Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Tres pàgines -dues de preàmbul- i sis punts.
Així és la lletra petita de la proposta -avançada ahir per diversos mitjans i a la qual ha tingut accés NacióDigital- que han enviat Jordi Turull, Josep Rull, Joaquim Forn i Lluís Puig a la direcció del PDECat per tal de reordenar l'espai de Junts per Catalunya (JxCat).
Els tres presos i l'exiliat a Brussel·les, que van compartir Govern en la recta final cap al referèndum, van ser nomenats en el congrés del PDECat del 2018, ara farà dos anys, per encaminar la relació amb la Crida, que encara no s'ha concretat.
Junts per Catalunya
La fórmula dels presos i el risc de ruptura marquen la cita clau del PDECat
La direcció del partit es reuneix aquest divendres amb veus crítiques contra Bonvehí i debatrà la proposta d'integració amb la Crida avalada per Lledoners i Waterloo
En essència, els quatre exconsellers apunten que cal posar en marxa, en primer lloc, un comitè d'organització d'una assemblea constituent de JxCat, en la línia del que ja s'estava parlant durant el mes de març.
De fet, aquesta proposta es va tractar en una reunió celebrada hores abans de la declaració de l'estat d'alarma en presència de David Bonvehí, que de moment no avala íntegrament la proposta enviada a la direcció.
Aquesta assemblea constituent hauria de comptar amb la participació de tots els càrrecs electes "i de totes aquelles persones que han confiat en JxCat i en el president Carles Puigdemont des del 21-D del 2017 i que entenen l'1-O com un mandat polític a culminar".
La Crida sempre ha defensat "sumar persones, no sigles".
Siguin associats -mantenen els impulsors- d'organitzacions ja existents -la Crida i el PDECat- o "persones sense filiació política" que s'inscriurien a través dels mitjans disposats pel comitè d'organització.
Aquesta assemblea hauria d'escollir el president de JxCat -previsiblement Puigdemont, per bé que al partit situen com a peça clau Jordi Sànchez, líder de la Crida i puntal de la negociació- i una direcció executiva nacional amb aquests càrrecs: organització d'estratègia política, relacions internacionals, comunicació, finances, relacions amb les cambres, món municipal i sectorials.
En un termini que inferior als tres mesos, la direcció hauria de proposar i aprovar un sistema organitzatiu que permeti crear el consell nacional i defineixi cada quan s'ha de reunir l'assemblea i com validar les decisions davant la militància.
La nova cúpula, en aquest sentit, hauria de proposar i aprovar la "metodologia" per elaborar les llistes de JxCat, que haurien de ser ratificades pel consell nacional i, després, pels militants.
Es tracta d'un sistema de primàries que Sànchez ja va defensar ahir en una entrevista a RAC1 en la qual va augmentar la pressió sobre el PDEcat.
Què passa si hi ha un avançament electoral abans de la celebració del primer consell nacional?
El punt sisè de l'acord assegura que seria la direcció de JxCat l'encarregada de "proposar, aprovar i fer pública en el termini no superior a un mes" una metodologia per elaborar els programes electorals i confeccionar les llistes.
Cada vegada que hi ha hagut comicis s'han produït tensions entre el PDECat i Puigdemont, que ha optat per perfils independents i no sempre ha situat dirigents amb carnet als llocs més alts.
Pel que fa a la dissolució del partit, que ocupa l'últim paràgraf de la proposta, el redactat és el següent: "Passats sis mesos de la creació de JxCat, consolidat aquest nou espai polític, el consell nacional del PDECat, a proposta de la direcció executiva nacional, debatrà i decidirà la conveniència de mantenir o dissoldre l'organització, decisió que en darrera instància adoptarà l'assemblea nacional".
"Més enllà, durant aquest període transitori, el PDECat prendrà les decisions que corresponguin de cara a la doble militància", remarca el text just al final.
La fórmula enviada per part de Rull, Turull, Puig i Forn a la direcció és el que es debat, precisament, aquest matí a la direcció del PDECat.
Bonvehí i el seu entorn no l'acaben de validar, i assenyalen que s'assembla a la proposta que ja es va fer el 2018 en el congrés que va desembocar en l'adeu de Marta Pascal i en la constatació que Puigdemont aspirava a controlar el partit per dissoldre'ls a la Crida.
Els presos i exiliats, en tot cas, asseguren a la segona pàgina de la proposta que la coalició és la "pitjor de les formes" perquè podria "cronificar i perpetuar" els problemes existents fins ara.

Response: Els presos Jordi Turull, Josep Rull, Joaquim Forn i Lluís Puig han enviat una proposta a la direcció del PDECat per reordenar l'espai de JxCat. En primer lloc, diuen que cal posar en marxa una assemblea constituent de JxCat, que compti amb la participació de tots els càrrecs electes i que haurà d'escollir el president de JxCat.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Divuit noves propostes s'incorporen a la programació de la 21a Fira Mediterrània de Manresa, que se celebrarà del 4 al 7 d'octubre de Manresa.
Se sumen a la seixantena ja presentats, el passat juliol, en una edició que tindrà com a fil conductor els rituals com a font d'inspiració.
Entre les noves incorporacions destaquen el Focus dedicat a la cultura popular de les Illes Balears, amb una mostra representativa dels tresors que amaga la cultura popular de Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera; i l'espectacle del coreògraf xilè Ricardo Curaqueo 'Malen', protagonitzada per setze dones entre 9 i 70 anys.
Aquest és el quart any consecutiu que la Fira Mediterrània dedica un espai al patrimoni immaterial d'una ciutat o zona geogràfica.
Dels espectacles provinents de les Illes Baleats destaca la de quatre cavalls de raça menorquina del centre Eqüestre Equimar, que oferiran 'Aires de Menorca', una exhibició de doma, tradició molt present a la cultura popular de l'illa.
A la mostra balear també hi haurà presència de foc.
La Federació de Dimonis, Diables i Bèsties del Foc de les Illes Balears portarà a Manresa una representació de les principals colles de diables i dimonis, per fer dues cercaviles, una de nocturna amb pirotècnia i l'altra de lluïment.
La música la posaran els Xeremiers de Sacalatrava i els Xeremiers des Pla, dos duets que fa 30 anys que amenitzen les festes tradicionals i populars de la majoria dels pobles mallorquins, i que a Manresa actuaran al costat d'en Pau i en Càndid, dos joves músics que han seguit l'escola dels músics veterans.
Per la seva part, la Federació de colles de ball i cultura popular d'Eivissa i Formentera oferiran una exhibició de ball pagès, un conjunt de danses tradicionals molt antigues de les Illes, que comptaran amb acompanyament de tambor, flauta, espasí i castanyoles.
Ricardo Curaqueo i 'Malen'
Ricardo Curaqueo durà l'espectacle 'Malen' a la capital del Bages, una proposta de dansa contemporània en què el coreògraf xilè porta al present el llegat ancestral del seu poble.
'Malen' posarà sobre l'escenari de la Sala Petita del Kursaal a setze dones d'entre 9 i 70 anys, en un espectacle commovedor sobre els rituals, la terra i la feminitat.
Novetats en les arts escèniques
Una altra de les novetats al programa de la Fira en el marc de les arts escèniques és 'Cabaret 13', una proposta del també coreògraf Roberto G. Alonso, que amb molt sentit de l'humor i les dosis justes de nostàlgia i erotisme porta al present l'esperit burlesc de les sessions del Paral·lel que van marcar època a principis del segle XX.
La proposta tindrà lloc en un espai molt especial: el saló modernista de la Casa Torrents.
Adreçat al públic infantil, els Katakrak instal·laran a la plaça Major els seus 'Enginys eko.poètiks', un espai lúdic i participatiu, ple d'artefactes mecànics creats seguint els eixos principals de la seva activitat (creativitat, reciclatge i jocs), i complementats amb electrònica, energies renovables i una mica de poesia.
L'oferta d'arts escèniques es completa amb la Mostra de Grups Amateurs de Teatre de la Catalunya Central, l' 'off' organitzat per la Federació de Grups de Teatre Amateur de Catalunya, i que ocuparà durant els dies 6 i 7 d'octubre la Sala Els Carlins.
Enguany hi participaran cinc crups: l'ACR-Associació Cultural Recreativa de Fals, amb 'El principi d'Arquímedes'; l'Agrupació Teatral i Cultural de Castellbell i El Vilar, amb 'Embolics a l'oficina'; el Grup de Teatre Paranys, de Sant Joan de Vilatorrada, amb 'La cançó de les mentides'; el Grup de Teatre Qollunaka, de Terrassa, amb el clàssic 'Qui té por de Virgínia Wolk', i el Grup Escènic de Navàs, amb 'El pare'.
Més música
Pel que fa a la programació de músiques del món i folk, la Fira incorpora dues propostes incloses al Circuit Folc que seran estrena absoluta.
Per una banda, el guitarrista Pau Figueres, acompanyant habitual de grans artistes com Mayte Martin, Eliseo Parra o Judit Neddermann, el seu darrer treball discogràfic, 'Nada nuevo bajo el sol' ,farcit de sons que beuen del flamenc, el jazz, la clàssica i el folk.
I de l'altre, la Cobla Catalana dels Sons Essencials, encapçalada per Marcel Casellas, i que presentarà 'Si són flors, floriran', un repertori de nova creació que parteix de ritmes mediterranis per explorar noves maneres d'expressar sensacions quotidianes mitjançant la rumba, la sardana, la jota, el ball pla, etc.
Finalment, l'Orquestrina Trama, formació integrada per joves vinculats a la música i la cultura del Pirineu, presentarà el seu darrer treball discogràfic 'Hèsta'; la cobla esbojarrada Biflats, amb la seva proposta trepidant 'Catalan fanfare!'; els andalusos Banda Morisca, un combo que combina el llegat andalusí, el flamenc, la Mediterrània i una forta influència del rock andalús, i el trio de polifonia femenina occitana Cocanha, que a banda d'actuar en el marc de la Nit de Ball Folk, també oferirà una petita píndola musical a la Llotja Professional.

