Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El president Carles Puigdemont ha assegurat aquest dimecres que la retirada de l'ordre europea de detenció del Tribunal Suprem és "un fracàs".
"A l'Estat espanyol li ha entrat la por de fer el ridícul, de perdre", ha indicat Puigdemont en una roda de premsa conjunta amb els consellers destituïts Toni Comín, Clara Ponsatí, Meritxell Serret i Lluís Puig.
El president ha dit que la petició d'una ordre de detenció europea ha estat "un nyap" i una "irresponsabilitat" per part de l'Estat espanyol, que ha avisat que no pot "tolerar l'escrutini internacional".
Segons Puigdemont, la decisió de l'Estat espanyol de retirar l'euro-ordre demostra que viatjar a Brussel·les va ser "l'estratègia adequada".
El president i els consellers destituïts han dit que "per ara" seguiran a Bèlgica, i que calen "garanties" del respecte de l'Estat als resultats del 21-D.
Puigdemont ha criticat que el vicepresident Oriol Junqueras, el conseller Joaquim Forn i Jordi Sànchez i Jordi Cuixart són en "presó preventiva" per uns crims pels quals l'Estat, a Europa, "no és capaç" d'aguantar un procés judicial.
Puigdemont ha assegurat que si l'Estat no s'ha "atrevit" a esperar a la sentència de la justícia belga sobre l'extradició és perquè "sap que l'acusació de rebel·lió i sedició no és presentable ni acceptable" en les "bones pràctiques europees".
"Quan les lleis les fan ells, i quan la justícia l'administren ells, són molt valents, s'atreveixen amb tot i tothom", ha dit Puigdemont, puntualitzant, però, que "no amb tothom" perquè hi ha gent "d'extrema dreta" que amb "sentència ferma" es lliuren de la presó.
"Quan no poden controlar la cena, ni tenen jutges amics ni fiscals que afinen, i tenen mig món mirant-los, ja no són tan valents i saben que poden fer el ridícul", ha destacat Puigdemont.
Tornar a Catalunya?
"Tenim la intenció i les ganes de tornar", ha dit Puigdemont, que tot i això ha admès que "una altra cosa és que això pugui ser possible".
El president ha remarcant la "contradicció" que el mateix suposat delicte li permeti estar lliure a Europa però mantingui tancats Junqueras, Forn, Sànchez i Cuixart.
El president ha dit que els membres del govern destituït que surtin escollit diputats volen prendre "possessió de l'acta que legítimament" hauran "guanyat a les urnes".
"Què dirà, l'Estat, que no tenim dret a prendre acta de l'escó que els ciutadans ens han donat?", ha preguntat Puigdemont, que ha assegurat que no pot ser que el mateix que el porti a guanyar les eleccions el pugui conduir, després, a la presó.
Puigdemont ha dit, fins i tot, si l'Estat es pot "permetre" que ell surti "emmanillat" del Parlament després de ser investit com a president.
El president ha demanat "garanties" a l'Estat que "el mandat del poble" del 21-D "serà respectat".
"Si les eleccions, si els ciutadans, a través del vot, diuen que volen el mateix govern que va ser aturat amb el cop del 155, es respectarà o no?
Cal conèixer la resposta abans de decidir retornar", ha dit Puigdemont.
El president, destituït pel 155, ha dit que està "preparat" per tots els escenaris, al ser preguntat sobre si estaria disposat a quedar-se a Bèlgica tota la vida.
Per la seva banda, els consellers Comín, Puig, Ponsatí i Serret han volgut agrair la feina de l'equip d'advocats i del sistema judicial belga i han recordat que no tenen por "de la justícia ni la democràcia".
"Potser l'Estat espanyol sí que té por de la justícia i la democràcia", ha dit Serret.
Per Ponsatí, el cas judicial contra ells ha estat un "abús" per part del govern espanyol de l'ordre europea de detenció.
"El jutge ha preferit fer el ridícul i trencar el principi de mútua confiança i cooperació judicial entre estats abans d'evidenciar la seva derrota", ha dit Comín.
El conseller Puig, per la seva banda, ha destacat la manifestació de dijous a Brussel·les, que ha dit que es convertirà en "la capital del color groc".

Response: El Tribunal Suprem ha ordenat la retirada de l'ordre europea de detenció contra Puigdemont. El President ha qualificat aquesta mesura de fracàs de l'Estat espanyol i opina que aquesta euroordre va ser una irresponsabilitat. També confirma que haver acudit a Brussel·les, després de la resolució del TS, ha estat l'opció encertada.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Uns 40 interns del CIE de la Zona Franca han protagonitzat aquest dimarts al vespre un intent de fuga frustrat del centre a través de la cuina, segons han confirmat a l'ACN fonts de la policia espanyola.
Els fets han succeït cap a les 20.30 hores quan després de sopar un grup d'interns –la majoria d'origen algerià- s'han dirigit del menjador cap a la porta de la cuina i han intentat esbotzar-la amb l'ajuda d'objectes contundents.
La ràpida intervenció dels antiavalots de la policia –presents com a reforç al Centre d'Internament d'Estrangers- ha sufocat el motí.
Segons les mateixes fonts policials, no s'han produït enfrontaments directes ni els antiavalots han hagut d'utilitzar el seu material ja que els interns han desistit.
La protesta, però, s'ha traslladat al pati del CIE de la Zona Franca, on s'hi han sumat més persones.
Uns 70 interns s'hi han amotinat durant prop de dues hores.
Els immigrants han col·locat taules i cadires que han utilitzat com a barricada i s'han negat a complir els avisos policials i entrar a les seves habitacions.
Segons fonts de la policia espanyola, han trencat una gran porta de vidre i fusta i han agafat trossos dels materials i les xarneres per ser utilitzats com a armes.
S'ha viscut algun moment de tensió entre policies, antidisturbis i interns.
El director del CIE ha negociat amb els amotinats i, segons fonts policials, poc després de les 23.30 hores els interns han donat per finalitzada la protesta i, després de ser escorcollats, han pujat a les seves habitacions.
Altres fonts parlen que només una part dels immigrants ha desistit i que prop d'una quarantena encara es mantenen al pati del CIE de la Zona Franca i demanen la seva immediata posada en llibertat.
Aquest intent de fuga i motí al CIE de la Zona Franca se suma a la vaga de fam que un grup de 70 interns va protagonitzar el passat diumenge 23 d'octubre.
Trenquen part de la reixa d'entrada al centre en una protesta de dues hores
Pocs minuts després de la mitjanit tres furgonetes antiavalots de la policia espanyola i un altre vehicle han abandonat el centre.
Cap a dos quarts d'1, una trentena de persones s'han concentrat davant el CIE per protestar contra aquests centres.
De seguida alguns d'ells s'han posat a picar amb les mans, pedres o cassoles elements metàl·lics, com les senyals de trànsit, per fer més sorollosa la protesta i intentar traslladar, des de l'exterior, el seu suport als interns.
També s'han llançat alguns petards cap a l'interior del centre.
La protesta no ha cessat i un vehicle dels Mossos d'Esquadra s'ha presentat al centre per controlar l situació.
Després, una desena de persones s'han apropat fins a la reixa de l'entrada i l'han començat a picar amb força i a intentar arrancar-la.
Una part de la reixa ha quedat penjant.
La tensió en augment ha obligat una desena d'antiavalots de la policia espanyola a situar-se a l'entrada, just darrere la reixa, fins que el grup que picava a la porta ha reculat.
Després ha arribat una furgoneta de l'ARRO dels Mossos d'Esquadra que ha custodiat l'entrada.
Tanquem els CIEs no es refia de la versió oficial i negocia accedir al centre, però se'ls nega l'entrada
Dos membres de la Plataforma Tanquem els CIEs han intentat negociar amb la policia espanyola i els Mossos d'Esquadra entrar per comprovar l'estat dels interns i que no hi havia hagut cap càrrega a canvi de retirar la protesta.
També han demanat parlar amb el director del CIE.
"Sembla que la cassolada ha contagiat els interns, que han agafat força per continuar la protesta.
Com que aquesta situació s'allarga i no volem problemes, hem proposat a la gent que està fora amb nosaltres aquesta idea", ha assenyalat Xavier Cambra, de la plataforma.
Tot i l'intent de negociació, la policia els ha negat l'entrada i reunir-se amb el director.
Victoria, també de Tanquem els CIEs, ha explicat que no es refien de la "versió oficial" de la policia espanyola, segons la qual el motí s'ha acabat.
"Sabem que n'hi ha uns quants que resisteixen a la biblioteca", ha afirmat Cambra, que ha estat identificat juntament amb Victoria.
La policia espanyola ha assegurat que tots els interns ja estan a les seves habitacions i que no s'havia produït cap càrrega.
Davant la negativa, la protesta s'ha allargat fins prop de les 3 de la matinada, quan les persones concentrades han marxat.
Aquest dimecres, la plataforma Tanquem els CIEs intentarà entrar al centre durant l'horari de visita per tenir informació de primera mà de què ha passat aquesta nit.

Response: Fonts policials han confirmat que uns 40 interns del CIE de la Zona Franca han protagonitzat un amotinament i intent de fuga a través de la cuina. Tanmateix, la ràpida intervenció dels antiavalots de la policia ha aconseguit aturar el motí i la fuga. Per la seva banda, la plataforma Tanquem els CIEs no se'n refia de la versió oficial.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
L'independentisme sempre ha maldat per eixamplar la base de suports al projecte de l'estat propi, un objectiu verbalitzat quan s'aspirava a superar l'estat autonòmic en 18 mesos i un horitzó perseguit també ara que el procés es troba en stand-by.
Ser més i més convençuts, han defensat mecànicament els dirigents quan se'ls reclamava un horitzó de progrés per a les aspiracions sobiranistes.
Totes les expressions independentistes anhelen el mateix, per bé que els partits hi vulguin arribar per camins diferents, divergències que ja no són cosmètiques sinó ben palpables.
Carles Puigdemont i Oriol Junqueras han orientat des de la distància els espais polítics que capitanegen i n'han marcat les directrius com han cregut més convenient, ordres que no sempre han convergit, tot i que uns i altres comparteixen el Govern.
Les estratègies d'ERC i Junts per Catalunya (JxCat) estan avui condicionades per la consecució de cites electorals.
I és davant del repte dels comicis espanyols, municipals i europeus que s'ha plasmat de forma més evident la distància tàctica de les sigles independentistes.
Coneguda l'absència d'un full de ruta concret, cadascú ha aplicat el seu guió mentre de la convivència se n'ha fet rutina, a l'espera que l'examen de les urnes ratifiqui que la idea pròpia és l'encertada.
Per bé que el fons compartit és sumar més suports a l'independentisme, la pugna que es lliura avui és per liderar el vot independentista, perquè la República apareix borrosa i llunyana, per molt que la sentència del judici al Tribunal Suprem s'endevini -o es desitgi- com un moment de catarsi col·lectiva.
Coneguda l'absència d'un full de ruta concret, cadascú ha aplicat el seu guió mentre de la convivència se n'ha fet rutina, a l'espera que l'examen de les urnes ratifiqui que la idea pròpia és l'encertada
Guiat des de Waterloo, l'espai neoconvergent ha confeccionat unes llistes per a les eleccions espanyoles amb perfils fidels a Puigdemont i l'eliminació de les veus amb més trajectòria al Congrés, precisament les més pactistes.
La tria de noms -des de Laura Borràs fins a Míriam Nogueras, passant per Jaume Alonso-Cuevillas- aclareixen les intencions de l'expresident per als primers comicis del cicle que es tancarà al maig.
Puigdemont, que s'assegura el control de totes les decisions que es prendran a Madrid després de mitigar la discrepància al PDECat, també és un missatge de fons: JxCat aspira a blindar el vot independentista desconnectat d'Espanya i exigent amb el desplegament del mandat de l'1 d'octubre.
Amb l'ajuda de presos i exiliats, es tracta de passar el rasclet entre els qui veuen tebior en els plantejaments post tardor del 2017.
Ningú aclareix, però, com es faria efectiu un nou pols a l'Estat ni quines conseqüències tindria.
L'estratègia d'ERC és una altra.
També prova de treure suc electoral a la figura dels presos -Junqueras encapçalarà la llista de les espanyoles i les europees-, però ha optat per donar forma a la tesi d'eixamplar la base social de l'independentisme.
Amb quina fórmula?
La incorporació de dirigents fins ara inclosos en opcions polítiques frontereres.
En el passat van ser els socialistes disgustats amb la submissió del PSC al PSOE i avui són comuns rebotats del projecte d'Ada Colau, a qui alguns consideren fitxatges de pes i d'altres adjectiven com a simples trànsfugues.
Joan Josep Nuet i Elisenda Alamany són l'aposta dels republicans per consolidar-se com a força capdavantera de la nova fase del procés.
No queda clar, però, si darrere dels fitxatges unipersonals de Nuet i Alamany hi ha un electorat convençut de fer el trànsit a l'independentisme o, per contra, ERC només aconseguirà cartells electorals més cridaners.
L'escrutini certificarà el rendiment de les operacions.
Segurament el més constructiu seria que el Govern transmetés que lidera en lloc de convertir-se en plataforma d'estratègies electorals
Costa d'endevinar, però, un salt endavant immediat de l'independentisme tant per la via de la mobilització dels convençuts com per la de la incorporació de veus que abans eren adversàries.
Potser el més productiu implica paciència, temps i valentia per saber recalcular.
Segurament el més constructiu seria que el Govern transmetés que lidera en lloc de convertir-se en plataforma d'estratègies electorals.

