha asseverat Capella, qui ha recordat, no obstant això, que la Generalitat no té competències ‘sobre la llei d’Enjudiciament Civil’, de la qual depenen els desnonaments i les execucions hipotecàries.
La modificació del Codi civil català també persegueix ‘evitar abusos com l’augment desproporcionat del cost del lloguer’ al cap de tres anys d’haver-lo signat, cosa que, segons l’opinió de la consellera, contribueix a l’expulsió del veïnat i a l’ús no residencial dels immobles.
‘És molt important treballar contra els abusos, contra l’augment desproporcionat dels lloguers i contra l’expulsió de les veïnes i veïns dels barris de les ciutats i pobles del nostre país’, ha reiterat Capella.
Ha afegit que ‘l’estabilització’ del mercat ha de servir per ‘reduir la diferència entre l’increment accelerat del preu del lloguer i l’estancament dels salaris’.
El departament de Justícia lliurarà al govern el mes que ve la memòria preliminar d’aquesta llei, que volen presentar-la al parlament a final d’any, per la qual cosa, en cas de rebre l’aprovació, podria entrar en vigor abans que acabi el 2019.
D’acord amb Incàsol, el valor dels arrendaments s’ha disparat especialment a Barcelona, on l’arrendament mitjà d’un pis de 72 metres quadrats arriba als 949 euros, un 38% més que cinc anys enrere.
Això significa que, de mitjana, llogar un habitatge ara s’ha encarit en 267 euros respecte al 2013.
Sant Just Desvern, el Papiol, Ripollet, Sant Andreu de la Barca o Santa Coloma de Gramenet són els cinc municipis de l’àrea metropolitana on ha crescut el preu del lloguer en l’últim any: un 39%, 22%, 12,7%, 11% i 9,9% respectivament.

Response: La Generalitat preveu la modificació del codi civil català en matèria d’habitatge per a evitar els lloguers abusius i la consegüent expulsió de veïns dels seus immobles per a destinar-los al turisme. Les noves mesures buscaran l’estabilització del mercat, frenant l’augment desmesurat dels preus i ampliant la durada dels contractes, i garantir unes millors condicions per a tots els implicats.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La portaveu parlamentària de la CUP, Anna Gabriel, ha respost aquest dimarts des de Tortosa la proposta del secretari general de Podem, Pablo Iglesias, per impulsar una assemblea de càrrecs electes per a una solució acordada.
"Els convidem a Catalunya, [...] que vinguin a encartellar i que vegin en què s'ha convertit encartellar, a fer actes amb nosaltres, com ens treuen la llum dels actes, com ens desallotgen els Mossos quan intentem que la Guàrdia Civil no requisi material pel referèndum; que vinguin el dia 1-O a les escoles, que protegeixin els col·legis electorals, que defensin les urnes", ha arengat la diputada dels cupaires.
Ara bé, la portaveu dels anticapitalistes també ha advertit Iglesias: "No ens poden demanar que anem a no sé on a renunciar a l'1-O".
Gabriel els ha convidat concretament a les Terres de l'Ebre i ha aprofitat per interpel·lar l'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, pel monument franquista a l'Ebre: "Seria un detall que mentre votem 'sí' a la independència poguéssim votar sense l'amenaça franquista permanent al nostre riu".
Els cupaires han respost amb una contraproposta a la mesa de diàleg que la formació morada va posar sobre la taula aquest dilluns.
"Que vinguin tots els càrrecs electes que vulguin de ciutats i pobles de l'estat, que vinguin a encartellar i que vegin en què s'ha convertit encartellar en aquest país", ha afegit la diputada dels anticapitalistes.
"Que vinguin a fer actes amb nosaltres, com ens treuen la llum dels actes, com ens desallotgen els Mossos quan intentem que la Guàrdia Civil no requisi material pel referèndum", ha afegit respecte a l'actuació de la policia catalana a Terrassa davant de la seu d'Unipost per deixar pas a la comitiva judicial.
"Que vinguin el dia 1-O a les escoles, que protegeixin els col·legis electorals, que es defensi el dret a votar, les urnes; benvinguts tots els càrrecs electes d'arreu del món que vulguin venir per posar-se al costat de la gent humil i senzilla", ha afegit Gabriel.
Ara bé, la cap de files dels cupaires al Parlament també ha advertit a Iglesias que no acceptaran cap proposta que suposi fer un pas enrere a l'1-O.
"No ens poden demanar que anem a no sé on a renunciar a l'1-O", ha avisat Gabriel en una crida a la "solidaritat" .
De fet, els ha convidat també a trepitjar les Terres de l'Ebre per "veure com no se'n pot treure ni una gota d'aigua ni un pam de terra més".
"Que vinguin a l'Ebre i veuran un monument franquista de vergonya", ha afegit just abans d'interpel·lar directament l'alcalde de Tortosa, Ferran Bel.
Li ha fet una crida –"seria un detall", ha dit irònica- per què l'1-O es votés "sense l'amenaça franquista permanent" .
"Si hi ha d'haver un monument és per les brigades internacionalistes i les dones rapades, aquesta és la solidaritat que esperem", ha etzibat Gabriel a la formació morada en un acte amb unes 300 persones.
"Rentar-se la boca amb sabó"
També ha intervingut Eduardo Cáliz, membre del secretariat nacional de la CUP, que ha apel·lat als seus orígens andalusos per llençar un advertiment a Miquel Iceta, Pedro Sánchez i Mariano Rajoy.
"Us hauríeu de rentar la boca amb sabó per contraposar andalusos al dret d'autodeterminació, això no va d'enfrontar pobles sinó de democràcia", ha advertit el dirigent cupaire.
I en la mateixa línia, i just en plena polèmica pel cartell d'Arran Lleida, Anna Gabriel ha aprofitat per criticar Cs, PSC i el PPC, especialment al món local.
"Que no confonguin" votar 'no' a la independència amb "no votar" als col·legis l'1-O, els ha demanat.
La CUP ha organitzat aquest dimarts al vespre un acte a Tortosa, i entremig dels parlaments, simpatitzant de la formació han dipositat dins d'una urna de cartró simbòlica cartells temàtics sobre educació, refugiats o feminisme, amb la paraula 'sí'.

Response: A la proposta de Podem de trobar una solució negociada al conflicte independentista, la CUP els ha convidat a Catalunya per a comprovar de primera mà la repressió que viuen els defensors de la democràcia. També ha puntualitzat que el referèndum no té marxa enrere, alhora que ha instat l’alcalde de Tortosa a retirar el vergonyós monument franquista de la ciutat.