Response: Arriba a Manresa la 21a Fira Mediterrània del 4 al 7 d'octubre. Aquesta edició compta amb 18 propostes noves i dedicarà, per quart any consecutiu, un espai al patrimoni immaterial d'una ciutat o zona geogràfica. Entre els espectacles nous, cal destacar una mostra dedicada a la cultura popular de les Illes Balears i una dansa protagonitzada per setze dones.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L'Ajuntament de Santa Eugènia de Berga (Osona) ha denegat a la càrnica Grupo Jorge –propietari de l'escorxador Le Porc Gourmet- els permisos de tres dels projectes que ha presentat per ampliar les instal·lacions al municipi.
Entre les peticions de l'empresa hi havia la de construir un pont aeri per connectar les dues naus i una sala de desfer en un dels subterranis.
L'alcaldessa del municipi, Anna Franquesa, ha explicat a l'ACN que els permisos s'han denegat perquè no s'ajusten a les normatives urbanístiques.
Segons l'acta de la reunió celebrada el passat mes de juliol entre el Grupo Jorge, CCOO, un comitè ad-hoc de treballadors i el Departament de Treball a la qual ha tingut accés l'ACN, l'empresa càrnica "condiciona" la laboralització de tots els treballadors –actualment en règim d'autònoms- al "compromís de concessió de les autoritzacions corresponents" per part de l'Ajuntament de Santa Eugènia de Berga.
Malgrat aquesta acta, el sindicat CCOO va assegurar just després de la signatura de l'acord que la laboralització no estava subjecte als permisos d'obres.
L'Ajuntament de Santa Eugènia de Berga explica que el Grupo Jorge ha demanat cinc llicències d'obres, tres de les quals s'inclourien en el pla d'inversions que té l'empresa i, les altres dues, són de projectes aliens en altres naus que va adquirir i que sí que han estat atorgades.
Pel que fa als rebutjats, en dos dels casos l'empresa no ha arribat ni tan sols a presentar el projecte, ja que el consistori ha rebutjat l'informe previ perquè no s'ajusta a la normativa urbanística.
Es tractaria d'un pont aeri que connectaria dues de les naus i la instal·lació d'una sala de desfer en subterrani.
L'alcaldessa, Anna Franquesa, ha insistit en el fet que les peticions van contra la normativa "i no modificarem el POUM perquè s'ajusti a les seves necessitats".
En el tercer dels casos, l'empresa va arribar a presentar el projecte, però el consistori l'ha denegat davant les diferències a l'hora de comptabilitzar els metres edificables.
L'empresa considera que les estructures auxiliars no ho haurien de ser, però l'Ajuntament creu que sí.
En tots tres casos, però, el Grupo Jorge pot presentar canvis i tornar a fer la petició.
L'acta vincula la laboralització dels treballadors a la concessió dels permisos
L'acta de la reunió celebrada el 24 de juliol entre el Grupo Jorge, CCOO, un comitè ad-hoc de treballadors i el Departament de Treball a la qual ha tingut accés l'ACN indica que l'empresa "condiciona" el preacord per laboralitzar la plantilla "al compromís de concessió de les autoritzacions administratives" per part de l'Ajuntament de Santa Eugènia de Berga.
El preacord, fet públic després de la seva signatura, no vincula la laboralització amb els permisos.
Indica com serà la contractació, les indemnitzacions que cobrarien en cas de ser acomiadats, el calendari laboral i la creació d'una comissió de seguiment.
És a l'acta de la darrera trobada on sí que s'estableix el vincle entre la laboralització dels treballadors i l'atorgament de llicències.
Davant d'aquest fet, Franquesa insisteix que l'Ajuntament no ha signat res i que l'empresa ha de conèixer quines són les limitacions: "Si volen fer una obra han de demanar una llicència, que s'atorgarà si això és possible".
Alerta d'UGT
Des del sindicat UGT, que es van aixecar de la taula de negociacions en no estar d'acord amb el pacte assolit, alerten que si les autoritzacions no queden atorgades, el pacte assolit "podria quedar en paper mullat".
Malgrat l'anunci per part de l'empresa que ja s'han iniciat els tràmits per laboralitzar els treballadors, el sindicat mostra els seus dubtes.
Critiquen que la contractació es faci a través d'una empresa pont i lamenten que l'acord no indica quan els treballadors serien contractats directament pel Grupo Jorge.
També, afegeixen, no queda clar si, en cas de ser acomiadats abans de passar definitivament al Grupo Jorge, cobrarien les indemnitzacions que estableix el conveni -durant el primer any serà de 4000 euros, el segon de 3.000 i el tercer de 2.000-.
Des d'UGT denuncien la incertesa que això comporta pels mateixos treballadors.
Posen com a exemple els empleats que es van quedar al carrer en no acceptar canviar de cooperativa i que, segons el conveni, poden ser readmesos.
Aquests treballadors, que han emprès mesures legals contra l'empresa, haurien de renunciar a aquesta via i, per tant, en cas d'acceptar tornar a la feina "perdrien la seva antiguitat real".
El sindicat recorda, a més, que hi ha tot un seguit d'expedients oberts per part del Departament de Treball al Grupo Jorge "amb multes milionàries" que, a hores d'ara, no se sap quin desenllaç tindran.

Response: L'empresa càrnica Grupo Jorge va demanar a l'Ajuntament de Santa Eugènia de Berga cinc llicències d'obres per a projectes d'ampliació de les seves instal·lacions al municipi. L'Ajuntament, però, ha denegat tres d'aquests permisos, dos d'ells perquè l'informe previ no s'ajusta a la normativa urbanística i el tercer per diferències en la comptabilització dels metres edificables.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Després de molts tràmits burocràtics i superar tots els exàmens veterinaris, la Cheeta ha arribat aquesta matinada a les instal·lacions de la Fundació Mona, a Riudellots de la Selva.
Aquesta serà a partir d'ara la seva nova casa i caldrà que en les properes setmanes s'acostumi a les baixes temperatures –ja que sempre ha viscut a les Canàries- i també comenci a relacionar-se amb els altres vuit ximpanzés que viuen a la fundació.
La Cheeta va resultar ferida al juny quan, juntament amb dos exemplars més, va escapar-se d'un zoo de Fuerteventura.
Els altres dos van ser abatuts a trets i ella va rebre l'impacte de dues bales.
Ara es troba en perfectes condicions i des de la fundació destaquen que és tranquil·la i simpàtica.
El passat 26 de juny, tres ximpanzés es van escapar d'un zoo de Fuerteventura a causa d'un incident en el protocol de seguretat, ferint tres treballadors.
Dos d'ells van ser abatuts a trets per la policia i un tercer, la ximpanzé Cheeta, va rebre un impacte de bala al tòrax i un altre a la mà.
La Cheeta té 30 anys i va ser adquirida il·legalment en els anys 80 junt per un home que l'explotava, juntament amb un altre exemplar mascle, fent-se fotos a zones turístiques de les Illes Canàries.
Des de fa 28 anys, però, vivia en aquest zoo de Fuerteventura.
Després de la mort dels altres dos ximpanzés, des del zoo van decidir buscar-li una nova casa a la Cheeta, on pogués estar en contacte amb més exemplars de la seva espècie.
Per això, van pensar que la Fundació Mona –on hi viuen vuit ximpanzés- seria un lloc adequat.
Per poder fer el trasllat, però, ha calgut superar un munt de tràmits burocràtics i també esperar a què els veterinaris garantissin que l'estat de salut de la Cheeta era adequat per viatjar, ja que mai ha sortit de l'illa.
A més, l'animal encara porta una bala al tòrax, ja que han considerat que era més perillós operar-la que deixar-li i esperar que es recuperés de les ferides.
La directora de la Fundació Mona, Olga Feliu, ha estat una dels membres de l'equip que ha viatjat fins a l'illa per coordinar tot el trasllat.
"La vaig veure per última vegada dijous al matí i fins a les nou de la nit no la vam tornar a veure a l'aeroport de Barajas", relata.
La resta del trajecte l'han fet per carretera.
Segons Feliu, la Cheeta ha estat molt tranquil·la en tot moment i el trasllat s'ha fet sense incidències.
Acostumar-la a les baixes temperatures
La Cheeta mai ha estat per sota dels 15 graus ja que els seus 30 anys de vida els ha passat a les Canàries.
Segons relata Feliu, els ximpanzés són molt delicats i cal evitar de totes totes que es refredin.
Per això, acostumar-la paulatinament a les baixes temperatures de la zona serà un dels reptes.
Aquest matí, per exemple, han esperat fins al pic del migdia per obrir-li l'estança on està i que pogués sortir a una gàbia exterior.
De moment, cal fer-li un procés d'adaptació en solitari abans no es pugui relacionar amb la resta de ximpanzés de la fundació.
La Cheeta s'ha mostrat en tot moment tranquil·la i ha volgut sortir, encuriosida, a explorar la seva nova llar.
Per fer-li més fàcil l'adaptació, ha viatjat des de Fuerteventura un treballador del zoo que és qui ha passat anys tenint-ne cura.
Aquest migdia, l'home li ha parlat per tranquil·litzar-la i no fer-li notar tants canvis de cop.
"Ara per a ella la situació és estressant però a la llarga en sortirà beneficiada perquè podrà estar en societat amb d'altres ximpanzés", remarca la directora de la Fundació Mona, Olga Feliu.
El zoo de Fuerteventura pagarà la seva manutenció
Des que la Cheeta va ser rescatada i la van separar del propietari que l'havia comprat il·legalment, és propietat de l'Estat.
No obstant això, i de manera voluntària, tots aquests anys els havia passat al zoo de Fuerteventura.
Ara, fins i tot, aquest zoo ha acordat que seguirà pagant la manutenció de la ximpanzé de per vida.
Cada mes, enviarà uns 500 euros a la Fundació Mona perquè li compri el menjar i també per a d'altres despeses mèdiques i de manteniment.
"Se la senten com de la família i ho fan tot i no estar-hi obligats", reconeix Feliu.
L'esperança de vida d'un ximpanzé està a l'entorn dels 60 anys.

Response: La Cheeta és una ximpanzé que es va escapar d'un zoo de Fuerteventura amb dos ximpanzés més. Dos d'ells van morir a trets i ella va rebre l'impacte de dues bales, però ara s'ha recuperat i s'ha pogut dur a terme el seu trasllat. La seva nova casa serà la Fundació Mona, a Riudellots de la Selva.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Arriba el cap de setmana de l’Orgull, la celebració que reivindica els drets de gais, lesbianes, transsexuals, bisexuals, intersexuals…, col·lectiu anomenat amb la sigla LGTBI.
Cada 28 de juny es commemoren els aldarulls de Stonewall, on el 1969 nombrosos gais de Nova York es van rebel·lar contra la repressió policíaca i van impulsar un seguit de protestes, en les quals va arrencar una lluita que s’estengué internacionalment.
De llavors ençà, s’han aconseguit grans fites en molts països –com ara la legalització del matrimoni homosexual–, però encara hi ha molta feina a fer, oimés tenint en compte que enguany s’ha detectat un augment de les agressions contra aquestes persones.
Així doncs, per a deixar ben clar que encara cal continuar lluitant contra l’odi a aquest col·lectiu, s’organitzen nombrosos actes, activitats i manifestacions a tot el país.
Vegem els més destacats:
Dijous a les 17.00 –i divendres a les 00.00–, Itziar Castro farà el pregó del Pride Barcelona a la plaça de la Universitat, on també es podrà veure un espectacle de titelles amb Clara Algaba.
A València hi haurà una taula monogràfica informativa a tots els centres municipals de joventut (CMJ) i s’elaborarà col·lectivament la pancarta per a la manifestació al CMJ Campanar a les 11.00.
També es farà un cinefòrum al CMJ Orriols, de 15.00 a 17.30, i es confeccionarà col·lectivament la bandera gai amb missatges de diversitat al CMJ Trinitat de 17.00 a 19.00.
A Palma, es destaca el concert ‘Dives d’aquí.
Perquè, al fons de l’armari, la roba es fa malbé’, del Mallorca Gay Men Chorus.
Serà al Casal Balaguer a les 21.00.
A Barcelona, la Comissió Unitària 28 de Juny, que reivindica un Orgull crític i alternatiu, coordina una taula rodona que es farà a les 18.30 al centre LGTBI.
El Pride organitza nombroses activitats a l’avinguda de la Reina Maria Cristina durant tot el dia, com ara atraccions per a la mainada, tallers artístics, gimcanes infantils, concerts, Twerk i booty dance, una cursa de talons i una exhibició Drag, entre més.
A València, es destaca la ‘Trobada de cine.
Discursos, espais i extrems de la sexopolítica dels 70 i 80’, que es farà a l’IVAM a les 12.00 i també es podrà veure dissabte i diumenge.
També s’ha organitzat la visita guiada ‘Falles des de l’Orgull’ al Museu Faller a les 18.00.
A Palma, la manifestació unitària es farà divendres a les 19.00 a l’esplanada del Museu es Baluard i acabarà a la plaça de Cort, on se celebrarà la revetlla i el lliurament de premis Siurell i Dimoni Rosa, atorgats per l’associació Ben Amics.
A Barcelona, la manifestació central és convocada a les 18.00 al parc de les Tres Xemeneies, i duu per lema ‘Som famílies a tot arreu!’.
Passarà per l’avinguda del Paral·lel i arribarà a la plaça d’Espanya, on es farà la festa de cloenda.
La manifestació alternativa de la Comissió Unitària 28 de Juny serà a les 18.30 a la plaça de la Universitat, on també hi haurà una festa popular a les 21.00.
A més, a l’avinguda de la Reina Maria Cristina es faran, durant tot el dia, tallers artístics i activitats esportives, entre més.
A València, la manifestació començarà a les 19.00 a la Porta de la Mar i s’acabarà a la plaça de l’Ajuntament, on es farà la Festa de l’Orgull a partir de les 22.00 amb la participació d’artistes compromesos com ara Lara Sajen, Supreme Deluxe, Diva Houston i Krystal Forever.
Al matí, es podrà assistir a la visita temàtica ‘Història prohibida de la diversitat sexual a València’ a les 10.30 al MuVIM.
A Palma, a les 11.30 hi haurà la sessió de contes ‘Cua de sirena’ al Centre Social Flassaders.
Perpinyà celebrarà el seu primer Dia de l’Orgull.
No hi haurà cap cercavila, però sí la presència d’associacions LGBTI al carrer de Rabelais, de 10.00 a 20.00.
També hi haurà entreteniment musical, amb la cantant Leona Winter.