Response: Un dels objectius de qualsevol líder independentista ha estat sempre buscar més suports i que aquests siguin sòlids i segurs. Tot i que no hi ha encara un full de ruta específic, cada partit ha intentar aplicar les mesures que els han semblat més adients a la espera que se celebrin unes eleccions.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Les festes de la Mercè continuaran marcades per la pandèmia.
Els aforaments limitats i la reserva prèvia regiran en les cinc-centes activitats d’una edició que, això sí, recupera part del programa de cultura popular en un espai al Passeig de Gràcia.
Igualment, la Mercè tornarà a ser descentralitzada, i s’incorporen com a escenaris el Parc del Turó de la Peira (Nou Barris) i el camp de futbol de la Vall d’Hebron.
La pregonera de les festes serà l’activista i veïna del Carmel Custodia Moreno Rivero, que ja ha avisat que no és amant dels protocols.
L’Havana serà ciutat convidada, però amb una presència discreta d’artistes per la situació sanitària.
La Mercè tindrà lloc els dies 23, 24, 25 i 26 de setembre i commemorarà el cent-cinquantè aniversari de la primera Festa Major organitzada per l’Ajuntament de Barcelona.
Tot i les limitacions encara presents per la pandèmia, enguany es recupera en part la programació de cultura popular amb una jornada (divendres 24) de cercaviles i correfocs que no es van poder fer l’any passat.
Serà en un espai perimetrat al Passeig de Gràcia.
La mostra es dividirà en tres franges horàries.
Les activitats del matí seran d’accés lliure, amb control d’aforament, i per a les de la tarda caldrà reserva prèvia.
La festa manté les característiques de l’any passat: activitats més repartides per tota la ciutat, control d’aforaments i reserva prèvia de localitat en –gairebé- totes les activitats.
Els espais amb més aforament de les festes seran l’Estadi Olímpic i la plataforma del zoo marí al Fòrum, amb tres mil localitats.
Sobre això, el tinent de batllia de Cultura, Jordi Martí, ha demanat responsabilitat als ciutadans a l’hora de fer les reserves, i ha recordat que es poden cancel·lar, per evitar el que va succeir l’any passat amb alguns escenaris amb localitats buides que havien estat prèviament reservades.
Més de cent companyies participaran al festival d’arts de carrer, amb diverses seus, i la programació musical suma enguany més de cent concerts entre el BAM (que estrena direcció de la cooperativa L’Afluent) i el Mercè Música.
Un centenar dels artistes i músics participants seran de L’Havana, residents a Europa o que viatjaran des de Cuba per l’ocasió.
Amb tot, Martí ha reconegut que no serà una presència com la de les predecessores, sinó bastant més discreta, per la situació encara de pandèmia.
També per segon any el Piromusical serà descentralitzat, amb quatre punts distribuïts per la ciutat .
Com a novetat, es recupera el toc d’inici tradicional posterior al pregó de la Mercè, a la plaça de Sant Jaume, tot i que en una versió “petita” i sense multituds a la plaça.
L’oficiaran Els Ministrils, el conjunt que dirigia el desaparegut Jordi Fàbregas, a manera d’homenatge al músic i activista cultural.
Custodia Moreno Rivero (Granada, 1943) serà la pregonera de les festes de la Mercè 2021.
Moreno Rivero és una activista feminista i líder veïnal molt recordada pel seu paper en la desaparició dels nuclis de barraques del Carmel i Can Baró.
La batllessa de Barcelona, Ada Colau, ha explicat que l’han triat no només per seguir “corregint el biaix de gènere” històric en l’elecció dels pregoners sinó també pel seu activisme i per com connecta amb “l’ànima de la ciutat, la gent dels barris, i la Barcelona real, que batega cada dia”.
Al seu torn, Moreno s’ha declarat il·lusionada i impressionada per l’encàrrec, i ha avançat que les seves paraules “agradaran més o menys” però estaran “plenes de sinceritat, d’estima i agraïment a aquesta Barcelona i aquest país-Catalunya” que, ha dit, li va robar el cor quan va arribar-hi l’any 1947.
A més, aquesta infermera jubilada d’Horta-Guinardó, ha avisat als que han cercat “una cosa una mica diferent pel pregó”.
“A mi això del protocol i el políticament correcte, a vegades em rellisca una mica”.

Response: La Mercè comença l'edició en què commemora els seus 150 anys amb actes amb aforaments limitats i amb reserva prèvia. Tot i les limitacions per la pandèmia de la covid, s'espera una programació cultural que recuperarà les cercaviles i els correfocs. La pregonera de les festes serà l’activista del Carmel, Custodia Moreno.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El ple de l'Ajuntament de Girona ha aprovat per unanimitat la ratificació del decret de l'Alcaldia de data 10 d'octubre de 2017 relatiu a l’acceptació de l'assumpció de l'administració de la societat d'economia mixta Agissa d'acord amb la interlocutòria judicial emesa el passat 25 de setembre de 2017.
Però el ple ha anat més enllà d'aquesta obligada assumpció judicial –que afecta els ajuntaments de Salt, Sarrià de Ter i Girona– i, primer per part de la batllessa, Marta Madrenas, i, després, per part dels regidors de la CUP-Crida per Girona, Lluc Salellas, i Martí Terés, per part d'ERC-MES, s'ha obert al fet que la gestió de l'aigua passi a ser, al final d'aquest procés, púbica i, doncs, municipalitzada.
De primer, la batllessa ha fet un resum històric de la qüestió. que es va iniciar amb un seguit d'auditories encarregades, de 2013 a 2015, encarregades per Carles Puigdemont, actualment president de la Generalitat, però llavors batlle de Girona. en aquestes auditories es va posar de manifest que hi podia haver certes irregularitats.
"Es van encarregar diversos estudis, més auditories i més control a la pròpia empresa i es va crear una taula en què hi havia els diferents grups municipals que van fer seguiment d’aquestes irregularitats.Mentre se seguia aquesta línia de recerca, per altra banda la CUP-Crida per Girona va denunciar a la fiscalia aquestes irregularitats, que inicià un procediment penal per irregularitats en algunes factures".
L’estiu de 2016 es va aprovar una intervenció tècnica de l’empresa i un estudi complex en què la part privada de l’empresa mixta (80%) no va col·laborar gaire.
Es va decidir, llavors, acudir en el procediment instat per la pròpia CUP i comparèixer l’Ajuntament com a acusació particular, "Els informes de març i d’abril per part d’Intervenció ja semblava que ses podien establir altres irregularitats; es va fer un informes sobre aquestes incidències i a mitjan juliol es va realitzar l’infome definitiu de Secretaria".
En aquesta situació, el jutjat arribà a la conclusió que volia apartar de l’administració la part privada de l'empresa, ja que creu que pot tenir responsabilitats en la gestió.
No es canvia la titularitat, sinó que s’ordena una administració judicial, i va decidir comptar amb l’ajuda dels tres ajuntaments (Salt, Sarrià de Ter i Girona).
"Després de parlar-ho molt, vista la complicació que comporta, vam demanar que si decidíem assumir-ho que no fos per un període breu de temps.
Sembla que possiblement s’acordarà que en tinguem l’administració fins a sentència i en aquest sentit s’ha decidit d’acceptar l’administració del servei d’Agissa, del servei d’aigües de Girona, per això designem el vicealcalde senyor Berloso, per part de l’Ajuntament de Girona".
"Amb aquesta intervenció –ha finalitzat Madreas– més directa de l’empresa finalment podrem tenir tota la documentació i les dades necessàries per poder explorar que la gestió de l’aigua pugui ser duta a terme per una empresa pública.
Ara sí que creiem que podrem fer una feina acurada per a dirigir-nos cap a aquest objectiu, la gestió pública de l’aigua, tal com vol la majoria de regidors i regidores."
Per la seva banda, el regidor de la CUP-Crida per Girona, Lluc Salellas, ha manifestat que votarien a favor de la ratificació ja "que és un primer pas cap a la gestió directa de l’aigua… En tot cas és un tema central de fa anys gràcies a la tenacitat de grups com Aigua és Vida".
Per a Salellas, aquest procés és una oportunitat perquè d’aquí tres anys "l’aigua deixi de ser un bé mercantilitzat i esdevingui un bé d’interès públic per a tots els gironins i gironines.
Si avui som aquí és gràcies no solament a unes auditories operatives encarregades pel senyor Puigdemont", sinó també, ha afegit, "perquè la CUP ho va dur a la fiscalia".
El regidor cupaire ha demanat que la taula es convoqui i s'obri als moviments soials i que s’expliqui a la ciutadania el canvi de model de gestió de l’aigua.
Per a Martí Terés, potser caldria estudiar de cares endavant que aquesta gestió es pogués fer a través d’una cooperativa, com està estudiant Sarrià de Ter.
"S’ha de fer de la forma més transparent possible per obrir el debat ciutadà."