Response: Arriben les celebracions de l'Orgull aquest cap de setmana, amb diverses manifestacions i activitats dedicades a reivindicar els drets del col·lectiu LGTBI, que es fa cada 28 de juny. Tot i que s'han aconseguit moltes coses per aquest col·lectiu, encara avui dia existeixen agressions contra aquestes persones, per tant, la feina no està feta.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Situació normalitzada a les carreteres de Catalunya després d'una vaga general on els talls de circulació han estat els protagonistes des de primera hora del matí.
Ara per ara, només hi ha una via tallada, a Puigcerdà, on els manifestants hi passaran la nit.
A la demarcació de Girona ja s'ha restablert el trànsit, però encara hi ha congestió a l'AP-7 a la Jonquera, en sentit Nord, direcció França.
També a Girona, per la N-II es circula encara amb força retencions en tots dos sentits de la marxa a l'altura de Vilamalla.
A Lleida, la N-145 continua donant problemes a la Seu d'Urgell en tots dos sentits de la marxa, on encara hi ha força congestió de vehicles.
Un matí de talls generalitzats
En algun moment, les incidències han arribat al centenar.
A més, mig miler de persones han aconseguit baixar a les vies de l'AVE a Girona per interrompre la circulació, i s'han produït talls en cinc línies de Rodalies i els Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) al Vallès.
En alguns casos els talls a les carreteres han estat intermitents, i s'ha obert el pas durant una estona, com ha estat el cas de la B-23 a Sant Just Desvern i l'A-2 a Abrera.
Els Mossos d'Esquadra han negociat amb els manifestants en alguns punts perquè permetessin el pas de vehicles com a mínim una estona.
Malgrat que la policia catalana ha intentat negociar per reobrir el trànsit a l'AP-7 a Figueres, els manifestants han decidit en assemblea que no pensen fer marxa enrere i mantenen el tall.
També s'han viscut alguns moments de tensió, com és el cas de la C-58 a l'altura de Sabadell, on s'ha produït un aldarull amb un conductor, segons informa Albert Segura.
També a la plaça Cerdà de la capital catalana hi ha hagut confrontació entre Mossos i concentrats, i la policia catalana ha acabat desallotjant la plaça perquè els cotxes passin.
— Andreu Merino Vives (@andreumerino) November 8, 2017
La capital catalana ha estat un dels indrets més afectats pels talls als accessos, ja que a més de les Rondes s'han vist afectats punts com el túnel de Vallvidrera, però també pels ferroviaris.
A la ciutat, a més de la plaça Cerdà, s'ha interromput la circulació a l'avinguda Diagonal, en dos punts del Paral·lel i a l'entrada de l'estació del Nord d'autobusos, segons ha informat la Guàrdia Urbana.
Les línies R1, R3, R4 i R16 de Rodalies han patit alguns talls per presència de persones a la via.
Segons Renfe, a l'altura de Mataró (R1) alguns manifestants han accedit a la via quan passaven pocs minuts de les set del matí i han obligat a interrompre el servei, així com a les línies R3 i R4 amb talls a l'altura de Montcada Bifurcació.
També a l'R4 el servei ha quedat interromput a Sant Vicenç de Castellet per una manifestació, que ha començat poc després de les sis i s'ha allargat una hora.
Per últim, l'R16 també ha estat tallada a Ulldecona.
— Rodalies Catalunya (@rodalies) 8 de novembre de 2017
— FGC (@FGC) 8 de novembre de 2017
A més, unes 500 persones han aconseguit saltar-se el cordó policial i han interromput l'AVE a l'estació de Girona.
Dels Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) tampoc ha funcionat la línia del Vallès entre Sarrià, Sabadell i Terrassa per la presència de manifestants a l'estació de Sant Cugat del Vallès, ha informat la companyia a través de Twitter.
Pel que fa al transport públic a Barcelona ciutat, el servei del metro circula al 85% mentre que els autobusos ho fan amb normalitat, segons ha informat Transports Metropolitans de Barcelona (TMB).
La línia del metro més afectada és la 2, on només passa un metro de cada dos.
— NacióDigital (@naciodigital) November 8, 2017
— NacióDigital (@naciodigital) November 8, 2017

Response: Una vaga general ha provocat talls de circulació a tota Catalunya i, tot i que els Mossos d'Esquadra han tractat de negociar amb els manifestants, hi ha hagut talls a l'AP-7 a Figueres, a la C-58 a Sabadell, a la plaça Cerdà de Barcelona i a les vies de Rodalies i dels Ferrocarrils de la Generalitat. Ara, la situació s'ha normalitzat.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, ha encapçalat aquest diumenge la delegació del Govern que ha participat en els actes commemoratius del 72è aniversari de l’alliberament del camp de concentració de Mauthausen.
Romeva ha descobert una placa de granit dissenyada per l’escultor Jesús Galdón en homenatge a ‘totes les víctimes’ del nazisme, que ha qualificat de ‘xacra global’.
La placa, escrita en català, castellà, alemany i hebreu, deixa entreveure el mur sobre el qual està penjada, testimoni ‘de l’autèntic horror’, ha explicat Romeva.
L’Amical de Mauthausen, l’Associació Catalana d’Amics d’Israel, Triangle Blau i l’ambaixada espanyola a Àustria han participat en l’ofrena floral.
Amb aquesta placa, situada al costat d’altres tributs de governs com els de Portugal, Bòsnia o Montenegro, el govern de la Generalitat vol ‘fer un manifest ple de significat sobre què va significar el nazisme pels catalans i catalanes’, subratllant ‘el vincle’ entre l’holocaust i la Guerra Civil, però també posar en relleu ‘la globalitat d’aquesta xacra’, ha explicat Romeva.
De fet, el text de la placa, ‘Tot el dolor d’un poble’, fa referència ‘al deure global’ de reivindicar la memòria històrica, ja que ‘només amb una memòria històrica compartida i divulgada’ es podran evitar que ‘els fantasmes del passat es repeteixin’, ha explicat Romeva.
El conseller ha recordat els 1.800 catalans que van morir a Mauthausen, el principal camp de concentració d’Àustria i ha recordat la figura de Josep Miret, conseller de Proveïments de la Generalitat l’any 1937, que va ingressar a Mauthausen l’any 1942 i va morir dos anys després a mans d’un oficial.
‘Cal reconèixer el rol de tants supervivents que han fet de transmissors perquè d’altres que no vam viure la barbàrie no ho oblidem’, ha continuat Romeva, citant també Francesc Boix i Antoni García i destacant la seva contribució al judici de Nuremberg.
Romeva també ha fet una crida a ‘reaccionar d’una manera especialment contundent davant qualsevol símptoma que permeti visualitzar una ideologia semblant’ a la que va conduir a l’holocaust.
La batllessa de Mauthausen, Leitner Gudrun, també han participat en l’acte, així com l’Amical de Mauthausen, l’Associació Catalana d’Amics d’Israel, Estat Català, Triangle Blau i diversos escolars catalans de visita al camp.
El violoncel·lista Carles Muñoz, membre del Lofoten Duo, ha interpretat El cant dels ocells de Pau Casals, Kaddish de Maurice Ravel i la pregària jueva El malei rajamim.
En un segon pla, l’ambaixador espanyol a Àustria, Alberto Carnero, també ha contribuït a l’ofrena floral, en un espai que no compta amb cap placa oficial del govern espanyol.
‘Un homenatge del govern de Catalunya a totes les víctimes que van morir als camps de concentració havia de comptar, per descomptat, amb el govern espanyol’, ha explicat Carnero a l’ACN, recordant que ‘el missatge de Mauthausen’ és que tots els que van morir al camp ‘defensaven idees diferents’ però que els unia ‘el patiment’, fet que genera ‘una fraternitat universal’.
72è aniversari de l’alliberament de Mauthausen-Gusen
Aquest cap de setmana s’han commemorat els 72 anys de l’alliberament dels camps de concentració i extermini de Mauthausen-Gusen, els més importants d’Àustria.
Delegacions governamentals i civils de tot el món que s’han desplaçat a la regió durant tota la setmana, especialment diumenge, per assistir als actes commemoratius.
El primer camp de Mauthausen, format per fins a 49 subcamps, va ser construït pels mateixos presoners entre 1939 i 1940.
Hi van ser deportades unes 200.000 persones, 120.000 dels quals hi van morir.
Es calcula que hi van passar uns 3.000 catalans i que 1.800 van ser-hi assassinats.
Els primers deportats foren opositors alemanys i austríacs, els quals seguiren intel·lectuals polonesos i deportats soviètics.
A partir de 1941 van començar a arribar-hi grans quantitats de catalans juntament amb republicans d’altres punts de l’Estat espanyol i membres de la resistència francesa.
El 1944 milers de jueus hongaresos i holandesos van ser deportats i exterminats sistemàticament.
Finalment, al camp també hi van deportar homosexuals, gitanos i testimonis de Jehovà, fins a un total de disset col·lectius diferents.
D’entre els presoners catalans que van sobreviure al camp, hi havia el fotògraf Francesc Boix i l’escriptor Joaquim Amat-Piniella qui va plasmar la seva experiència a la novel·la K. L. Reich, una de les grans obres de la literatura sobre l’Holocaust.
Dissabte, Romeva va defensar al camp de Gusen la voluntat de Catalunya ‘d’ajudar a construir una Europa millor’ que deixi de banda ‘la por i l’odi’ del passat, davant centenars de persones i delegacions d’arreu del món.
L’acte del memorial de Gusen també va comptar amb la presència del president federal d’Àustria, Alexander van der Bellen.