Response: El ple de l'Ajuntament de Girona ha aprovat per unanimitat la ratificació del decret de l'Alcaldia pel qual es municipalitza el servei de l'aigua que actualment gestiona la societat d'economia mixta Agissa. Els regidors i l'alcaldessa celebren que l'aigua deixi de ser un bé de mercat i esdevingui un bé d'interès públic.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Pablo Casado ha pres la paraula aquest dissabte per primera vegada com a president del PP per prometre que amb ell arriba un PP "fort" que integrarà totes les branques del partit i que combatrà activament "l'agenda de ruptura" de Pedro Sánchez per "tornar a connectar" amb la societat de cara ja a les pròximes eleccions .
"Hem tornat", ha dit abans de desgranar ja algunes de les propostes que vol impulsar.
Entre aquestes, un enfortiment institucional de l'Estat que passa, segons Casado, per "reforçar la Constitució i el Codi Penal davant qualsevol desafiament secessionista" (una proposta molt aplaudida per l'auditori) i "connectar amb l'Espanya de les banderes i els balcons" i imposar també modificacions electorals per donar una prima al partit guanyador de les generals al Congrés aprofitant els 50 escons de marge que dona la Constitució, "de manera que no depenguem ni de frontisses nacionalistes ni de qualsevol altre partit que després soscavi els nostres interessos electorals".
Un discurs que ha anat precedit per crits de 'visca Espanya" i "visca el rei", i que Casado ha acompanyat d'una oferta d'integració a Soraya Sáenz de Santamaría.
El nou president del PP ha agraït en primer terme la tasca del seu predecessor, Mariano Rajoy, a qui ha recordat –no obstant- la seva estança a Santa Pola, on Rajoy ha recuperat la seva plaça de procurador de la propietat.
"Et seguim necessitant molt a prop", ha dit en el capítol d'agraïments, on també ha agraït a Sáenz de Santamaría la "campanya neta" de la que –ha dit- el PP surt "més fort i més unit".
Casado ha afirmat que el primet que ha fet com a president del PP ha estat comunicar-ho al rei, en un anunci que ha generat aplaudiments entre l'auditori.
"No us defraudaré"
Casado ha promès que "no defraudarà" al partit, a qui ha demanat que ara "no es pregunti a ningú a qui ha votat", i ha assegurat que treballarà per "reconquerir el cor de la societat espanyola" i "recuperar la nostra base electoral".
"Vull que torneu als vostres municipis a tornar a connectar amb la societat", ha dit, abans d'assegurar que els populars són fills de l'esperit d'Adolfo Suárez i d'aquella "concòrdia política", així com "de la refundació que va liderar José María Aznar" i del mandat de Mariano Rajoy.
"Hem tornat"
Ha assegurat que el PP està "llest per tornar a les institucions" a les pròximes eleccions municipals autonòmiques, territorials i europees, i després a les generals, i ha apel·lat a tots els membres del partit perquè segueixin remant "en la mateixa direcció".
"Hem tornat, ja no estem en funcions, i tenim un govern que ens recorda que hem d'estar més forts que mai perquè no podem tolerar que s'estigui fent una agenda de ruptura fins i tot amb la divisió del conflicte independentista", ha dit.
Enfortiment contra els nacionalismes
En aquest punt, ha rescatat un decàleg de propostes del PP que passen, en primer terme per "reforçar la nostra Constitució en comptes d'intentar obrir-la en canal", i "reforçar el Codi Penal per evitar qualsevol desafiament secessionista".
Cal, ha dit, "connectar amb l'Espanya de les banderes als balcons que ens reclama seguir liderant la defensa de la unitat nacional".
En aquest sentit ha insistit en la proposta per modificar la llei electoral per donar escons extra al partit que guanyi les eleccions generals i evitar, d'aquesta manera, que els partits independentistes puguin decidir majories a l'Estat.
I ha proposat, també, un sistema de doble volta a les eleccions municipals perquè governin als ajuntaments "qui decideixin els espanyols".
També ha defensat "suprimir els impostos que no són justos" com els de Patrimoni, Successions i Donacions, rebaixar l'Impost de Societats i l'IRPF i una actualització de l'administració per fer-la "moderna" respecte a la tasca laboral dels funcionaris, que en tot cas, ha remarcat, conservarien els seus privilegi adquirits.
A més ha insistit que vetllarà "perquè no es desfaci" la LOMCE, que ha definit com "una bona llei", i treballarà per "evitar" que el nou govern de Pedro Sánchez "vagi contra la llibertat d'elecció i intenti tornar a abraçar l'adoctrinament o intenti dividir els nostres fills per la llengua que utilitzen a l'escola".
A més, ha insistit que cal fer un "Pacte Nacional per a l'aigua" i ha insistit en el "vincle Atlàntic" que va prioritzar José María Aznar.
"Espanya ha tornat i ara se la respecte, i hem d'intentar ser allà on altres països es retiren, perquè Espanya ha de tornar a ser el centre d'actuació de la UE però també de l'eix atlàntic", ha afirmat.

Response: Durant el primer discurs com a nou president del PP, Pablo Casado ha promès que sota el seu mandat integrarà totes les branques del partit i que combatrà el Govern de ruptura de Pedro Sánchez. Casado pretén connectar amb la societat i ha fet una menció especial al seu predecessor, Mariano Rajoy.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El primer ministre David Cameron durant la seva compareixença davant del 10 de Downing Street Foto: ACN
Missatge contundent del primer ministre britànic David Cameron als responsables dels disturbis que han afectat des d'aquest cap de setmana Londres i altres ciutats angleses.
"El contraatac està en marxa", ha alertat Cameron en una roda de premsa posterior a la seva reunió amb el comitè d'emergència 'Cobra'.
Cameron ha indicat que la policia "tindrà tots els recursos que necessiti".
El primer ministre ha explicat que els agents antidisturbis rebran "cobertura legal" per utilitzar qualsevol tècnica que "creguin necessària".
De moment, ja es permet l'ús de pistoles amb boles de goma i hi ha un "dispositiu" preparat per disposar de canons d'aigua "en 24 hores".
"La prioritat és clara, i prendrem qualsevol acció necessària per recuperar l'ordre als nostres carrers", ha alertat Cameron.
"Aquesta violència continuada é simplement inacceptable i s'ha d'aturar.
No permetrem que existeixi una cultura de la por en els nostres carrers", ha afegit.
El primer ministre ha indicat que la policia ha hagut de fer front a una "situació nova", pel gran nombre de disturbis "a diferents llocs i al mateix temps" que hi ha hagut.
Però s'ha mostrat confiat que Londres "tornarà a la normalitat" perquè "el desplegament policial continuarà".
Retallades a Interior
Cameron ha rebutjat que calgui aturar les retallades de pressupost a la policia que té en marxa el seu govern, tal i com havia suggerit aquest matí l'alcalde de Londres, Boris Johnson.
El primer ministre ha assegurat que no es farà res "per posar en risc els ciutadans" i ha garantit que "la visibilitat" de la policia als carrers no es reduirà quan comencin a aplicar-se les retallades a Interior, àmpliament qüestionades dins del cos policial.
"Els alcaldes sempre volen més diners" ha assegurat Cameron, en una qüestió que ben probablement serà debatuda aquest dijous al parlament.
L'oposició, i ara ja també el propi alcalde de Londres, han qüestionat que el departament d'Interior hagi d'impulsar grans retallades en un moment de crisi en que podrien augmentar els disturbis, els conflictes socials i les manifestacions.
En un comunicat, el departament d'Interior ha assegurat que les retallades "són manejables" i que s'han d'aplicar per la situació econòmica "arreu del món".
"Al final del procés de revisió pressupostària, la policia tindrà prou agents per desplegar-se en el tipus de nombres que hem vist en els darrers dos dies", ha assegurat el ministeri.
Societat "malaltissa"
"Està clar que hi ha coses que van molt malament a la nostra societat"; ha assegurat Cameron, que ha criticat que joves "de 12 i 13 anys" es passegin pels carrers de les ciutats "rient" mentre saquegen botigues.
El primer ministre ha defensat que hi ha "parts malaltisses" dins de la societat britànica, i ha criticat el que ell considera una "manca de sentit de la responsabilitat" en alguns sectors de la població.
"Hi ha una completa manca de responsabilitat en parts de la nostra societat, gent que creu que el món els deu alguna cosa i que els seus drets superen les seves responsabilitats i que el que fan no té conseqüències.
Doncs sí que en té", ha alertat Cameron.
"Tenim un gran problema en aquest país amb les bandes juvenils", ha dit Cameron.
El primer ministre ha culpat els pares dels joves responsables dels disturbis "per no criar-los com cal" i ha indicat que hi ha una "manca de moral i ètica" i falta "disciplina a les escoles".
Cameron també ha criticat que el sistema de benestar social "recompensi" els que, segons ell, no contribueixen, i ha afegit que els problemes "morals i polítics" relacionats amb tot el caos dels darrers dies "s'hauran de tractar".
A nivell polític ha indicat que hi ha hagut una "completa manca d'atenció" en la "falta de respecte" d'alguns joves.
Cameron ha assenyalat que cal un "codi de valors" per la ciutadania i "penes més dures" per la gent "que creua la línia".
"Estic determinat a restaurar un sentit de la responsabilitat en la nostra societat, a cada ciutat, a cada carrer", ha afegit.
Cameron ha apuntat que en el seu discurs al parlament, demà dijous, explicarà les mesures que prendrà el govern per "ajudar els negocis afectats" i "restaurar les comunitats".
Alguns sectors de la societat, especialment dins de les zones més afectades i en els àmbits socials que treballen amb jovent, han indicat que bona part dels disturbis que Londres ha patit en els darrers dies són conseqüència de la manca de perspectives socials dels joves dels barris més humils de la ciutat.
Segons aquest punt de vista, les retallades socials que s'estan impulsant per reduir el dèficit estan agreujant les diferències i els problemes en aquestes zones, que defineixen com un "polvorí".

Response: Després d'una reunió amb el comitè d'emergència Cobra, el primer ministre britànic, David Cameron, ha anunciat que perseguirà i portarà davant la justícia els responsables dels disturbis de Londres i altres ciutats angleses d'aquest cap de setmana. També ha anunciat que la policia disposarà de tots els recursos necessaris per a fer cessar la violència i retornar la normalitat als carrers.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El delegat del govern espanyol, Enric Millo, ha obert la porta aquest divendres a aplicar l'article 155 de la Constitució en cas que el Govern sobrepassi les seves competències.
"Si una part de l'Estat decideix actuar contra l'Estat, evidentment hi ha maneres de defensar-se", ha afirmat.
Ara bé, Millo ha deixat clar que "ningú" desitja aquesta situació, "i molt menys el govern espanyol".
"La millor manera de no arribar mai a recórrer a aquest article és que tothom compleixi les obligacions", ha afegit.
Així mateix, ha promès que l'Estat actuarà amb "fermesa i proporcionalitat" davant les "il·legalitats".
Respecte a la possibilitat de precintar escoles, ha dit que, tot i que "cap membre de l'executiu ho ha apuntat públicament, podria formar part d'un paquet de mesures "que es podrien produir o no".
En la seva intervenció, Millo ha assegurat que "el pitjor de la incertesa econòmica i política de fa un any ja ha quedat enrere" gràcies a les mesures impulsades pel govern del PP i a l''era del "diàleg" encetada per l'executiu espanyol.
"Només des de la unitat podrem apuntalar l'etapa de recuperació que estem vivint", ha asseverat tot instant a agafar "velocitat de creuer" cap a la recuperació de la "confiança".
Així, el delegat del govern espanyol ha defensat que la via del diàleg reivinidicada pel govern de Mariano Rajoy "no està buida de contingut i ja ha començat a donar fruits", ha dit tot citant els casos dels acords amb les entitats financeres pel retorn de les clàusules sòl, la renovació del pacte de Toledo, els principis pactats a la Conferència de Presidents Autonòmics o la lluita contra la pobresa energètica.
"El diàleg ha vingut per quedar-se", ha insistit.
Millo ha negat que existeixi un "conflicte" entre Catalunya i Espanya o entre ciutadans catalans i de la resta de l'Estat.
Es tracta, ha puntualitzat, d'"un conflicte entre administracions" que es pot portar o bé "cap a la col·lisió presentant la ruptura com a única solució" o bé apostant per la cerca de solucions comunes.
En la seva opinió, el referèndum que proposa el Govern de la Generalitat no sols és "il·legal" sinó que "no té res d'il·lusionant" perquè només persegueix crear "blocs que aspiren a guanyar-se l'un a l'altre encara que sigui per un sol vot".
A propòsit d'això, ha clamat per evitar que a Catalunya s'instal·li la "síndrome del 50% + 1", és a dir, un país de "vencedors i vençuts" en què es "forci" els catalans a escollir una de les dues posicions "enfrontades".
"Això és de tot menys un exercici de democràcia", ha exclamat.
"No podem condemnar els catalans a un dia de la marmota perpetu.
No permetrem que ningú segresti Catalunya", ha expressat.
Així, ha garantit que el govern espanyol "no fallarà els catalans" i actuarà "amb fermesa i proporcionalitat a la il·legalitat que es vol cometre".
A més, ha deixat clar que l'Estat segueix "de prop" les amenaces del sobiranisme.
"Ningú se situarà fora de la llei i cap funcionari serà obligat a cometre accions il·legals.
El govern espanyol té eines per impedir que es vulneraran els drets dels catalans", ha promès.
Preguntat per la possibilitat de precintar col·legis, Millo ha assenyalat que "cap membre" del govern espanyol ho ha dit públicament, i ha apuntat que en tot cas aquesta seria una de les possibles mesures dins d'un "paquet que es podria aplicar o no".
També ha estat preguntat per l'eventual aplicació de l'article 155 de la Constitució espanyola, que preveu la suspensió de l'autonomia.
"És un debat que ja hem tingut altres vegades i que cal deixar en situacions que no sigui possible trobar una alternativa", ha afirmat.
Per això, ha demanat que "tothom compleixi les seves obligacions i apliqui les competències que té" en el marge que té acotat.
Ara bé, si algú pretén situar-se fora de la llei, l'Estat té "maneres de defensar-se".
D'altra banda, el delegat del govern espanyol ha assegurat que el procés independentista té conseqüències negatives en clau econòmica.
La "incertesa" que comporten els plans sobiranistes fan que l'economia no creixi tant com podria a Catalunya.
Amb tot, ha argumentat que si les inversions creixen és perquè el full de ruta no té "credibilitat".
A l'esmorzar col·loqui organitzat per Fòrum Europa-Tribuna Catalunya hi han assistit representants de les tres forces parlamentàries constitucionalistes: Carlos Carrizosa i Marina Bravo per C's; Eva Granados, David Pérez i Jaume Collboni pel PSC; i Xavier Garcia Albiol, Alejandro Fernández i Alberto Fernández pel PPC.