Response: El conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva ha volgut recordar els 1.800 catalans que van morir a Mauthausen, el camp de concentració a Àustria. Com a homenatge, al 72è aniversari de l'alliberament de Mauthausen, ha descobert una placa de granit amb el text "Tot el dolor d'un poble", per mantenir el record de les víctimes del nazisme.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La classe política andorrana ha coincidit a fer una crida a la unitat i al diàleg en la Diada de Meritxell; dia de la festa nacional i, aquesta vegada, marcada per l’emergència sanitària de la covid-19.
La síndica general, Roser Suñé, ha fet una crida a ‘la responsabilitat, individual i col·lectiva, amb la finalitat d’actuar, per sobre de tot, pel bé comú’.
En el discurs que ha pronunciat al vestíbul de la seu del Consell General, ha manifestat el compromís de la institució ‘de treballar amb rigor per dotar el Principat de les millors eines per fer front, de manera reeixida, als reptes que es plantegen’.
La síndica general ha demanat que la por i la incertesa que ha generat la pandèmia no hauria de servir d’excusa per desentendre’s de les causes comunes, començant per les que afecten el país, ha matisat.
Ha recordat que ‘el diàleg, tan preuat com sempre i alhora més necessari que mai, requereix d’aportacions que siguin fruit d’una anàlisi reposada, de la valoració argumentada de propostes alternatives’.
‘El soroll, la cacofonia, el fet de pontificar des de posicionaments absoluts i sense empatia en un món que és, afortunadament, plural i divers, ens distancia molt més els uns dels altres que una màscara o el metre i mig preceptiu en tants espais públics’, ha manifestat Suñé.
Ha afegit la petició de ‘recuperar, en el dia a dia, el valor de la paraula i, alhora, el valor del silenci’; coses que també contribuirien a la cohesió social que pregona el lema del país ‘Viruts, Unitas, Fortior’, tal com ha recordat la presidenta del parlament.
Tant el cap del govern, Xavier Espot, com els presidents dels diferents grups parlamentaris, han coincidit a qualificar d’encertat el discurs de la síndica general, i més en el moment actuat.
Espot ha valorat que el dia de la festa nacional és un bon dia per celebrar els valors que caracteritzen el país, i ha demanat que es tinguin més presents en el dia a dia.
Sobre el nou curs polític que comença, el cap del govern ha explicat que, malgrat la preocupació per la situació sanitària i que s’ha de mirar de minimitzar-ne els efectes i la propagació, ‘la vida ha de continuar’, i això serà objecte del debat d’orientació política, que se celebrarà aquest mes de setembre.
De la seva banda, el president del grup parlamentari Demòcrata, Carles Enseñat, ha manifestat en declaracions a la premsa la voluntat de ‘trobar punts d’equilibri’ amb els grups de l’oposició en les lleis que s’hagin d’aprovar.
Ha assenyalat que el debat d’orientació política servirà al govern per presentar les línies estratègiques dels anys vinents i també per veure si els grups de l’oposició fan aportacions o es mantenen en la confrontació.
Per part del grup parlamentari liberal, Ferran Costa ha manifestat que hi ha ‘reptes molt difícils per davant i que cal la màxima unitat’ per superar-los.
Ha assegurat que s’ha fet una feina intensa per reconfigurar el programa d’acció governamental i que la coalició de govern ‘allargarà la mà’ per recollir les propostes que els puguin fer arribar els grups de l’oposició.
En la mateixa línia, el representant de Ciutadans Compromesos, Carles Naudi, ha destacat ‘l’empatia i voluntat d’estar al servei de les persones’ que ha de regir les institucions en l’escenari actual i vinent, de postpandèmia.
Per part de l’oposició, el líder del grup socialdemòcrata, Pere López, ha manifestat que, fent autocrítica entre tots, al començament de la pandèmia ha faltat diàleg; una qüestió sobre la qual ‘no aporta res donar-hi més voltes’.
Ha manifestat esperança en què es puguin treballar propostes conjuntament; ha posat l’exemple de la comissió mixta amb representants del Consell General, el Govern, els comuns i els agents econòmics i socials per elaborar propostes que ajudin en la crisi sanitària.
El president del grup parlamentari de Terceravia, Josep Pintat, ha afirmat que el diàleg sempre és important i que fer aportacions és la seva obligació com a consellers generals.
Ha valorat que el debat d’orientació política servirà per transmetre ‘tranquil·litat als ciutadans i el teixit empresarial’, en el sentit que es perfila un rumb clar per al futur del país.
La celebració de la festa nacional ha estat marcada per l’emergència sanitària, que ha obligat a suspendre els actes més populars i a restringir l’aforament en la missa solemne al Santuari de Meritxell.
La celebració eucarística l’ha presidida el nunci apostòlic Bernardito Cleopas Auza.
De la seva banda, l’arquebisbe d’Urgell i copríncep d’Andorra, Joan Enric Vives, ha agraït la presència del nunci i també ha donat les gràcies per l’ajuda del copríncep Emmanuel Macron.

Response: En el dia de la festa nacional, la Diada de Meritxell, marcada per l'entorn actual de la pandèmia, la síndica general, Roser Suñé, el cap del govern, Xavier Espot, i els presidents dels diferents grups parlamentaris, han fet una crida al diàleg i han confirmat que la unitat serà necessària per superar els reptes que vindran.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els Ajuntaments d'Igualada, la Pobla de Claramunt i Vilanova del Camí han decidit iniciar de manera conjunta els procediments per regularitzar la prestació del servei d'aigua municipal.
En aquestes poblacions el servei s'ha prestat històricament per una companyia privada, sense que s'hagi fet cap concurs de concessió pública.
Ara, entomen el repte de posar ordre a la situació en un procediment que calculen que s'allargarà més d'un any i que compta amb l'assessorament de la Diputació de Barcelona.
El regidor de Qualitat Urbana d'Igualada, Jordi Pont, ha dit que es tracta d'una "operació jurídica molt complicada", que té per objectiu que les administracions tinguin "el govern de la distribució de l'aigua".
Pont ha aclarit que tenir el govern no vol dir tenir la gestió, ja que el model de gestió –ja sigui directa o concessionada- es decidirà un cop es tingui tota la informació sobre la taula.
Els tres municipis anoiencs comparteixen la mateixa situació des de principis del segle XX.
Segons ha detallat el regidor de Qualitat Urbana, Jordi Pont, en el cas d'Igualada mai s'ha arribat a crear formalment el servei municipal d'aigua i una empresa privada –en aquest cas Aigua de Rigat- des de la dècada dels anys 20 del segle passat va assumir tant la prestació del servei com la instal·lació de la infraestructura, sense que es fes un procés de concessió formal.
Aquesta és una situació compartida per molts ajuntaments del país, com el de Barcelona, que es troba immers en un procés judicial per aquest motiu.
Pont ha deixat clar que aquesta serà "l'operació jurídica més complicada que haurà pres mai l'Ajuntament d'Igualada", ja que ha avançat que "si no es fa ben feta, les conseqüències per l'administració i la ciutadania poden ser tremendes, tenint en compte que parlem d'un servei públic obligatori com és l'abastament d'aigua potable".
En aquest sentit, Pont ha afirmat que l'operació es vol fer "amb les mínimes repercussions pels usuaris", és a dir, que el model que acabi sortint de la regularització dels serveis "no acabi costant molts diners als contribuents, ni tampoc que comporti un risc patrimonial per a l'Ajuntament".
Per a fer-ho possible, Pont ha avançat que els tres consistoris comptaran amb el suport i assessorament de la Diputació de Barcelona.
El procés arrancarà amb una fase d'auditoria econòmica i l'inventari del patrimoni de la companyia Aigües de Rigat a cadascun dels municipis, que pot tenir una durada de tres mesos.
Tot seguit, es crearà la Comissió d'Estudi per a la Creació del Servei, que implica que cada municipi assumirà la titularitat del mateix, i que ha de desembocar en la proposta de model de gestió més adequat.
En aquest sentit, Pont ha aclarit que "tenir el govern de la distribució d'aigua no vol dir assumir-ne la gestió", ja que "la gestió no és obligatòria per part dels Ajuntaments".
Un cop acabi tot aquest procés, que està previst que finalitzi abans del 2018, els consistoris hauran d'haver decidit quin model de gestió volen per al servei d'aigua.
El regidor ha explicat que hi ha múltiples models, des de la dispensa –demanar a la Generalitat que el dispensi de prestar-lo-, passant per l'adjudicació a una companyia externa, fins a la gestió directa per part del mateix Ajuntament.
Serà precisament aquesta comissió qui determinarà quin és el model més apropiat per a cada cas.
La proposta del consistori igualadí arriba quatre mesos després que l'entitat Aigua és Vida denunciés irregularitats en el servei d'aigua a Igualada i anunciés que el servei no estava emparat per cap contracte de concessió.
L'entitat demanava que el consistori organitzés una consulta perquè sigui la població qui decideixi el model de gestió.
Sobre aquest punt, Pont ha assegurat que és "complicat" realitzar una consulta popular sobre aquest tema, ja que es tracta d'una qüestió molt complexa.
A més, ha demanat que no es faci una "qüestió política i partidista" d'aquest tema.

Response: En les poblacions d'Igualada, la Pobla de Claramunt i Vilanova del Camí, el servei de prestació d'aigua municipal ha estat dut a terme per una empresa privada històricament. Ara, aquestes poblacions han iniciat el procés per regularitzar el servei, un procés complicat i llarg que comptarà amb l'assessorament de la Diputació de Barcelona.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, ha afirmat que una sortida del Regne Unit de la Unió Europea sense acord comercial tindria un impacte negatiu per a l'economia catalana d'entre 1.200 i 2.000 MEUR en cinc anys.
Segons l'agència per a la competitivitat de l'empresa, ACCIÓ, la xifra representa entre un 0,5% i un 0,8% del PIB català.
Aquest dilluns, la consellera s'ha reunit amb la representant del consolat del Regne Unit, Jessica Griffhiths, per fer seguiment i anàlisi de l'afectació del Brexit en l'empresa, la universitat, la recerca i el turisme.
La trobada s'emmarca en l'inici d'un període transitori a partir de divendres durant el qual el Regne Unit i la Unió Europea negociaran la nova relació comercial i econòmica.
En cas de no produir-se un acord, ACCIÓ ha calculat que gairebé 1.500 milions d'euros d'exportacions d'una cinquantena de productes catalans al Regne Unit es veurien afectats pels nous aranzels.
"El gravamen extra ens faria deixar de ser competitius", ha manifestat la consellera.
Més enllà de l'aspecte aranzelari, els controls en frontera, els permisos, la possible frenada de les relacions o els aspectes de fiscalitat i logística també "torpedinarien" les relacions comercials entre el Regne Unit i Catalunya.
Actualment, Regne Unit és el cinquè soci comercial de Catalunya.
En xifres, 3.370 empreses catalanes exporten productes a aquest país amb unes vendes anuals de 3.900 milions el 2018.
Aquestes xifres representen un 5,5% del volum total de les exportacions catalanes i suposen un 1,5% del PIB català.
"El Regne Unit és un soci molt important" per a Catalunya, ha sostingut Chacón.
Segons dades del departament, un Brexit sense acord afectaria 48 productes, principalment d'automoció, química i alimentació.
En matèria turística, el Regne Unit és el tercer mercat quant a la despesa i el segon emissor de turistes.
Entre desembre de 2018 i novembre de 2019, van arribar a Catalunya dos milions de turistes britànics i van generar una despesa de més de 1.948 milions d'euros.
"D'aquí que els vigilem molt de prop", ha afirmat la consellera.
Segons Chacón, en el període entre octubre i març, el nombre de reserves ha augmentat, però la consellera ha reconegut que la "incògnita" és què passarà a partir de 2021.
En cas que s'arribi a un acord, els britànics necessitaran un passaport amb vigència mínim de sis mesos per poder viatjar a la Unió Europea.
En cas de visites per períodes inferiors a noranta dies, el turista britànic no necessitarà visat.
Els turistes hauran de tramitar el carnet de conduir internacional i no disposaran de 'roaming' gratuït en els països de la Unió Europa.
Fins al 31 de desembre de 2020, el sistema de salut públic britànic cobreix els turistes que es trobin en qualsevol país de la Unió Europea.
Quant als sistemes de coneixement, les universitats catalanes acullen 330 estudiants d'Erasmus, 299 estudiants de grau, màster o doctorat i 142 doctorands originals del Regne Unit.
A més, aquest país és el principal soci de Catalunya en col·laboració en projectes amb finançament comunitari.
En total, hi ha 615 projectes en el marc del programa Horizon 2020, amb més d'un centenar d'articles científics publicats.
Per ara, els ciutadans comunitaris matriculats en graus i postgraus al Regne Unit abans del 31 de desembre de 2020 continuaran gaudint de les mateixes taxes que els estudiants britànics fins a la finalització dels seus estudis.
En canvi, la participació del Regne Unit en el programa Erasmus+ està en dubte.
Després de la reunió, la consellera també ha posat de manifest la "voluntat de col·laborar" entre la Generalitat i el Regne Unit.
A la reunió hi han assistit també el secretari general del Consell Interuniversitari de Catalunya, Lluís Baulenas; el director general de Recerca, Joan Gómez; el director general de Turisme, Octavi Bono, i el conseller delegat d'ACCIÓ, Joan Romero.
El març de 2019, ACCIÓ va posar en marxa la Finestreta Brexit per assessorar les empreses catalanes i preparar plans de contingència per afrontar el procés de sortida del Regne Unit de la Unió Europea.
Fins ara, 830 empreses catalanes han fet ús d'aquest servei.
A més, han impulsat també un cicle de jornades en col·laboració amb KPMG centrat en temàtiques com la gestió duanera, la mobilitat dels treballadors o la protecció de dades.

Response: Si finalment no hi hagués acord entre el Regne Unit i la Unió Europea i s'arribés a un Brexit dur, els impactes per a l'economia de Catalunya serien d'entre 1.200 i 2.000 milions d'euros en cinc anys. Així ho ha estimat Àngels Chacón, consellera d'Empresa i Coneixement, que s'ha reunit amb un representant del consolat del Regne Unit.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La candidata a primera secretària del PSC, Núria Parlon, ha presentat aquest diumenge un centenar de propostes i esmenes a la ponència política que el partit debatrà en el seu congrés.
Entre els punts que vol modificar, Parlon substitueix l'apartat que incloïa la via canadenca per un nou redactat on aposta per establir un nou contracte amb l'Estat "que pugui ser referendat pels catalans a les urnes dins d'un procés amb totes les garanties democràtiques".
Aquest acord, diu, ha d'incloure el reconeixement de Catalunya com a nació i de la plurinacionalitat d'Espanya, però no apunta què passaria si els catalans decideixen no referendar aquest pacte.
Justament quan l'actual primer secretari del PSC i candidat a la reelecció, Miquel Iceta, ha considerat en una entrevista a l'ACN que seria "horrorós" que la via canadenca quedés fora del debat del congrés, Parlon ha fet públiques les seves aportacions als documents congressuals i aposta per eliminar l'apartat 'La superació del greu atzucac en què es troba Catalunya', on es recollia aquesta opció en cas que els catalans no referendessin la reforma constitucional.
En el nou redactat que proposa la candidata, s'aposta per una solució "democràtica, legal, dialogada i acordada" en el marc d'una reforma constitucional de caràcter federal.
"I volem fer aquest camí amb total respecte i lleialtat a les institucions espanyoles, al costat de la resta dels socialistes espanyols, però amb la màxima determinació i legitimitat en l'articulació dels nostres plantejaments nacionals", apunta.
Aquesta reforma ha de servir per establir "un nou contracte" entre Catalunya i la resta d'Espanya que inclogui el reconeixement de Catalunya com a nació i de la plurinacionalitat d'Espanya.
"Espanya és un estat plurinacional que, de forma natural, ha d'evolucionar cap a un estat completament federal, que reconegui i promogui la seva pluralitat lingüística i cultural, projectant-la a nivell europeu", subratlla el text plantejat per Parlon.
Així mateix, aquest acord ha de contemplar un nou model de finançament que garanteixi els "recursos suficients" per a Catalunya, "que inclogui la coresponsabilitat fiscal real i faci compatible la solidaritat interterritorial amb un tracte fiscal equitatiu, just, transparent i que respecti el principi d'ordinalitat".
També ha de preveure una nova cultura federal en les relacions entre els institucions, "basada en el respecte, la cooperació, la lleialtat i el diàleg, que assumeixi amb normalitat l'actual escenari de sobiranies compartides, interdependència i globalització creixent".
Parlon considera que tots els esforços del socialisme català "s'han de dirigir a crear les condicions que permetin la recuperació del diàleg entre les institucions catalanes i espanyoles, i entre el conjunt de les forces polítiques, teixint les aliances necessàries amb aquells que volen treballar dins la legalitat per superar el bloqueig actual i per avançar en la construcció federal".
Que els caps de llista posin el seu càrrec a disposició
Pel que fa als estatuts, la candidata també aposta perquè els caps de llista de cadascuna de les circumscripcions en les eleccions al Parlament, a les Corts i al Parlament Europeu posin el seu càrrec automàticament a disposició del Consell Nacional en cas que no assoleixin els objectius prèviament establerts per a cada circumscripció.
També vol crear la figura de "l'activista socialista" per "facilitar la reconnexió amb els nous moviments socials", així com obrir la porta de l'executiva a experts de reconegut prestigi que donin el seu parer de forma puntual.
I és que Parlon reconeix que la pèrdua d'electorat del PSC s'ha dirigit principalment cap a "opcions progressistes nascudes al voltant del 15-M i de moviments de reivindicació al carrer".
En aquest sentit, subratlla que al PSC li ha faltat "imaginació i audàcia" a l'hora de repensar les polítiques de benestar i "no ha sabut trobar una solució pròpia en el debat independentista capaç de donar respostes democràtiques d'encaix federal reals".
També afegeix que els socialistes no han estat "exigents per preservar en tots els processos de representació la primacia de l'interès general per sobre d'altres espuris", i ha faltat "una comunicació i unes estructures de partit capaces de garantir imbricació social, renovació de quadres i obertura a la participació ciutadana".
L'alcaldessa de Santa Coloma defensa l'impuls de noves formes de participació com les consultes internes a la militància.
També reclama que els càrrecs públics autoritzin el partit a fer públiques les seves declaracions de béns, activitats i de renda i patrimoni, i aposta, com ja fa la ponència, per una limitació de mandats de tres "sempre que sigui possible i la realitat territorial i de nombre militants ho permeti".
El Consell Nacional, però, podrà autoritzar un quart mandat de forma "extraordinària i raonada".

Response: La candidata a primera secretària del PSC, Núria Parlon, ha presentat un document amb diverses propostes i esmenes al debat del congrés, centrat sobretot en el reconeixement de Catalunya com a nació i la plurinacionalitat d'Espanya. Un altre dels punts preveu una nova cultura federal entre les institucions i un model de finançament amb garanties.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
1.
És una "estupidez" seguir dient "mariconez"
Operación Triunfo 2018 ha estat un niu de polèmiques aquest any, una de les més sonades va venir de la mà de Maria Villar, una noia bisexual a qui li va tocar cantar amb Miki Núñez Quédate en Madrid de Mecano.
Ella va comentar la seva incomoditat per haver de cantar la paraula “mariconez” i ell s’hi va sumar demanant canviar la paraula per “estupidez” ja que els semblava menys ofensiva.
I la polèmica es va desencadenar.
Va ser llavors quan molts opinadors i rostres públics, fins i tot la mateixa Ana Torroja, van parlar de censura, van criticar la jove cantant i els que defensaven el canvi anomenant-nos “ofendiditos” o “políticament correctes” com si tenir consciència política o no voler ofendre un col·lectiu vulnerable fos quelcom dolent.
La paraula “maricón”, així com tots els seus derivats, són insults homòfobs i masclistes.
Les paraules creen significats i en aquest cas, la intenció és mofar-se de la masculinitat de la persona insultada, referint-se a ella en femení i vincular la feminitat a quelcom cursi i negatiu.
Aquest 2018, podríeu haver après que seguir utilitzant paraules pejoratives que perpetuen l'heteropatriarcat i l'heteronormativitat és un error.
No es tracta de censurar, sinó d’avançar i d’obrir el debat.
Es tracta de revisar la manera com utilitzem el llenguatge que ha perpetuat una cultura masclista i lgtibfòbica en la que ens neguem a seguir participant, perquè no ens representa.
2.
La societat ha canviat i els polítics ho han fet amb ella
Alexandria Ocasio-Cortez ha passat de servir copes en un bar a ser la congressista més jove dels Estats Units.
Ha esdevingut un fenomen global i ha aconseguit transmetre les idees de ser propera, directa i del que hauria de significar la “nova política”.
Va aconseguir connectar gràcies a una campanya ideada per dos millennials, com ella, amb vídeos virals i pòsters que l’anunciaven com si fos una nova estrella de Netflix.
I la campanya d'Ocasio ha funcionat perquè ella és veritat i de veritat.
Parla amb els seus votants fent directes a l’Instagram mentre cuina un dissabte a la nit o menja gelat directament del pot a cullerades.
L’exportaveu dels comuns, Elisenda Alamany, sigui per iniciativa pròpia o veient aquest nou fenomen polític, s’ha sumat a aquesta manera de fer i comunicar.
Gairebé cada dia ens deixa vídeos a l’Instagram on ens ensenya com és el parlament per dins, explica què s’hi fa i com s’organitza i respon les preguntes que la gent li fa.
És propera, és directa i és de veritat.
Jaime Altozano és un músic, productor musical i conegut youtuber que es dedica a fer divulgació musical a través de les xarxes.
Altozano va publicar aquest 9 de novembre un vídeo desgranant gairebé cançó per cançó el que podríem considerar el disc de l’any, El Mal Querer, de l’artista catalana Rosalía.
El vídeo en qüestió dura gairebé 40 minuts i acumula més de 2 milions de visites.
La notícia però va ser que aquest vídeo va arribar a Rosalía i que ella, va decidir respondre al youtuber a través de les stories d'Instragram.
Per si no ho sabeu, aquestes stories s’esborren a les 24 hores, així que abans que elles les guardes en destacades (les podeu tornar a veure totes al seu perfil d'Instagram) totes vinga a córrer per poder escoltar i veure el que Rosalía havia de dir del vídeo d'Altozano i del seu CD.
Així doncs, la cantant del moment va decidir saltar-se entrevistadors, mitjans de comunicació i mass media per respondre a un youtuber a través del seu Instagram.
Gràcies a internet, nosaltres com a espectadors vam poder participar en aquest intercanvi d’idees sobre un procés de creació artística entre dues persones que ni tan sols es coneixen.
Aquestes són tres coses que podríeu haver après dels millennials aquest 2018 si haguéssiu estat disposats a aprendre i a escoltar-nos.
Espero que aquest 2019 ens porti moltes més oportunitats per reflexionar plegades en aquesta secció de la nostra manera d’entendre el món on vivim.
Per un 2019 on se’ns faci menys bola la vida, amigues.