Response: El delegat del govern a Catalunya, Enric Millo, ha assegurat que tot i que el govern de Mariano Rajoy no desitja aplicar l'article 155 a Catalunya, davant d'accions il·legals del sobiranisme català l'executiu actuarà amb fermesa i proporcionalitat. També ha defensat la voluntat de diàleg del govern central i ha carregat contra el referèndum proposat pel govern de la Generalitat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
L’aterratge de l’explorador robòtic Perseverance, de la NASA, ahir a Mart marca la fi d’un viatge de gairebé set mesos des de la Terra i el començament de la recerca de vida anterior en aquell planeta, amb l’ajuda d’innovadors instruments tecnològics.
La missió Mars 2020 Perseverance de l’agència espacial nord-americana va superar ahir amb èxit el perillós descens al cràter Jezero, després d’un recorregut d’uns 470 milions de quilòmetres.
Va partir el juliol de l’any passat de cap Canaveral i va tocar sòl marcià ahir cap a les 21.56, hora catalana.
“És tan surrealista!”, va exclamar un dels científics del Laboratori de Propulsió de la NASA (JPL) a Califòrnia durant la transmissió en directe de la gesta, mentre tots els seus col·legues aplaudien amb goig.
“El Perseverance és viu a la superfície de Mart.”
Així ho confirmava l’Administració Nacional de l’Aeronàutica i de l’Espai nord-americana (NASA).
El robot –el cinquè de la NASA a Mart després del Sojourner, l’Spirit, l’Opportunity i el Curiosity– va començar a rodar sobre sòl marcià sense dificultats, amb la tasca de cercar-hi vida antiga, prendre mostres, estudiar la geologia i clima del planeta i preparar el camí per a un viatge tripulat.
Amb un pes dificultós, el vehicle espacial va superar un descens arriscat a tota velocitat, en el terreny més difícil triat fins ara per la NASA i amb la incertesa pel retard de més d’onze minuts de les comunicacions entre tots dos planetes.
L’arribada del Perseverance, de més grandària i pes que no pas el Curiosity, l’altre robot que encara roda per Mart, es va fer de manera automàtica, tal com va ser programada pels científics de JPL, que van haver de suportar la demora en el senyal per poder saltar d’alegria i celebrar l’aterratge, i encara amb prudència, a causa de les restriccions per la pandèmia de coronavirus.
El rover va trepitjar Mart en una àrea “perillosa”, el cràter Jezero, que sembla que havia estat el llit d’un llac i, per tant, pot ser ric en microorganismes fòssils.
“Hola, Món.
El meu primer cop d’ull a la que serà la meva llar per sempre”, va publicar el robot al compte oficial de Twitter.
Ja en sòl marcià, els desafiaments d’aquests vehicles de sis rodes i uns 3 metres de llarg, es multipliquen: ajustar-se a un terreny i a unes condicions difícils, provar els instruments i recollir mostres de roques i sediments, amb la incògnita de quan arribaran a la Terra.
La NASA dissenya ara almenys tres missions amb aquest objectiu, segons que ha dit en una conferència de premsa Bobby Braun, director del Programa de Devolució de Mostres de Mart, que va assegurar que era una tasca “ambiciosa i desafiant”.
Aquesta tasca, que rebrà l’ajuda de l’Agència Espacial Europea (ESA), recau sobre una missió futura d’un satèl·lit que orbitarà per Mart i una altra que arribarà a la superfície del planeta vermell per recollir les mostres.
El Perseverance també aplanarà el camí per a possibles missions humanes a Mart, després d’una exploració de més de mig segle des del primer sobrevol del Mariner 4.
El vehicle ha portat a Mart instruments nous i millors, com ara micròfons, que per primera vegada captaran el so del planeta i un helicòpter de quatre potes i menys de dos quilos anomenat Ingenuity, que farà en total cinc vols. És la primera vegada que es farà volar un objecte en un altre planeta, fora de la Terra.
El Perseverance porta a més un aparell que transformarà el diòxid de carboni, que compon en un 96% l’atmosfera marciana, en oxigen per a la respiració d’astronautes en futurs viatges tripulats i com a propulsor de coets per tornar a la Terra.
“Aquest viatge ens donarà la tecnologia per poder anar a Mart amb una missió tripulada”, va destacar l’astronauta Frank Rubio, de la missió Artemis, que té aquest propòsit.
Tanmateix, va reconèixer que l’arribada de l’ésser humà al planeta vermell és una “missió complicada”.
D’entrada, el Perseverance, que es va enlairar del Centre Espacial Kennedy el 30 de juliol passat, ja ha començat a treballar en sòl marcià.
Després de superar els “set minuts de terror” de la davallada a 20.000 quilòmetres per hora i amb ajuda d’una grua aèria, el vehicle ja ha enviat les primeres imatges de Mart i hi començarà la recerca de senyals de vida.

Response: Ahir va aterrar a la superfície de Mart l’explorador robòtic anomenat Perseverance després d’un viatge de gairebé set mesos. És el cinquè robot que envia la NASA al planeta vermell, i la seva missió serà buscar rastre de vida, prendre mostres, analitzar la geologia i el clima del planeta i preparar el terreny per a l’arribada d’una futura missió tripulada.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Dels "carrers seran sempre nostres" a "llibertat presos polítics".
Entre les dues consignes corejades en 20 de setembre al carrer han passat exactament 365 dies.
Un any en què la l'independentisme ha passat del punt àlgid de la mobilització a la commoció per l'existència de presos polítics i exiliats.
La tardor commemorativa de l'any més dur del procés català ha arrencat aquest dijous amb milers de persones rememorant a les portes de la conselleria d'Economia aquell punt d'inflexió en què tot es va accelerar: la repressió de l'Estat i, també, els preparatius clandestins de l'1-O.
Manifestants i les entitats convocants -ANC i Òmnium- han reclamat als dirigents independentistes "unitat" i determinació per afrontar el tràngol que suposarà el judici.
Han demanat, en definitiva, una alineació entre el carrer i les institucions per fer realitat el "no passaran" amb el qual han donat per acabat un acte que ha repassat els fets del 20-S tant a la conselleria d'Economia com el setge policial a la seu de la CUP.
Però a més de l'exercici de memòria, significatiu ha estat el crit amb el qual han rebut el president de la Generalitat, Quim Torra, en un moment en què no hi ha ni una estratègia compartida entre Junts per Catalunya i ERC ni un acord sobre com afrontar la situació dels diputats suspesos: "Ni un pas enrere".
Un any després de les primeres detencions per l'organització del referèndum i dels escorcolls, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart són a la presó per una manifestació sobre la qual la Fiscalia, l'Audiència Nacional i el Tribunal Suprem han edificat el relat sobre la rebel·lió i la sedició.
El mateix dia en què s'han fet públics missatges privats de jutges del Consell General del Poder Judicial ofensius contra l'independentisme i que Torra ha demanat la dimissió de Carlos Lesmes, els dos activistes, a presó des del 16 d'octubre de l'any passat, han insuflat oxigen a la mobilització amb una carta llegida per David Fernàndez i Ada Parellada en la qual han assegurat que "les mentides i la injustícia cauran tard o d'hora".
Sobretot perquè, han insistit, "tothom sap" que aquell dia no hi va haver violència en la protesta espontània contra la macrooperació policial de la Guàrdia Civil.
Elisenda Paluzie: "Només cal que tornem a tenir aquesta convicció, aquesta força, aquesta unió, entre Govern, entitats i Parlament"
La batalla antirepressiva uneix l'independentisme, però és en la diagnosi sobre què va passar la tardor de l'any passat i en el camí per avançar cap a l'objectiu de la República on topen els partits independentistes.
En paral·lel a la falta de rumb institucional, l'independentisme segueix empenyent des del carrer.
"Venim perquè se sàpiga que encara hi som", assegurava un ciutadà, l'Isidre, que fa un any ja va viure la manifestació a Economia.
Com també empenyen les entitats, que han alçat la veu per recordar que en el tram que va del 20-S fins al referèndum de l'1-O va ser la "unitat" la clau perquè hi haguessin urnes.
Ara, reclamen el mateix per continuar.
"Només cal que tornem a tenir aquesta convicció, aquesta força, aquesta unió, entre Govern, entitats i Parlament.
Els ho devem als presos i als exiliats.
El seu sacrifici no pot ser en va", ha demanat la presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie.
Si una de les principals diferències respecte fa un any és l'existència de presos i exiliats, l'altra és que ara és el Pedro Sánchez i no Mariano Rajoy qui està a la Moncloa.
El vicepresident d'Òmnium, Marcel Mauri, ha carregat contra el president espanyol per ser "còmplice de l'extrema dreta" mentre planteja un diàleg amb Catalunya que no es pot normalitzar mentre els que haurien de ser els seus principals interlocutors estan entre reixes.
I aquest és només el primer episodi d'unes efemèrides que aniran in crescendo a mesura que s'apropi l'octubre i, clar està, un judici que pot acabar desembocant en una nova convocatòria electoral.
La lluita fora i dins de la presó
"Visitar-la em dona molta força.
Ella és molt forta".
Qui parla en declaracions a NacióDigital és la cosina de l'exconsellera Dolors Bassa, Núria Bassa, que ha assistit a l'acte com molts dels familiars de presos i exiliats.
Des de la presó de Puig de les Basses, l'exconsellera no només batalla per la seva llibertat, sinó que entre reixes reivindica millores de les condicions de les dones empresonades.
Com ara, el fet que puguin tenir tres hores setmanals de natació com els homes presos.
Ho ha aconseguit.
L'excepcionalitat és una realitat que s'ha instal·lat en la ja habitual agitada política catalana.
El 20-S de fa un any va ser un mirall de les febleses davant l'Estat i les fortaleses al carrer.
I el 20-S d'enguany el reflex dels difícils equilibris de gestionar el dia a dia quan els tribunals tenen la batuta i la mobilització, malgrat tot, continua.