Response: A Operación Triunfo es va viure una polèmica quan la concursant Maria Villar es va negar a cantar la paraula "mariconez", ja que és una paraula homòfoba i masclista. D'altra banda, Alexandria Ocasio-Cortez s'ha convertit, donant-se a conèixer a través de les xarxes socials, en la congressista més jove dels Estats Units.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Tot i que el PSOE suma setmanes assegurant que no pensa donar suport als pressupostos que presenti el govern de Mariano Rajoy, els socialistes ja han pactat amb els populars el topall de dèficit que s'imposarà a les comunitats autònomes.
La xifra prevista era del 0,5% i finalment es flexibilitza una dècima i serà del 0,6%, amb la qual cosa cada comunitat disposarà de 220 milions més.
El topall de dèficit queda molt lluny de la petició de l'1,18% que fa el vicepresident i conseller d'Economia, Oriol Junqueras.
De fet, tant Catalunya com el País Valencià i Balears s'han oposat a la proposta plantejada pel govern espanyol al consell de política fiscal i financera mentre la resta de territoris governats pels socialistes s'hi han abstingut.
Així doncs, aquest 0,6% és el límit que la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, i el ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, han posat sobre la taula dels representants econòmics territorials a la reunió del consell de política fiscal i financera.
En un principi els plans de l'executiu de Rajoy era mantenir el 0,5%, però el PSOE exigia que part del marge que ha donat Brussel·les a Espanya havia de ser transferit a les autonomies.
Això sí, els socialistes només han aconseguit arrencar una dècima.
Han acceptat aquesta petita relaxació a canvi d'un acord amb el govern espanyol per incrementar el salari mínim un 8%.
"És fonamental, es tracta d'un requisit sine qua non", havia insistit el portaveu parlamentari del PSOE, Antonio Hernando.
Els sindicats, però, ja han avançat que rebutjaran aquest increment perquè el consideren insuficient.
"Aquesta legislatura és obligat coincidir.
Si no, tot és impossible", ha recalcat més tard Montoro per argumentar els pactes.
La reivindicació de l'1,18%
"Ens tracten com a súbdits!", va exclamar Andreu Mas-Colell a la sortida del consell de política fiscal i financera del 12 de juliol del 2012.
La Generalitat i el govern espanyol mantenien una pugna aferrissada pels objectius de dèficit, i Cristóbal Montoro no tenia intenció de modificar les seves previsions per atorgar més marge a les autonomies.
Amb la xifra de l'1,18% s'ha presentat el vicepresident Oriol Junqueras a la reunió -que ja està en marxa-, tres dies després de presentar al Parlament els pressuposts catalans per al 2017.
Els comptes estan fets amb la previsió de tenir un 0,5% de límit de dèficit, que és el que es va acordar al consell de política fiscal i financera del mes d'abril.
Aquesta xifra, però, no està ratificada pel Congrés dels Diputats, i Montoro ha buscat pactar el 0,6% amb el PSOE i Ciutadans per encarrilar els pressupostos espanyols.
Polèmica pels impostos
Una de les qüestions que va abordar el ministre amb els partits amb representació parlamentària és la possibilitat de posar en marxa un impost per gravar les begudes ensucrades.
Aquest nou tribut entraria en col·lisió amb un d'idèntic que Junqueras ha inclòs en els comptes per al 2017.
La previsió del vicepresident era recaptar 31 milions d'euros l'any vinent per aquest concepte.
El que està passant amb la duplicació de l'impost és exactament el mateix que amb el tribut de dipòsits bancaris que la Generalitat volia posar en marxa.
El Tribunal Constitucional el va tombar definitivament l'1 de juny del 2015.
La maniobra de l'Estat es va basar en crear un impost de dipòsits bancaris i situar-lo en el 0,03% per dificultar la recaptació que en volia fer l'administració catalana.
Nova etapa
El consell de política fiscal d'aquest dijous és el primer que se celebra sota el presumpte clima de diàleg que el govern espanyol vol impulsar en aquesta legislatura.
Junqueras hi assisteix perquè, tal com va proclamar ahir el secretari d'Economia, Pere Aragonès, la Generalitat ha de ser allà on estiguin en joc els recursos per als catalans.
En la reunió de tots els consellers d'Economia de totes les comunitats també es començarà a tractar la reforma del sistema de finançament.
El vicepresident ja ha deixat clar que no liderarà les reivindicacions per tenir més recursos, un gest que se suma a la decisió del president Carles Puigdemont de no assistir a la conferència de presidents del proper mes de gener.
L'estratègia de la Generalitat passa per exigir bilateralitat en qüestions relacionades amb el procés i aplicar un diàleg resignat en les qüestions multilaterals.
És en aquesta última categoria en la qual cal enquadrar el consell de política fiscal i financera d'aquesta tarda, que també fixarà els objectius de dèficit fins al 2019.
Junqueras assegura tenir bona relació amb Santamaría, a qui ha convidat a Barcelona per abordar l'agenda catalana.
Mentrestant, Puigdemont i Rajoy tenen pendent fixar una cita a la Moncloa per tractar el referèndum.
De moment, sense possibilitats d'èxit.

Response: El PP i el PSOE finalment han acordat que el topall de dèficit que tindran les comunitats autònomes serà del 0,6%. Oriol Junqueras, vicepresident i conseller d'Economia, havia demanat que aquesta xifra fos de l'1,18% i, per tant, queda molt lluny. Per aquest motiu, Catalunya, el País Valencià i Balears s'han oposat a la proposta del govern espanyol.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, ha demanat als socialdemòcrates eslovens que parlin amb el PSOE i les joventuts socialistes a Espanya per saber "quin és el problema amb el diàleg" i fer que deixin de "fer-se mal a ells mateixos, a les seves idees i als seus principis".
Així, durant la seva intervenció al fòrum jove dels socialdemòcrates d'Eslovènia, Bosch s'hi ha dirigit perquè són "políticament propers" i ha confiat que els escoltaran, de manera que ha demanat "ajuda" perquè el PSOE accepti una la taula de diàleg i negociació per resoldre el conflicte a Catalunya.
A més, ha afegit que la via de la repressió i la política de "revenja i càstig" no és "acceptable" i "no és decent en un terreny moral".
Durant el fòrum a Eslovènia, al que a banda de l'eurodiputat Milan Brglez també ha assistit la secretària d'Estat de Justícia d'Eslovènia, Dominika Švarc, Bosch ha insistit en el diàleg com a la "manera correcta" de solucionar el conflicte polític i ha argumentat que és "la via europea".
A més, ha explicat que no demana en cap cas que els eslovens es posicionin sobre la república catalana, sinó que ho facin sobre la necessitat de resoldre la situació "de manera cívica, pacífica i democràtica", que recorda que són els valors de la UE.
— Alfred Bosch🎗 (@AlfredBosch) November 16, 2019
El conseller d'Acció Exterior, que ha estat rebut a una sala decorada amb llaços grocs, ha advertit que el Govern "no es pot rendir" en la defensa de la democràcia i per això ha reafirmat el seu compromís amb el dret a decidir.
"No imposem res a ningú; si us diuen això, negueu-ho, només volem parlar per veure com la gent pot decidir el seu futur", ha resumit Bosch.
Així, ha acusat el president del govern espanyol en funcions, Pedro Sánchez, de no acceptar una taula de diàleg perquè "no tenen cap alternativa" a la proposta catalana d'un referèndum.
També ha recordat que Sánchez "no agafa ni el telèfon" al president de la Generalitat, Quim Torra, i s'ha queixat que aquesta "no és manera de gestionar el problema".
Els vots d'ERC, clau en la investidura de Sánchez
Bosch, a més, durant la seva intervenció s'ha referit breument a la situació de governabilitat a Espanya i ha recordat que la investidura de Sánchez pot dependre dels vots dels republicans.
"S'obre una finestra d'esperança", ha explicat Bosch, que ha avançat que aquest context pot ser de "progrés" i es poden "corregir coses".
Dimissió en bloc de la cúpula de les joventuts
La intervenció de Bosch al fòrum de les joventuts dels socialistes eslovens ha estat precedida per la dimissió en bloc de la cúpula de l'organització, encapçalada per Andrej Omerzel.
Segons van explicar en un comunicat, la direcció de les joventuts del SD van rebre pressions per haver convidat Bosch en un fòrum i, en declaracions a l'ACN, Omerzel va concretar que havia rebut "moltes trucades de membres del Parlament Europeu, d'eurodiputats espanyols".
La secretària d'Estat de Justícia i l'eurodiputat Brglez han volgut assistir al fòrum jove.
Abans de les intervencions, han estat conversant amb Bosch i Brglez també hi ha intervingut.
Suport dels expresidents Mesic i Kucan en forma de comitès
Amb la participació al Mladi forum (fòrum jove), el conseller ha segellat un viatge oficial a Croàcia i Eslovènia durant el qual s'ha reunit amb dirigents polítics dels dos països, acompanyat pel delegat del Govern als Balcans, Eric Hauck.
A Croàcia, Bosch s'ha trobat amb l'expresident Stjepan Mesic, que li ha traslladat la voluntat d'impulsar un comitè de suport als líders independentistes catalans condemnats per l'1-O que aglutini personalitats polítiques i socials del país balcànic.
La iniciativa de Mesic s'inspira en el comitè eslovè que es va formalitzar a l'octubre i que lidera l'expresident Milan Kucan.
Bosch també s'ha trobat amb Kucan, que una vegada més s'ha posicionat públicament sobre el conflicte català per demanar a un eventual govern de Pedro Sánchez una "actitud més democràtica" sobre Catalunya que la que va esgrimir en campanya.
El que va ser el primer president de l'Eslovènia independent ha reclamat diàleg i "mitjans polítics", i no "repressió", per "solucionar la qüestió catalana.