Response: Aquest dijous ha començat la tardor commemorativa del primer any després de la concentració del 20-S a la conselleria d’Economia i del referèndum de l’1-O. Milers de persones han acudit, precisament, a les portes de la seu d’Economia, per a reclamar unitat al Govern i determinació a les portes del judici del procés en què es jutjaran els presos independentistes.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
"Ara qui ha de pronunciar-se és el govern espanyol.
Són ells els qui estan cometent una il·legalitat".
En aquests termes s'expressava aquest dimecres un dirigent del grup parlamentari de Junts per Catalunya (JxCat) poc després de la reunió dels diputats amb Quim Torra i Carles Puigdemont -per videoconferència- a la cambra catalana.
La intenció del president de la Generalitat és esgotar totes les vies legals per poder nomenar el Govern que ha designat i que Mariano Rajoy no té intenció de publicar al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC).
"Ja en campanya era un dels més ferms defensors de la restitució, i ara aguantarà el pols legal", sosté un alt dirigent consultat per NacióDigital.
El primer pas és el de demanar un informe a la Comissió Jurídica Assessora (CJA) per tal de poder trobar la via efectiva per formar Govern -és a dir, si hi ha alguna manera d'esquivar el veto de l'Estat als quatre empresonats i exiliats que formen part de la llista de Torra- i per presentar mesures legals contra l'executiu espanyol.
La intenció del president és que Josep Rull, Jordi Turull, Toni Comín i Lluís Puig puguin ser nomenats de manera efectiva, malgrat que damunt seu hi pesa una suspensió per part del Tribunal Suprem que es podria fer efectiva en les properes setmanes.
"No tindria sentit posar ja ara els noms alternatius damunt la taula", recalca un alt responsable.
JxCat, en públic, sosté que "defensarà" els drets polítics dels empresonats, però no pot concretar encara el moment en el qual s'activaran les alternatives.
"Tot al seu temps", diuen en privat.
El cert és que, almenys per la banda de la candidatura de Puigdemont, aquests relleus estan virtualment adjudicats.
El nom més ben posicionat per substituir Puig a Cultura és el de Laura Borràs, un dels fitxatges destacats de JxCat per a les eleccions del 21 de desembre i exdirectora de la Institució de les Lletres Catalanes.
Damià Calvet, dirigent del PDECat i que ha anat guanyant pes en el cercle negociador del president a l'exili, parteix com a favorit per anar a Territori en el moment en què Rull no pugui exercir com a conseller.
Pel que fa a Presidència, Elsa Artadi apareix en totes les travesses per succeir Turull.
Com a consellera d'Empresa ja exercirà com a portaveu, de fet.
La Comissió Jurídica Assessora serà l'encarregada d'elaborar un informe sobre la viabilitat de publicar el nomenament dels consellers al DOGC
Si Artadi fa el salt a un altre departament, JxCat haurà de designar una altra dirigent per a Empresa.
"Ha de ser una dona i, preferiblement, del territori", recalca un alt responsable consultat.
Dins de sectors del grup parlamentari i del PDECat hi ha malestar per la tria que s'ha fet de consellers, no només per la manca de paritat -només tres dones-, sinó perquè no hi ha dirigents de Tarragona, Lleida i Girona per part seva.
En aquests dies d'impàs jurídic, això sí, totes les formacions implicades negocien com ha de quedar el sottogoverno dels departaments, que tendirà a assemblar-se al de la legislatura passada.
El decret de repartiment competencial entre conselleries sí que està publicat al DOGC -encara en mans del govern espanyol-, però el desbloqueig de la cascada de nomenaments està pendent que els consellers prenguin possessió.
El PDECat, per exemple, ja ha enviat a Palau una llista de persones que han mostrat la voluntat de ser restituïdes i, al mateix temps, una altra relació de quadres disposats a suplir aquells càrrecs que no vulguin continuar en aquesta legislatura.
El rol del PNB
Deia Torra, dimarts, en una entrevista a RAC1 que esperava que el PNB actués amb "honor".
Els nacionalistes bascos, que s'havien compromès a no negociar els pressupostos generals de l'Estat fins que s'aixequés el 155, han decidit finalment votar-los malgrat no tenir "garanties" -així ho ha admès Aitor Esteban, el seu portaveu al Congrés- de la retirada de la intervenció de l'autonomia.
"No ha estat una decisió fàcil", recalcava Esteban, que ha donat per fet que a Catalunya s'hi formarà de manera imminent un Govern sense "màcula", és a dir, sense problemes judicials.
Els plans de Torra, almenys de moment, indiquen que esgotarà les vies legals i que, com a mínim, la presa de possessió dels nous consellers s'allargarà fins la setmana vinent.
"Qui tria el Govern és el president de la Generalitat, no Mariano Rajoy", sostenia avui Eduard Pujol, portaveu parlamentari adjunt de JxCat.
De moment, però, bona part de les decisions que ha pres el sobiranisme han estat directament condicionades pels recursos, vetos i bloquejos de l'Estat.
La formació de l'executiu, per la vigència del 155 i el bloc petri que formen PP, Ciutadans i PSOE, és ja una baula més de la judicialització.

Response: El president Quim Torra ha anunciat que esgotarà totes les vies legals perquè Josep Rull, Jordi Turull, Toni Comín i Lluís Puig, que formen part de la seva llista de govern, prenguin possessió com a consellers. Malgrat això, ja sonen noms alternatius en cas que les pròximes setmanes el Tribunal Suprem faci efectiva la suspensió dels quatre empresonats i exiliats.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La CUP no és un partit convencional.
Els anticapitalistes sempre ho han assumit i n'han fet bandera, tant a nivell polític com organitzatiu.
El municipalisme ha estat, durant anys, l'àmbit natural de la CUP.
I fer el salt a la institució parlamentària va ser, el 2012, un debat que es va fer extensiu a la ciutadania.
Com es pot formar part del sistema institucional que es critica per vertical i poc representatiu?
Això significa relegar a un segon terme la defensada democràcia directa per avançar cap a la democràcia representativa?
Si el poder el té el poble i aquest és al carrer, per què jugar al joc del Parlament?
I en última instància, per què participar en unes eleccions que es consideren il·legítimes?
Preguntes que, en temps de bonança, es poden amagar en un obvi afirmatiu.
Durant aquesta última legislatura, la CUP havia arribat a aconseguir fins a 10 parlamentaris i representació amb diputats a totes les demarcacions.
El descens en aquestes últimes eleccions, però, obliga a replantejar-se moltes coses.
Els cupaires han fet gala de coherència política durant anys.
Han defensat l'essència d'un partit minoritari, que treballa diferent en tots els àmbits de la seva vida, que s'allunya de la verticalitat i que pren les decisions en assemblea.
Però, quines són les conseqüències d'aquesta institucionalitat crítica, que no deixa de ser institucionalitat?
- Ser-hi o no, la primera pregunta
Ser o no ser dins de les institucions és, per a la CUP, el primer debat intern que es torna a plantejar en tots els comicis.
El carrer és el seu hàbitat natural, o així ho defensen des de la unitat popular.
Però en aquest escenari es tornen a plantejar preguntes que desmunten determinades afirmacions de coherència, com ara si la CUP ha de ser el pal de paller de l'esquerra independentista, o bé un element més d'aquesta unitat popular.
- Eleccions il·legítimes
La CUP pot haver perdut discurs, en aquests comicis, per defensar una postura crítica, però còmplice, a l'hora de decidir anar a unes eleccions que, durant tota la campanya, han criticat per il·legítimes i imposades pel 155.
Aquesta decisió, que va tornar a tensar internament, es va prendre amb temps rècord, i es va veure des de la incoherència des d'alguns sectors.
En una entrevista a NacióDigital, de fet, l'alcaldessa de Berga, Montse Venturós, afirmava que s'haguessin pogut tenir en compte altres vies, com ara la implicació de més de 700 ajuntaments, que podrien haver apostat per la desobediència.
- No continuïtat de diputats
Que els diputats de la CUP no puguin allargar-se més d'una legislatura és un dels principals motius que més juga a la contra dels anticapitalistes en el marc electoral.
Cares visibles com David Fernández, Quim Arrufat o Anna Gabriel poden encoratjar un vot confiat, un elector que ja coneix dinàmiques i discursos, i que se sent còmode amb el que es podria anomenar la línia editorial parlamentària del partit.
El fet d'introduir noves cares i de no repetir diputats més enllà d'una legislatura complica l'escena, i el partit de l'esquerra independentista es veu obligat a defensar la seva aposta contrària als liderats i per una horitzontalitat poc mediàtica i visible.
- Organització interna
L'organització interna de la CUP és coherent en ella mateixa, però a vegades poc funcional.
Aquesta s'organitza de forma assembleària amb un Secretariat Nacional que és l'òrgan encarregat de gestionar el dia a dia de la CUP, compost per 15 militants i que es canvia cada quatre anys.
A nivell de país, ho fa en Assemblees Locals i Territorials i una Assemblea Nacional formada per tota la militància, que és qui aprova aspectes generals o línies estratègiques i tàctiques amb una periodicitat mínima anual.
L'horitzontalitat del partit obliga a treballar amb un tempo distant, que sovint no segueix la línia d'actualitat política o la de la resta de partits.
- Presa de decisions lenta
La presa de decisions lenta, pausada i pactada, moltes vegades per unanimitat o en votació entre militants, demora els discursos i posa el partit contra les cordes de l'actualitat.
- Discurs de màxims que els allunya de la majoria
La CUP no és un partit majoritari, però té la pretensió de ser un element polític influent i determinant en la presa de decisions.
Si més no, això és el que buscaven en l'anterior legislatura, amb un context parlamentari molt més favorable.
El seu discurs de radicalitat en favor d'un canvi nacional, però també social, el trencament del capitalisme i l'avançament cap a un model socialista, allunyen el partit de bona part de la societat.
Aconseguir aprofundir en el teixit social no polititzat i conforme amb el sistema econòmic i polític és, per als cupaires, un dels reptes.
Però la radicalitat en el discurs, utilitzant termes com "desobediència" o "unilateralitat", allunyen l'electorat.

Response: Després de les últimes eleccions, la CUP ha perdut representació al Parlament. Això podria ser una conseqüència de la naturalesa poc convencional del partit, que relleva els seus diputats amb cada legislatura, una pràctica que el sistema representatiu tendeix a castigar. També els ha pogut penalitzar haver participat en uns comicis que havien titllat d'il·legítims i imposats pel 155.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
‘Mentre jo sigui president de Ciutadans hi haurà democràcia en aquest partit’, exclamava Albert Rivera en la compareixença pública després de la reunió extraordinària d’ahir del consell general.
Una reunió en què Rivera va donar un cop de timó per consolidar el seu control sobre el partit en un moment de fortes crítiques, tant internes com externes, pel fort gir a la dreta, els pactes amb Vox i el PP i la guerra oberta al PSOE de Pedro Sánchez i també, precisament, per la manca de democràcia interna.
Rivera fa i desfà com vol en l’organització interna del partit, mercès a un model de gestió fet a mida, extraordinàriament presidencialista.
Aquest factor, un dels principals causants de la forta crisi a Ciutadans de fa mesos, ha permès al president del partit de silenciar la dissidència i expulsar-la.
És precisament això que ha fet avui.
Ciutadans: la crisi d’un partit fet a mida
Rivera s’ha esbandit les veus discrepants de l’executiva, les que quedaven després de les que ja van marxar, i ha enfortit el seu nucli de fidels, incorporant-ne de nous, com ara la diputada Lorena Roldán, portaveu de Ciutadans al Parlament de Catalunya i que acaba de ser designada candidata a la presidència de la Generalitat.
Rivera ha fet de Roldán una nova dirigent fidel a la línia dura i dretana per la qual ja fa temps que s’ha deixat anar.
Ha repetit amb ella l’operació Inés Arrimadas, convertint-la en el principal referent al parlament i nomenant-la portaveu de la nova executiva, en substitució precisament d’Arrimadas, que ara ha vist més limitada la seva activitat al congrés espanyol com a portaveu del partit, a l’ombra de Rivera.
La comissió executiva de Ciutadans té ara vint-i-dos membres nous, és a dir, s’ha engrandit el cercle al voltant de Rivera, amb gent de confiança que el dirigent de Ciutadans ha ajudat a promocionar.
No només Roldán, sinó també l’advocat de l’estat que volia acusar els presos polítics de rebel·lió, Edmundo Bal; l’ex-director general de la policia espanyola amb el PSOE Joan Mesquida; l’ex-president de les Illes José Ramón Bauzá i un altre ex-alt càrrec del PP, l’ex-president de la Comunitat de Madrid Ángel Garrido.
En total, mig centenar de membres, amb els quals Rivera consolida el blindatge del gir a la dreta.
Per exemple, José Manuel Villegas, Fernando de Páramo, Fran Hervías i José María Espejo Saavedra.
La vella guàrdia.
I també alguna nova incorporació sonada i polèmica, com la de l’ex-directiu de Coca-Cola Marcos de Quintos, que ahir demanava que s’apliqués a un dels segrestadors de José Antonio Ortega Lara una condemna de ‘532 dies tancat en un amagatall sense saber què li pot passar’.
No tan sols ha incorporat gent de confiança a l’executiva; Rivera també n’ha expulsat dos membres crítics que van gosar de subscriure públicament la proposta de Luis Garicano d’obrir un diàleg amb el PSOE per a garantir la investidura de Pedro Sánchez amb una abstenció.
Són Fernando Maura, que fins ara era el responsable d’Afers Estrangers de la direcció, i la dirigent de Castella-la Manxa Orlena de Miguel.
Per altres raons també n’han sortit Antonio Espinosa, Matías Alonso i Raquel Morales.
La consolidació com a força política alineada a la dreta, capaç d’arribar a pactes amb l’extrema dreta de Vox, com a Andalusia, a Madrid i a Múrcia, ha estat un dels factors que ha fet esclatar la crisi interna i que ha propiciat les desercions.
No solament d’històrics com Francesc de Carreras i de Xavier Pericay, sinó també de l’ex-dirigent Francisco de la Torra, que va acusar Rivera d’haver-se situat en un extrem i de practicar un populisme infantil.
Abans, havien plegat Javier Nart, Juan Vázquez i Toni Roldán, que com a portaveu d’economia era un pes pesant de la formació.
I això, amb unes dades de militància que indiquen que, si més no a Catalunya, hi ha hagut més baixes.
I la pressió no és interna i prou.
Justament, el dia que Rivera convocava d’urgència el consell general, el diari Financial Times dedicava un editorial al blocatge de la investidura del president espanyol, bo i demanant a Ciutadans que es repensés la posició, que considerés l’abstenció per a facilitar que Pedro Sánchez fos el nou president espanyol.
Però Rivera té clara la seva aposta, no la pensa canviar, i ha deixat clar el manteniment de la seva posició, del seu ‘no és no’ a Pedro Sánchez.
I aquesta vegada, amb una direcció que no li contestarà pas cap moviment que faci.

Response: El president de Ciutadans, Albert Rivera, ha blindat el seu cercle més immediat en la direcció després de la reunió extraordinària d’ahir del consell general. Ho ha fet enmig d’una onada de crítiques internes i externes pel viratge a l'extrema dreta del partit. També s’ha desfet de les veus discrepants de l’executiva, com Fernando Maura i Orlena de Miguel.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Un grup d’experts internacionals en dret, entre els quals el jurista francès Jean Paul Costa, ex-president del Tribunal Europeu de Drets Humans, i el belga François Tulkens, ex-jutge d’aquesta mateixa cort, han fet un informe en el qual valoren les accions del govern espanyol contra el moviment independentista català pel que fa a la proporcionalitat de les mesures i la seva compatibilitat amb el dret internacional.
Wolfgang Kaleck, reconegut advocat penal i fundador de l’European Center for Constitutional and Human Rights (ECCHR) a Berlín, i membre d’aquest grup d’experts, ha manifestat en declaracions al diari alemany Junge Welt la importància de les qüestions analitzades pels experts: ‘En el cas català sempre es debat sobre si una secessió seria legal o no, però una gran part de les mesures de l’estat espanyol que hem analitzat van aplicar-se molt abans de la declaració d’independència.
Jurídicament, s’hauria de diferenciar molt més.’
En aquest context, Kaleck destaca també el fet que nombrosos juristes espanyols han posat en dubte la legalitat de les mesures preses per l’executiu espanyol amb el propòsit de frenar l’independentisme.
Kaleck explica que ha acceptat la petició d’ERC de fer l’informe, perquè ‘és una qüestió necessària que s’ha de mirar a fons’.
A més, ell i els seus col·laboradors han pogut ‘analitzar de manera independent i des d’una perspectiva purament jurídica’ tant les mesures del Tribunal Constitucional espanyol contra la feina dels diputats del Parlament de Catalunya, com la persecució penal a què han estat sotmesos, entre el 2013 i el 2017.
Violacions greus de drets bàsics i manca de separació de poders
Després d’haver analitzat centenars de pàgines sobre els casos i mesures contra l’independentisme, els experts internacionals han arribat a la conclusió que aquestes mesures impliquen violacions greus de la legalitat i de la divisió de poders.
El fet que el Tribunal Constitucional pugui determinar què es debat i què es vota al Parlament de Catalunya i el fet que es persegueixi jurídicament i penalment els diputats catalans per ‘desobediència’ són ‘un atac frontal a drets fonamentals com la llibertat d’opinió i de reunió’, segons els juristes.
‘Si jo, com a polític, periodista o activista, em manifesto a favor de la independència de Catalunya i ho defenso en un article de diari, en una manifestació, una assemblea o com a resolució política, no se m’ha de poder penalitzar’, afirma Kaleck.
El reconegut expert alemany i els seus col·laboradors també determinen que és totalment desproporcionat que s’arrestin membres del govern i que s’imposin multes fins de dotze mil euros diaris per haver preparat el referèndum del primer d’octubre, o que es persegueixin jurídicament alguns polítics catalans per haver organitzat la consulta popular no vinculant del 9 de novembre de 2014.
És precisament per aquest últim motiu que es va inhabilitar durant dos anys l’ex-president de la Generalitat, Artur Mas, i fou condemnat a pagar una multa milionària.
Segons els juristes, aquestes mesures són il·legals, perquè organitzar un referèndum o una consulta popular no és cap delicte segons el codi penal espanyol.
En aquest context, un procediment molt qüestionable és el del Tribunal Constitucional.
Els experts consideren ‘especialment preocupant’ el fet que el tribunal es basi en resolucions pròpies com a fonament legal per a la persecució jurídica dels polítics, malgrat que aquests suposats delictes no consten en el codi penal espanyol.
Per tant, arriben a la conclusió que el Tribunal Constitucional ‘adopta un paper polític i legislatiu que té la finalitat de mantenir Espanya unida’.
Europa ha d’actuar
En les declaracions al diari alemany, Wolfgang Kaleck també es mostra preocupat per la xifra de gairebé 900 ciutadans i polítics catalans perseguits jurídicament per haver defensat pacíficament la independència de Catalunya.
Amb tot, considera que activar les instàncies judicials internacionals com es fa per part de polítics i activistes catalans ‘és un procediment possible, però molt lent perquè primer s’hauran d’exhaurir els camins legals a Espanya, que poden ser llargs i complicats, la qual cosa, per cert, també passa a Alemanya’.
Per això el president de l’European Center for Constitutional and Human Rights a la capital alemanya defensa que, com que es pot parlar de centenars de casos de vulneració dels drets per part de l’estat espanyol, són els altres estats i les institucions de la Unió Europea que haurien d’actuar: ‘El govern espanyol no pot, d’una banda, argumentar que actua en nom de la unitat d’Europa i, d’una altra, no respectar allò que precisament constitueix Europa –uns requisits legals mínims.
Crec que les institucions europees tenen l’obligació de defensar que es respectin els drets fonamentals que atorguen als seus ciutadans’, afirma Kaleck.
Krystyna Schreiber, periodista alemanya

Response: A través d’un informe encarregat per ERC, un grup d’experts jurídics internacionals ha valorat la proporcionalitat de les accions del govern espanyol contra el moviment independentista català. El jurista francès Jean Paul Costa i el reconegut advocat penal Wolfgang Kaleck formen part del grup, el qual ha mostrat preocupació per les violacions del dret espanyol i internacional del govern.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La historiadora de l’Art i vilanovina Montse Macià fou l’encarregada d’obrir les X Jornades d’Estudis sobre el Pla d’Urgell que es van fer dissabte a Vilanova de Bellpuig i a la que hi van assistir un centenar de persones.
Macià va reclamar la creació d’un museu comarcal pel Pla d’Urgell, una de les tres úniques comarques que encara no en tenen.
Per la ex-directora del Museu de Lleida i de l’IEI, i ara parlamentaria per JxCat, la creació d’un museu seria una eina fonamental per donar relleu i posar en valor tot el patrimoni del Pla d’Urgell.
Un patrimoni que tindrà un acte especial al març, com va dir el president de Mascançà, Jaume Suau, després de la ponència inaugural, al recordar que Mollerussa tindrà un congrés sobre la paret de terra o de tàpia.
Per altra banda, Macià ha estat la primera dona que ha fet la ponència inaugural de les Jornades, en una any en que les dones han anat agafant protagonisme.
Així, tres comunicacions han tingut com a protagonistes dones.
L’estudi de Felip Gallart i Vicent Lladonosa s’ha centrat en la desconeguda lluitadora anarquista de Torregrossa Pepita Not.
També el filòleg Moisés Selfa ha posat de relleu el paper de les escriptores pladurgellenques en la literatura infantil i juvenil a la comarca.
I finalment, i des d’una perspectiva feminista, Maria Rufat ha abordat una comparativa entre la poetessa d’Ivars Maria Mercè Marçal i la mexicana Frida Kahlo.
Les recerques centrades en el medi ambient han posat de relleu determinats aspectes botanics del Pla d’Urgell en dos sentits.
Per una banda, l’estudi de Xavier Oriol Solé ha inventariat petits ecosistemes que han sobreviscut a la intensificació agrícola on s’hi troben plantes amenaçades com els limoniums sp.
Per altra banda, el botànic Alejandro Juárez ha presentat un estudi sobre les plantes exòtiques que es troben al Pla d’Urgell i ha alertat algunes d’elles poden generar problemes no sols ambientals, sinó també en l’agricultura.
Finalment, en relació als ecosistemes amenaçats, el botànic Toni Mayoral ha localitzat la presència de tardígrads, uns microanimals que viuen en les aigües que s’acumulen als saulons de la comarca i què cal protegir.
Noves línies i continuïtat d’estudis anteriors
La diada també ha servit per aportar noves línies d’investigació en diferents disciplines.
La història ha obert una línia d’estudi sobre el poder econòmic a la comarca amb dos recerques, una sobre la família Bufalà de Bellvís de la historiadora Montse Baiges i el pedagog Jaume Suau, i una altra sobre els Santamaria de Torregrossa dels historiadors Glòria Santamaria i Vicent Lladonosa.
Pel que fa al periodisme, Albert Royo ha aprofundit en l’estudi de la premsa comarcal des del segle XIX fins a 1939 que obre una línia pendent fins al segle XXI.
En un altre ordre d’investigacions, relacionades amb l’art, la història, la història de l’educació, l’arqueologia i meteorologia s’han presentat tres comunicacions que sumen a aportacions anteriors per part de l’historiador de l’art Joan Yeguas, en la història els estudiosos de l’esquerra independentista Ferran Dalmau i David Sancho, en el camp de la història de l’educació per part de Ton Solé, en l’arqueologia Andreu Moya sobre la intervenció a l’església de Linyola i la meteorologia ha sumat un segon estudi per part d’Esteve Mestre.
Per altra banda, després de la ponència inaugural, el president de Mascançà, Jaume Suau, va recordar que Mollerussa
L’agenda política s’ha colat a les Jornades
La Jornada s’ha vist alterada per l’agenda política d’aquest dissabte i ha suposat canvis de darrera hora, l’alcaldessa Dolors Pascual i el president del Consell Comarcal Rafel Panadés no han pogut assistir a la inauguració de la Jornada com estava previst perquè han acudit a la crida matinal al Palau de la Generalitat.
Això ha suposat que la regidora de cultura Àngels Carulla i la vicepresidenta del Consell Comarcal Rosalia Carnicé hagin ocupat els seus llocs al costat de Jaume Suau.