Response: El conseller d'Exteriors, Alfred Bosch, durant la seva participació a un fòrum dels socialdemòcrates eslovens, els ha demanat ajuda en fer que el PSOE accepti una taula de diàleg pel conflicte de Catalunya. Bosch, que assegura que Pedro Sánchez no li agafa el telèfon a Quim Torra, ha recordat que els vots dels republicans podrien ser claus.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La Diputació de Girona, l'Obra Social 'la Caixa' i el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya impulsen un projecte pioner a Catalunya que té com a objectiu conèixer els efectes de la sembra de llavors tractades amb agroquímics en ocells que se les mengen.
Amb el nom 'Ocells en temps de sembra', l'estudi recollirà dades de zones de cultiu de colza i cereals de Vilademuls (Pla de l'Estany) i Bàscara (Alt Empordà) durant el 2019 amb la col·laboració de pagesos i caçadors.
Es parteix de la hipòtesi que la ingesta d'aquestes llavors per part dels ocells pot implicar que "aquests productes agroquímics s'introdueixin a la cadena tròfica, perjudicant el medi ambient i la salut humana" i es vol tenir més informació per reduir l'impacte en el medi natural.
L'estudi, que es farà durant el 2019, vol analitzar els efectes dels agroquímics i plaguicides en les llavors de sembra de colza i cereals posant el focus en els ocells que se les mengen.
Entre aquests productes n'hi ha un de poc conegut com són les "llavors blindades".
Abans de la sembra, aquestes llavors es recobreixen amb un producte químic que conté un o diversos plaguicides (generalment fungicides però també insecticides) per garantir-ne la protecció durant la germinació i afavorir-ne el creixement.
Això permet reduir la quantitat química que s'allibera al medi així com el risc d'exposició per a l'operari perquè evita la fumigació durant la sembra.
Ara bé, també poden ser una "trampa ecològica" per a algunes espècies d'ocells.
I és que les llavors sembrades que no queden enterrades durant la sembra queden a l'abast dels ocells granívors que se les mengen, ingerint així grans quantitats d'agroquímics en poc temps.
Segons els impulsors de l'estudi, la majoria d'aquests productes no són mortals però poden afectes les espècies a mitjà termini com ara alteracions importants en el sistema immunitari o en la funció reproductiva.
La metodologia de l'estudi
En el cas de comarques gironines, anualment es cultiven 32.000 hectàrees de cereals (sobretot blat i ordi) i 3.500 hectàrees més de colza.
Això representa prop del 40% de la superfície agrícola de la demarcació.
El que es vol amb l'estudi és saber quan llavors queden a l'abast dels ocells, quines espècies se les mengen i quin nivell de substàncies químiques es traspassa a aquests animals.
És per això que es mesurarà la disponibilitat de llavors a la superfície que queden en els camps després de la sembra de colza i cereal en un seguit de finques seleccionades de Vilademuls (Pla de l'Estany) i Bàscara (Alt Empordà).
Posteriorment, es comptaran els ocells que visiten els camps en temps de sembra i que s'alimenten de les llavors.
Així, se sabrà quines espècies hi són presents i la quantitat.
Paral·lelament i per mitjà d'experiments, s'intentarà definir el rol destacat d'altres animals que consumeixen aquestes llavors, com ara les formigues.
A l'estudi, hi col·laboraran pagesos i caçadors de la zona, que facilitaran als estudiosos l'accés a les seves finques agrícoles i l'obtenció d'animals caçats legalment a la zona d'estudi per fer-los anàlisis toxicològiques.
En concret, s'analitzarà la presència de substancies tòxiques procedents de les llavors tractades en continguts estomacals i teixits interns.
És el cas del tudó i l'estornell, dues espècies molt comunes en la major part de les zones agrícoles gironines i que s'alimenten regularment als camps sembrats de colza i cereal.
Aquestes mostres s'analitzaran al laboratori del grup de l'IREC-CSIC de Ciudad Real, que és un referent a l'Estat en l'estudi d'aquesta problemàtica.
Aquest projecte està impulsat per la Diputació de Girona, l'Obra Social 'la Caixa' i el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya i és pioner a Catalunya.
A Europa se n'estan fent alguns sobre cultius com la colza.
L'objectiu final és conèixer millor la salut ambiental dels agrosistemes i millorar les pràctiques agràries per reduir el seu impacte al medi.
Només a l'estat espanyol, es van utilitzar més de 78.000 tones d'ingredients actius en els camps durant el 2014.

Response: Un estudi pioner a Catalunya, impulsat per la Diputació de Girona, l'Obra Social "la Caixa" i el Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya, estudiarà quins són els efectes en els ocells que es mengen llavors tractades amb agroquímics. L'estudi tindrà el nom d'"Ocells en temps de sembra" i comptarà amb la col·laboració de pagesos i caçadors.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat, Ximo Puig, ha demanat a l’estat espanyol, a través d’una carta remesa a la ministra d’Economia i Empresa espanyola, Nadia Calviño, la condonació d’uns 20.700 milions del deute generats per un insuficient finançament.
El cap del consell va revelar recentment que li havia dirigit dues missives a les ministres Nadia Calviño, d’economia, i María Jesús Montero, d’hisenda per a tornar a incidir en la reclamació del País Valencià d’un finançament just i que l’estat assumisca la part del deute d’aquesta comunitat – que el Consell estima en uns 45.000 milions d’euros – causada per l’infrafinançament.
Segons ha pogut saber Europa Press, en la carta que s’ha fet arribar a la titular d’economia, el president argumenta que la major part de l’endeutament de les comunitats està motivada per la falta de finançament i que, a més, han patit més durant els últims deu anys que la resta d’administracions.
Per açò, creu que hi ha tres raons que avalen la compensació d’una part del deute: que no és originada per un excés de despesa sinó per una insuficiència d’ingressos; que algunes comunitats discriminades financerament arrossegaran els efectes si no es fan mutus els deutes i que no és realista pensar que sense cap mena de reducció del deute les comunitats sobreendeutades puguen tornar al mercat a curt termini.
En aquest context, el dirigent valencià proposa que el quitament es faça d’una forma similar a altres països europeus, és a dir, que l’estat consolide com a propi l’estoc del deute de les comunitats afectades, la qual cosa no modificaria la ràtio deute/PIB d’Espanya.
L’import total a consolidar per a reduir el volum del deute tindria dos components.
D’un costat, un percentatge igual per a totes les comunitats pels insuficients recursos per a finançar els servicis públics entre 2009 i 2016.
El segon cobriria la totalitat del deute derivat de les insuficiències patides en el passat per alguns territoris – de 2002 a 2016 – que representaria 31.500 milions concentrats al País Valencià, Andalusia, Catalunya, Madrid, Illes Balears, Múrcia i Castella-la Manxa.
En el cas del País Valencià, Puig xifra el muntant en 15.239 milions d’euros als quals podrien afegir-se també insuficiències històriques fins a finals dels anys 90 que suposarien un import addicional de 5.454 milions.
El president també ha traslladat les reivindicacions de l’administració valenciana a la ministra d’hisenda espanyola, María Jesús Montero, qui té previst visitar el País Valencià aquest mes de febrer.
Puig sol·licita la convocatòria urgent del Grup de Decisió perquè en el primer trimestre d’enguany es remeta una proposta de reforma del sistema de finançament autonòmic al Consell de Política Fiscal i Financera i siga possible que el Govern pot elevar el corresponent projecte de llei al parlament en 2019.
Precisament, a Ximo Puig se li ha preguntat per aquestes cartes en un acte a Gandia (La Safor).
El cap del Consell ha explicat als mitjans que ‘la intenció és defendre els interessos dels valencians, que és el que li correspon a la Generalitat i al president’.
Puig ha fet notar que ‘dels 45.000 milions d’euros de deute, hi ha una part que és fruit de la gestió roïna i el balafiament de la Generalitat anterior, però hi ha una part substancial d’eixe deute que té a veure amb l’infrafinançament’ i que això és el que li ha explicat ‘de forma respectuosa però amb tota claredat’ a la ministra Calviño.
D’altra banda, ha subratllat que també li ha fet saber a la ministra d’hisenda ‘la necessitat de no retardar indefinidament el canvi de model de finançament i mantenim siga qui siga el Govern el mateix full de ruta: el que volem és que els valencians tinguen les mateixes oportunitats que la resta’, ha recalcat.
Igualment, ha comentat que li exigeix a la ministra espanyola que convoque el comité polític de gestió de la reforma perquè en aquest semestre, si pot ser, ‘almenys hi haja un avanç substancial i mentrestant que es posen mesures que ens ajuden a millorar aquesta situació’.

Response: Ximo Puig, el president de la Generalitat valenciana, ha insistit que el finançament que rep el País Valencià no és just i que una part del deute que té és causat per l’infrafinançament. Basant-se en aquest fet, ha demanat a l'estat espanyol, en concret a la ministra d’Economia i Empresa espanyola, Nadia Calviño, la condonació de 20.700 milions de deute.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Tribunal Constitucional espanyol (TC) comença avui a revisar els recursos dels presos polítics contra la sentència del procés.
En el ple, que s’allargarà tres dies, el TC decidirà si allibera els presos polítics mentre n’examina els recursos d’empara contra la condemna imposada pel Tribunal Suprem espanyol.
Al maig, el TC va admetre a tràmit els recursos, fet que va impedir l’accés immediat dels dirigents independentistes al Tribunal d’Estrasburg.
De fet, durant aquests darrers dos anys i mig, el TC ha desenvolupat una estratègia premeditada per a aturar l’accés dels presos polítics a la justícia europea.
Hi havia uns quants indicis que assenyalaven aquesta direcció, com ara el fet que s’admetessin a tràmit tots els recursos de les defenses, mig centenar.
Les admissions a tràmit dels recursos d’empara no arriben al 2%, però en el cas dels presos polítics són del 100%.
Uns recursos que, una vegada admesos a tràmit, romanen en un calaix durant mesos o anys, com ha passat en els casos de les presons provisionals.
Les sospites dels dirigents independentistes i les seves defenses es van veure confirmades el febrer passat, quan un sector del TC va filtrar que hi havia aquesta estratègia per a impedir la internacionalització del judici contra el procés.
La informació es va filtrar a causa del malestar intern que hi havia al tribunal, manifestat en els vots particulars discrepants que hi va haver al novembre en favor dels presos polítics.
Tres magistrats del sector menys conservador van emetre tres vots particulars en la resolució del recurs d’Oriol Junqueras contra l’ordre de presó provisional, trencant la unanimitat que hi havia hagut fins aleshores.
L’existència dels vots particulars serà un argument més per a bastir la demanda al Tribunal d’Estrasburg.
Els mateixos magistrats –Juan Antonio Xiol, Fernando Valdés-Dal-Ré i María Luisa Balaguer Callejón– van manifestar-se al febrer contra la presó preventiva de Raül Romeva, Jordi Turull i Josep Rull, i també contra la denegació dels permisos a Jordi Sànchez perquè fes actes de campanya el 21-D.
Els presos polítics han denunciat sovint la tardança del TC a resoldre els seus recursos d’empara.
Fou aquesta situació que va fer decidir Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn a fer una vaga de fam el desembre del 2018.
Ara el TC examinarà la sentència del Suprem.
La resolució dels recursos pot tornar a allargar-se dos anys, pel cap baix, un període llarg d’espera durant el qual els presos polítics romandran empresonats –si no hi ha cap canvi polític, com ara una amnistia, un indult o una reforma del codi penal, tres opcions diferents però que s’albiren llunyanes– abans de poder demandar l’estat espanyol al Tribunal Europeu dels Drets Humans, l’estació final d’aquest periple judicial.
Les defenses han demanat la suspensió cautelar de la condemna mentre el TC estudia el fons del recurs, i la fiscalia ja s’hi ha oposat.
En els recursos, els presos polítics denuncien que els van vulnerar els drets fonamentals durant el judici contra el procés i durant tota la fase d’instrucció en mans de Llarena.
I per això demanen la nul·litat de la condemna, per la manca de garanties i d’un judici just en un tribunal imparcial.
També hi ha la possibilitat de demandar l’estat espanyol al Tribunal d’Estrasburg per les dilacions injustificades del Constitucional, tot i que la gran dificultat rau a poder justificar l’existència d’aquesta estratègia.
Tanmateix, seria un risc alt i ara per ara les defenses no preveuen de fer cap pas en aquest sentit.
Ahir va haver-hi una concentració dels partits, les entitats i els sindicats davant el TSJC per a reclamar l’alliberament dels presos polítics, hores abans de la reunió del ple del Constitucional espanyol.
Damunt la taula hi ha l’informe d’Amnistia Internacional que demana l’alliberament de Jordi Cuixart i de Jordi Sànchez, igual com ho demana l’Organització Mundial Contra la Tortura.
Tanmateix, és molt probable que els magistrats facin cas omís d’aquestes peticions, tal com ha fet la judicatura espanyola fins ara.
Aquest mes també fa un any de les resolucions del Grup Contra les Detencions Arbitràries del Comitè de Drets Humans de l’ONU, que va pronunciar-se a favor de la llibertat de tots els presos polítics.