Response: Aquest dissabte es van celebrar a Vilanova de Bellpuig les X Jornades d'Estudis sobre el Pla d'Urgell. La historiadora de l'art Montse Macià va ser l'encarregada d'inaugurar-les i va reclamar la creació d'un museu comarcal. S'hi van presentar diversos estudis sobre temàtiques ben diferents, com la vida de l'anarquista Pepita Not o la presència de plantes exòtiques al Pla d'Urgell.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Honorable Sr.
Josep Rull.
Benvolgut Josep, benvolgut amic,
no passa cap dia que en un moment o un altre no tingui un pensament per a tots els amics i amigues empresonats, lluny de casa.
Us conec a tots, uns més que els altres; amb alguns la vida ens ha portat a tenir un tracte més sovintejat.
Us penso tots i m’agradaria que a través teu fessis una abraçada real o virtual a tots i a totes.
Conec la fermesa de les vostres conviccions i estic convençut de la innocència de les vostres accions.
Naturalment, a tu, et penso més que als altres, per proximitat i afinitat des de la discrepància.
Sabent-te ara a la presó, privat de llibertat, cada dia em sap greu d’haver-te hagut de dir que no les diverses vegades que em vas demanar que et presentés en alguna tribuna o en una altra.
Saps prou bé que t’hauria dit que sí i que tenia compromisos que m’ho impedien.
Però vist en perspectiva, em dol no haver-ho fet tot i haver contribuït amb la meva presència a fer ben evident que la política ben entesa, el diàleg i el respecte institucional no són negociables i són valors que es poden compartir des de posicions polítiques diferents.
Ja sabem que alguns haurien interpretat el meu gest com una adhesió incondicional a les posicions sobiranistes i uns altres s’haurien limitat a somriure irònicament davant de l’escenificació d’una sociovergència impossible, i encara uns altres s’haurien preguntat si jo cercava alguna cosa amb aquest acostament.
Són encara massa els qui es pensen que no existeix la política incondicional, la política entesa com a servei públic, la política com a exercici de radicalitat democràtica des de la mateixa essència de la representativitat que l’un i l’altre hem exercit.
Recordo bé les nostres batalles dialèctiques al Parlament i vull pensar que tant tu com jo hi vam guanyar en aquest frec a frec civilitzat i fonamentat.
Però recordo també molt bé, especialment ara, com un dia quan acabava de néixer el teu primer fill vaig voler trencar la tensió dialèctica i felicitar-te, a tu i a la teva companya, pel fill acabat de néixer, a la tribuna del Parlament responent una pregunta o interpel·lació teva.
Sempre vam deixar clar que la cortesia parlamentària no era la dimissió de cap principi sinó justament reconèixer el valor més alt de la democràcia: el debat amb la paraula.
Els pensaments que em vénen al cap són ben lluny de la política, malgrat que saps molt bé que sóc dels qui pensa que a la vida tot és política.
Però ara penso en la duresa de l’allunyament de la teva família, de la teva ciutat, del teu país.
No m’entra al cap un empresonament preventiu, la privació de llibertat més radical, pel fet d’haver exercit les teves responsabilitats executives i legislatives.
Podríem debatre molt al voltant de tot allò que ha passat i allò que passa ara encara.
Però hi ha un fet incontestable: injustament ets privat dels fets més elementals de la vida; una manyaga als fills o a la companya, una mostra d’afecte als pares, un descans merescut, un refresc, una trobada amb amics, un àpat compartit, la visita a un monument estimat, una passejada per la natura generosa desbordant d’aigua i de frondositat després de la primavera més primavera de les quals jo puc recordar.
Cada dia espero que el seny prevalgui, que la justícia s’imposi i que et sàpiga a casa i al carrer i que ens puguem trobar tranquil·lament al voltant d’una taula.
Camino inexorablement cap a la meva jubilació ‘administrativa’ de la Universitat, ja he fet setanta anys, però tu saps molt bé que no em jubilaré mai.
Quan surtis, ben aviat, ens hem de veure i m’agradarà que m’expliquis aquesta experiència viscuda.
La privació de llibertat dóna per a molts replecs del cervell i giragonses imparables a la recerca dels mecanismes de resistència i de superació que la situació exigeix.
Admiro la teva enteresa, llegeixo les teves piulades, et segueixo de prop i segueixo el dia a dia del departament de la Generalitat que ens uneix en la distància.
Potser podem pensar polítiques diferents, però estic convençut que llegim el nostre territori de la mateixa manera.
Sé que quan vas ser nomenat conseller de territori la primera vegada vas ser molt feliç; sé també que ara com ara hi ha una felicitat més elemental, més bàsica, que és la que t’ha de permetre, sense cap renúncia, de recuperar amb plenitud la teva humanitat i sentir l’escalf i l’afecte de tots els teus.
Ells són els únics, els únics, que poden saber la justa dimensió del dolor, de la tristesa, de l’enyorament que aquesta situació els provoca i et provoca.
Vull saber-te lliure perquè estic convençut que en llibertat estimaràs, tot el que estimes i tots els que estimes, amb una intensitat renovada, amb una maduresa indestructible.
Una forta abraçada,
Quim
Joaquim Nadal i Farreras

Response: A través del portal VilaWeb, Joaquim Nadal ha enviat una carta a Josep Rull, empresonat el 23 de març per la seva implicació en l'organització del referèndum independentista. Tot i ser rivals polítics, Nadal recalca la relació de respecte i amistat que ha mantingut amb Rull al llarg dels anys i manifesta el seu desacord amb l'empresonament preventiu del polític.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El Fons Monetari Internacional (FMI) empitjora els pronòstics econòmics de l’eurozona per la segona onada de covid i preveu ara que els governs de la zona euro hagin d’aplicar les mesures fiscals de suport “generalitzat” a l’economia durant “més temps del previst”.
En un informe que analitza la situació de l’eurozona, l’FMI apunta que la segona onada és un “risc considerable” a la recuperació i que el repunt econòmic el primer trimestre del 2021 serà “més suau el previst”.
A més, l’estudi de l’organisme veu “necessari” que el Banc Central Europeu (BCE) impulsi “estímuls addicionals” i l’ampliació de la compra d’actius com una “primera línia de defensa”.
L’informe de l’FMI avisa que si l’escenari econòmic es “deteriora més” els governs de l’eurozona hauran d’impulsar més polítiques fiscals i alerta que retirar les mesures massa aviat pot fer “descarrilar la recuperació”.
El suport, diu l’estudi, ha d’anar destinat a donar suport a les llars i les empreses afectades per la pandèmia.
Quan s’aixequin les restriccions, diu l’FMI, caldrà donar suport a la demanda i, quan la recuperació “guanyi tracció”, caldrà centrar-se en un creixement “inclusiu” i en “reduir les vulnerabilitats fiscals”.
L’Informe de l’FMI avisa que el retard en la posada en marxa del fons de recuperació europeu per ajudar els estats a superar la crisi “perjudica” els pronòstics de recuperació de la zona euro.
Segons l’organisme, aquest finançament pot suposar un “impuls significatiu al creixement de la zona euro si s’implementa de manera efectiva”.
Amb tot, l’estudi avisa que l’impacte del fons de recuperació en el creixement “dependrà de l’escala, la qualitat i l’eficiència de la despesa dels governs” i del “progrés de les reformes estructurals”.
A més, el document apunta que el fons de recuperació pot ser una “experiència positiva” que pot contribuir a la creació d’una capacitat fiscal a l’eurozona.
La capacitat fiscal és una demanda que l’FMI fa anys que defensa que és un element “clau” per a l’arquitectura de la zona euro.
D’altra banda, l’FMI insta la Comissió Europea a reformar les regles fiscals, suspeses com a mínim fins al 2021, per tal de “simplificar-les”.
L’objectiu de la reforma, segons l’organisme, ha de ser fer “més fàcil la seva comunicació i implementació”.
Pel que fa al sector financer, l’FMI avisa que els bancs, tot i haver entrat en la crisi amb “una posició més forta” que en la del 2008, ara estan “endurint” els préstecs.
“Malgrat que la capitalització dels bancs és apropiadament alta, un deteriorament més ampli de la qualitat dels actius probablement reduirà la capacitat de préstec dels bancs a través de l’impacte en beneficis i reserves de capital”, diu l’FMI,
Finalment, l’informe alerta que una recuperació econòmica més lenta del previst a la zona euro pot tenir com a conseqüència “importants dèficits de capital” i reclama que es mantingui el suport al sector financer “fins que la recuperació estigui ben encaminada”.
En la presentació de l’informe, la directora gerent de l’FMI, Kristalina Georgieva, ha instat els estats de la zona euro més endeutats, com Itàlia, Grècia o Espanya, a utilitzar els fons europeus com una “oportunitat” per emprendre “una trajectòria de creixement”.
“No serà fàcil, però en un moment en què s’emet barat i amb menys càrrega de deute, les economies poden anar més en el camí del creixement”, ha remarcat.
“Han d’aprofitar aquesta oportunitat per moure’s cap a una situació més competitiva i dinàmica”, ha subratllat Georgieva, que ha dit que serà clau la “qualitat dels plans” dels estats de l’eurozona perquè els fons europeus impulsin el creixement.
“El deute no desapareix fins i tot quan es tenen interessos molt baixos.
És una qüestió que hem de gestionar.
La manera de fer-ho és basant-se en el creixement”, ha subratllat la directora gerent de l’FMI, que ha remarcat que una possible cancel·lació del deute en mans del BCE, com es planteja des d’Itàlia, no és possible amb els tractats actuals.

Response: El Fons Monetari Internacional ha analitzat la situació financera de l’eurozona en un informe i ha pronosticat un repunt econòmic més suau del previst per al primer trimestre del 2021 a causa de la segona onada de la Covid-19. L’organisme preveu que els governs allarguin les mesures de suport fiscal i ha reclamat al Banc Central Europeu ampliar la compra d'actius.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El Consorci de la Costa Brava invertirà 24 MEUR en els propers tres anys per millorar el sanejament d'aigua de diversos municipis del litoral.
La partida més important serà la que es destinarà per remodelar la depuradora de Palamós (Baix Empordà) amb 15 MEUR i 5,6 més per ampliar una canonada subterrània.
L'ens també destinarà 14 MEUR a millorar les xarxes d'abastament que gestiona en un termini de cinc anys.
Les primeres actuacions que es contractaran aquest any se centraran en l'estació de tractament d'aigua potable de Lloret de Mar-Tossa de Mar (Selva) i l'estació de tractament d'Empuriabrava (Alt Empordà).
D'altra banda, l'organisme està ultimant els tràmits per subministrar Colera, la Selva de Mar i el Port de la Selva, que aquest estiu va haver de contractar una dessaladora per la salinització de l'aqüífer.
També treballa per aconseguir que la Mancomunitat d'aigües de Palafrugell, Begur, Pals i Regencós s'incorpori al Consorci.
El Consorci de la Costa Brava ha presentat aquest divendres un balanç de la gestió feta durant l'últim any amb el president Jordi Soler al capdavant.
L'ens també ha anunciat les inversions previstes per als propers anys.
En concret, Soler ha avançat que destinaran 24 MEUR en millores del sanejament a diversos municipis del litoral durant tres anys.
La partida més destacada se l'emportarà la depuradora de Palamós (amb 15 MEUR) juntament amb l'ampliació de la canonada subterrània que envia al mar l'aigua tractada (5,6 MEUR).
Tots dos projectes estan en fase prèvia de redacció dels estudis.
També hi està la remodelació i ampliació d'una part de la depuradora de Tossa de Mar, amb una inversió d'1,5 MEUR.
L'ens preveu acordar amb l'ACA aquest any un calendari d'execució de les obres, que es finançaran amb càrrec del cànon de l'aigua, que gestiona l'agència.
L'organisme també ha redactat els projectes d'ampliació de l'estació de bombaments i del col·lector de la zona de Fenals a Lloret de Mar (1 MEUR), la remodelació de l'estació central de bombament de Roses (825.000 euros) i la reforma de l'estació de bombament central de Sant Feliu de Guíxols (700.000 euros), entre d'altres.
Pel que fa al pla d'inversions a cinc anys per millorar l'abastament, preveuen invertir 14 MEUR i 3 milions més, en el cas que la Mancomunitat d'aigües de Palafrugell, Begur, Pals i Regencós s'incorpori al Consorci.
Durant aquest any, es contractaran les cinc primeres actuacions, que ja tenen els projectes aprovats, quatre dels quals fan referència a l'Estació de Tractament d'Aigua Potable de Lloret-Tossa i l'estació de tractament d'Empuriabrava.
En total, els cinc projectes suposaran una inversió d'1,27 MEUR.
Durant l'any passat, també es van redactar, a petició dels ajuntaments de Colera i Mont-Ras, projectes per a futures connexions a les instal·lacions del consorci.
Un dels objectius de l'organisme és, precisament, aconseguir subministrar part de l'aigua que necessita Colera (que ha patit problemes de salinització aquest any) i de la Selva de Mar i el Port de la Selva.
Soler ha explicat que estan ultimant els acords amb els ajuntaments per tenir el dret d'ús de les xarxes i aconseguir així després gestionar el subministrament.
En el cas de Colera, l'Ajuntament ja té un acord amb l'ACA per redactar el projecte per connectar-se amb Llançà i Port de la Selva també està treballant per poder fer la connexió que necessiten des de Cadaqués.
La salinització de l'aqüífer va obligar al municipi a llogar una dessaladora mòbil i a prohibir l'ús d'aigua de boca.
El Consorci també s'ha compromès a buscar solucions per millorar, precisament, la recàrrega d'aquest aqüífer amb aigua regenerada.
Soler ha dit que els sistema DEMOWARE de reutilització de l'aigua és un exemple que s'ha estat exposant a diversos països i que cal apostar-hi.
"Podem estar molt tranquils"
Pel què fa a les irregularitat detectades durant l'exercici 2016 per la Sindicatura de Comptes, Soler ha reiterat que s'han resolt totes i ho ha tornat a atribuir a la falta de personal.
En aquest sentit, ha dit que poden estar "molt tranquils" i que s'han canviat les maneres de fer per una gestió més eficient.
A més, ha explicat que tot i que en alguns casos no caldria pel volum econòmic dels contractes, ara els treuen tots a concurs públic.
Precisament, aquesta era una de les irregularitats que havia detectat la Sindicatura.
El Consorci de la Costa Brava és un ens adscrit a la Diputació de Girona que actualment compta amb 27 ajuntaments adherits.
Gestiona 18 depuradores, 138 estacions de bombament, 200 quilòmetres de canonades i tracta les aigües residuals de 475.000 habitants de mitjana l'any.
L'any passat va depurar 30,22 hectòmetres cúbics d'aigua i va subministrar 19,9 milions de metres cúbics, un 1,8% menys que l'any 2017.

Response: El Consorci de la Costa Brava ha anunciat que, en els pròxims cinc anys, destinarà 38 milions d’euros en total per a millorar el sanejament d’aigua de diversos municipis del litoral i optimitzar les xarxes d’abastament. Amb un cost de 15 milions d’euros, la partida més important serà la de la remodelació de la depuradora de Palamós.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La portaveu del PP al Congrés, Cayetana Álvarez de Toledo, ha anunciat, en una entrevista amb Europa Press, que el seu partit està preparant un "Llibre Blanc per a la llibertat a Catalunya" que presentarà a principis de setembre i que té com a objectiu revertir l'expulsió de l'Estat del territori català i enfortir els constitucionalistes.
Per aconseguir-ho proposa, entre altres mesures, augmentar la presència de l'Estat, "incentius" socials i econòmics per als constitucionalistes i protegir la "llengua comuna".
Es tracta, segons ha exposat, d'un pla "profund i ambiciós, a llarg termini" i que "va més enllà del 155".
És una aposta estratègica que, ha assegurat, requereix d'una "convergència" molt gran no només dels partits polítics, sinó també de la societat civil, de sectors com les lletres, l'economia, la cultura o la judicatura, entre d'altres.
La dirigent popular ha recordat que Jordi Pujol tenia un pla per a Catalunya amb el qual va organitzar els "objectius de construcció nacional, l'expulsió de l'Estat i fins i tot dels valors democràtics de Catalunya" i que va ser aplicat "en mitjans, en aules, en espais públics" fins al punt, afirma, que ara Catalunya és "un dels llocs on la democràcia és més fràgil ".
Ara, afirma, Catalunya és una comunitat "presa" que cal recuperar, ja que aquest pla independentista ha propiciat, segons assenyala Álvarez de Toledo, que ser nacionalista sigui "una ganga" perquè està ple d'incentius per "prosperar en la vida".
Mentre que, per contra, ser constitucionalista a Catalunya "ha estat una ruïna".
De fet, qualifica d'"herois" els que es declaren com a tals.
"Desmantellar estructures paraestatals"
"Això no pot ser, aquest procés cal revertir-lo", exclama la portaveu parlamentària del PP.
Aquest és l'objectiu del Llibre Blanc que prepara el seu partit i que conté un "pla d'actuació intensiu" a Catalunya, que espera que es pugui aplicar "el més aviat possible" des de les institucions espanyoles.
Álvarez de Toledo no vol revelar les mesures concretes que presentaran al setembre, però sí que insisteix en la necessitat de reforçar la presència de l'Estat a Catalunya.
Per això proposa que es "desmantellin" cadascuna de les "estructures paraestatals" que s'han anat creant aquests anys a la comunitat; que es reforci, incentivi i premiï als funcionaris de l'Estat a Catalunya; es protegeixi la "llengua comuna" i a les persones que volen estudiar en espanyol, que "el parlen 500 milions de persones".
També apunta la necessitat que RTVE reflecteixi els valors de l'Estat i el pluralisme en la seva emissió a Catalunya, alhora que critica la televisió pública catalana.
"TV3 és de tots o no és de ningú", afirma.
I afegeix que "no és raonable" que el director d'aquesta cadena pública estigui imputat i segueixi en el seu lloc com si no passés res.
Segons la seva opinió, "l'absència de reacció social i política fa que aquestes coses puguin ocórrer", en referència també a la vintena de càrrecs de la Generalitat que estan processats pel jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona per la seva implicació en l'1-O i segueixen en els seus llocs.
"Hem anat acceptant o assumint com a normals coses que no ho són, sosté Álvarez de Toledo
"Hem anat acceptant o assumint com a normals coses que no ho són.
Hem de tornar a cada fet el seu significat i la seva gravetat", explica per posar l'èmfasi en la necessitat de "mobilitzar al constitucionalisme" i als "demòcrates" perquè "aquestes coses no passin i hi hagi un profund càstig social".
En aquest sentit, Cayetana Álvarez de Toledo afirma que amb la "ruptura" va aflorar la meitat constitucionalista de Catalunya que estava "silenciada, completament aixafada, però que existia".
Un fet que, assegura, li dóna motius per ser "optimista", ja que demostra que hi ha una societat "tolerant, cosmopolita, oberta, demòcrata" i que accepta el "pluralisme" i valora la "llibertat individual".
Lamenta que aquesta part de la societat hagi estat "desprotegida per part de les institucions", però aposta per "potenciar i enfortir" i per no deixar desemparats els constitucionalistes, i reagrupar-los al voltant d'una taula i escoltar a tots els "vímets" que els componen.
"Estan descoratjats, desanimats, però cal dir-los no al desànim, ni al desistiment", apunta.
Argumenta també que el "separatisme s'ha estavellat amb el mur de l'Estat", que ha fracassat, encara que ara, adverteix, estan utilitzant " l'altra via, que és l'erosió interna".
En la seva opinió, cal aprendre de les lliçons de l'1 d'octubre.

Response: La portaveu del PP al Congrés, Cayetana Álvarez de Toledo, ha anunciat que el PP està preparant un pla per a potenciar el constitucionalisme a Catalunya. Es tracta del "Llibre Blanc per a la llibertat a Catalunya", que es presentarà a principis de setembre i inclourà mesures com l’augment de la presència de l’Estat a Catalunya i el desmantellament d’estructures paraestatals.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Els "comuns" ho han deixat clar des del principi i ho han dit per activa i per passiva al llarg dels últims mesos: participaran en qualsevol acció que serveixi per defensar el dret a decidir dels catalans.
Ara bé, també han alertat que a una votació unilateral que no tingui garanties, efectes jurídics i reconeixement internacional no se li podrà penjar l'etiqueta de referèndum.
De moment, el Govern no ha detallat en quins termes convocarà i organitzarà la votació, amb la qual cosa els de Xavier Domènech ja han decidit que aniran amb peus de plom i mesuraran els seus pronunciaments públics perquè no se'ls pugui acusar de despenjar-se del referèndum.
Una de les màximes prioritats serà demanar el pròxim dimarts que el Pacte Nacional pel Referèndum es mantingui vigent.
Catalunya en Comú pautarà la seva actuació en una reunió de la direcció extraordinària el pròxim dilluns a la tarda encara que sigui festiu a Barcelona.
El calendari és just: dimarts es reuneix el Pacte i just la mateixa setmana el Govern anunciarà la data i la pregunta.
Malgrat que la coordinadora liderada per Joan Ignasi Elena preveu donar per acabat l'encàrrec que se li va fer, l'aposta dels "comuns" és que l'espai no es desmantelli i pugui ser convocat a petició de les entitats per anar prenent decisions conjuntes a mesura que avancin els preparatius del referèndum.
"Tenim el compromís del Govern que el Pacte Nacional pel Referèndum continuarà", asseguren fonts de l'entorn de Xavier Domènech a NacióDigital.
El debat de la data i la pregunta
Ni l'independentisme ni l'espai dels "comuns" volen ser assenyalats com els culpables d'haver trencat la unitat sobiranista.
"Farem ús de la finezza per no trencar res i aconseguir que el Pacte segueixi", asseguren des de la direcció de Catalunya en Comú.
En aquests termes es construirà el discurs dels pròxims dies.
Després d'haver renunciat a participar a la cimera de partits convocada de forma precipitada pel president Carles Puigdemont, són conscients que hauran de calibrar bé els desmarcatges que faran a partir d'ara.
No és cap secret, però, que els "comuns" no comparteixen el full de ruta del Govern.
Els "comuns" han insistit en la necessitat de convocar el Pacte Nacional pel Referèndum, que entenen que representa la "majoria de país" favorable a la consulta.
I és en aquest espai en el qual volen que es consensuï la proposta de data i pregunta.
Ara mateix, però, resulta difícil pensar que en la reunió de dimarts serà possible afrontar aquest debat.
El Govern, un cop constatada la impossibilitat de pactar un referèndum amb l'Estat, està decidit a anunciar en els propers dies el calendari de la votació.
Puigdemont i Junqueras formalitzaran conjuntament un dels passos més decisius dels darrers mesos.
Una proposta pròpia
El fet d'anar més enllà de la crítica al mètode del Govern i posar una alternativa sobre la taula que no sigui esperar un canvi a la Moncloa -que no poden garantir que es produeixi a curt termini- és vital per a l'esquerra alternativa.
Ho reconeixen de portes endins i admeten que la seva vocació d'esdevenir una alternativa de govern els obliga a donar-hi resposta per molt que la responsabilitat de l'organització del referèndum recaigui en el Govern.
De fet, els de Domènech s'han escudat fins ara en l'argument que és l'executiu català qui ha d'explicitar quin és el seu pla i, per tant, el principal responsable de l'èxit o del fracàs de la consulta.
L'espai, però, es prepara per fer un debat que ha de culminar amb el disseny de la seva proposta per a Catalunya com a alternativa al referèndum sense efectes que considera que està confeccionant el Govern.
A principis de juliol posaran les bases de la seva proposta, que calculen que ha d'anar més enllà de seguir treballant per canviar la correlació de forces a l'estat espanyol i també a Europa.

Response: Aquest dilluns, Catalunya en Comú es reunirà de forma extraordinària per a decidir com actuarà davant l'anunci imminent del Govern de la data i la pregunta del referèndum sobre la independència. Els comuns reclamaran que no es dissolgui el Pacte Nacional pel Referèndum i han insistit que la votació ha de tenir garanties jurídiques i reconeixement internacional.