Response: Comença el ple per a decidir si els presos polítics queden en llibertat mentre els seus recursos es revisen pel Tribunal Constitucional espanyol. El TC va admetre a tràmit els recursos, tot i que això només passa en menys del 2% dels casos, i aquest fet va suposar que els líders independentistes no poguessin accedir al Tribunal d'Estrasburg.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Avui a les nou del vespre els festers calaran foc a la Foguera de Canals, a la comarca de la Costera.
És la més gran del món, diuen.
Han estat dies intensos de treball per a vestir la foguera, per a convertir-la en aquest con de pinassa verda, que cada any s’ensenyoreix de la plaça i triangula amb l’església.
L’origen de la festa té a veure amb un terratrèmol i amb l’atzar.
El terratrèmol és el que l’any 1748 va sacsejar la comarca de la Costera.
Moltes construccions civils van ser assolades.
Fins i tot el castell de Montesa en va rebre els efectes, però l’església de Canals es va salvar.
En aquella època no anava dedicada a sant Antoni Abat i els canalins van decidir que havien d’agrair a algun sant de campanetes el fet d’haver-se salvat de la solsida.
La llegenda conta que van fer un sorteig pel sistema de la insaculació.
En un sac hi havia uns quants noms del santoral.
En l’altre, un paper que hi deia ‘patró’, entre uns altres que eren en blanc.
Quan van extraure el nom de sant Antoni, també va eixir el paperet de ‘patró’.
Des de llavors, la Tau i una imatge del sant egipci amb un porquet presideixen l’església i els canalins li reten un homenatge anual amb tres dies de festa dedicada.
Botar foc a la foguera, a aquesta tan espectacular de Canals, o als caramulls de llenya procedents de la poda que hi ha en els orígens de la festa, entronca amb tota la tradició mediterrània del canvi de cicle agrícola, de marcar el temps que transcorre entre Nadal i Carnaval, de contemplar com els dies s’allarguen tot esperant l’arribada de la primavera i, és clar, amb el foc.
Vuit-cents mil quilos de llenya
La foguera de Canals, aquest con verd i lluent rematat per un taronger, és construïda amb vuit-centes tones de llenya i fa entre 18 i 23 metres d’alçària.
El batlle, Joan Carles Pastor, i Toni Sanchis, el mestre muntador, no es posen d’acord.
Els que probablement ho saben amb exactitud són els alumnes de l’assignatura de tecnologia de l’institut, que tenen com a exercici de classe aplicar les fórmules de la trigonometria a la mesura de la foguera.
En tot cas, és una construcció de rècord que fa uns quants anys que va entrar en el llibre Guinness.
Però no per l’alçada, que no és mai la mateixa, sinó per la quantitat de llenya que s’hi crema.
Aquells vuit-cents mil quilos que tenen vocabulari propi.
La pinassa més lluent que resta a la vista és el ‘vestit’ de l’espècie de pi marítim, que es caracteritza per la lluentor de les fulles.
La part interna es diu ‘remulla’ i es fa amb pi pinyoner.
Hi ha, a la plaça Major, una llosa que convida l’espectador a observar el conjunt que formen l’església i la foguera.
Diuen que és el punt perfecte des d’on es pot saber si la feina dels muntadors ha estat bona.
Canals, com tants altres pobles de la Costera, ha estat víctima de la crisi del tèxtil, però ni en els pitjors moments la festa no ha decaigut.
L’ajuntament impulsa un Consell de la Festa que cada vegada té més pes.
L’objectiu és treballar perquè l’eufòria dels canalins no els duga a incorporar elements que són aliens a la tradició o a desvirtuar-la, i a preservar els que es consideren fonamentals.
Actualment, les festes de Sant Antoni de Canals tenen la consideració de Festa d’Interès Turístic Autonòmic, però l’ajuntament vol aconseguir el títol estatal.
A la vegada, vol que siga reconeguda com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat.
Per això documenten tot d’elements que són singulars de la festa de Canals, com ara els texts dels oficis i els càntics religiosos que són en català, la indumentària i totes les circumstàncies que envolten la manera que tenen els canalins de celebrar Sant Antoni.

Response: Diuen que la Foguera de Canals, a la Costera, és la més gran del món. És una festa que té el seu origen a un terratrèmol que va sacsejar la comarca l'any 1748. L'Ajuntament té com a objectiu que es preservin els elements tradicionals d'aquesta festa que té la consideració de Festa d’Interès Turístic Autonòmic.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
"Barcelona és republicana!
Hem guanyat a Barcelona i, el proper 26-M, ho tornarem a fer".
Així va expressar-se l'alcaldable d'ERC a la capital catalana, Ernest Maragall, després que els republicans guanyessin les eleccions espanyoles al conjunt de Catalunya i, també, a la capital catalana.
El PSC va ser la segona formació més votada i, aquest dilluns, l'alcaldable socialista, Jaume Collboni, ha tret pit defensant les possibilitats reals de "guanyar i governar" a Barcelona.
A la ciutat, ERC ha obtingut 70.000 vots més que a les eleccions espanyoles del 2016, mentre que el PSC ha experimentat un creixement de 90.000 suports.
Els efectes de l'avançament electoral de Pedro Sánchez, doncs, han beneficiat els socialistes i els republicans, i han generat dubtes als comuns, que aspiren a revalidar l'alcaldia.
En Comú Podem ha perdut 50.000 vots respecte de les darreres eleccions espanyoles a Barcelona i ha hagut de conformar-se amb el tercer lloc a la capital.
Els resultats, sumats a la voluntat de Maragall i Collboni de convertir les municipals en una segona entrega del 28-A, fa que els comuns tinguin 27 dies per revertir els efectes d'un escrutini que no els situa a la pole position.
Barcelona en Comú recorrerà a l'efecte Ada Colau.
La candidata, que sintetitzava el missatge dels comuns en la campanya del 2015, és el principal argument de l'esquerra alternativa per imposar-se en els comicis locals.
Missatge dels comuns: separar el 28-A de les municipals
El número dos de Barcelona en Comú a les eleccions municipals, Joan Subirats, assegura, en declaracions a NacióDigital, que el comportament de l'electorat és dual i recomana a ERC i PSC que consultin els resultats obtinguts per Compromís a la ciutat de València en les eleccions espanyoles (7%) i en les autonòmiques (20%).
"No comparteixo que els resultats del 28-A tinguin una concreció el 26-M", diu Subirats.
En aquesta mateixa línia s'ha pronunciat aquest dilluns al migdia Jaume Asens, que ha afirmat que els dos comicis tenen "lògiques diferents" i que, en el cas del 26-M, "la gent votarà en clau municipal".
El cap de llista d'En Comú Podem a les eleccions espanyoles ha reivindicat que els comuns són el "vot útil" a Barcelona i ha destacat que la llista de Colau "va per davant" d'ERC i el PSC a l'hora de garantir "polítiques d'esquerres i de canvi a la ciutat".
Sigui com sigui, la candidatura de l'alcaldessa es trobarà al mig d'un debat sobre el conflicte polític català.
ERC li demanarà més compromís i el PSC l'acusarà d'independentista.
Paral·lelament, Collboni ha arribat a assegurar que "votar Colau és votar procés" i ha retret a l'alcaldessa que trenqués el pacte de govern municipal amb els socialistes i preferís "subordinar" la ciutat al procés sobiranista.
— ERC Barcelona (@ERCbcn) 29 d’abril de 2019
Colau planteja una campanya que defensi l'obra de govern
En aquest escenari, Subirats assegura que Barcelona en Comú no renunciarà a la defensa dels "drets i llibertats" i "no oblidarà" els presos polítics i els exiliats.
En canvi, Subirats preveu que la campanya dels comuns a Barcelona versi sobre l'obra de govern de Colau i el municipalisme.
"Defensarem parlar de temes que preocupen a les grans ciutats, com el medi ambient o l'habitatge", afirma.
Aquest serà el frame que intentaran imposar.
De fet, Colau, aquest dilluns, ha assegurat a través de les xarxes socials que "són l'única garantia perquè hi torni a haver un govern d'esquerres, de canvi i feminista" a la ciutat.
L'alcaldessa ha enviat un missatge clar: "Vam guanyar fa quatre anys i ho tornarem a fer", ha apuntat.
Sens dubte, sense un avançament electoral al conjunt de l'Estat, Barcelona en Comú hauria tingut el terreny aplanat per posar el focus en el debat municipal.
Després del 28-A, els comuns hauran de moure's en el front que els és menys còmode -el conflicte polític català- tot i que vulguin evitar donar-li massa protagonisme.

Response: L'alcaldable d'ERC, Ernest Maragall, satisfet amb els resultats del partit, després de guanyar les eleccions a Catalunya. El PSC va ser el segon partit més votat, i tots dos van aconseguir molts més vots que a les eleccions espanyoles del 2016. Els comuns, per la seva banda, es volen centrar en les eleccions municipals.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La setmana passada Suècia va ser notícia a tot el món perquè va tornar a instaurar el servei militar obligatori.
Suècia no forma part de l’OTAN i, per tant, basa tota la defensa del territori en les forces armades.
Des de l’any 2000 l’exèrcit suec era format només per voluntaris, però no en són prou, especialment ara que el govern ha decidit de prendre’s seriosament les provocacions i amenaces russes.
El retorn de l’exèrcit suec a l’illa de Gotland és el gran símbol del canvi de situació a la mar Bàltica, l’escenari inesperat i sorprenent de la nova guerra freda.
Rússia no té accés a mar oberta, llevat del Pacífic, a l’àrea que va d’Alaska al Japó.
Però la Rússia europea concentra la majoria de la flota naval encaixonada al sud per Istambul i el Bòsfor i al nord per la Bàltica.
Per arribar a mar oberta, ha de passar per zones molt estretes i vigilades permanentment.
L’annexió de Crimea, entre més coses, ha estat una demostració de la importància que Rússia dóna a les rutes marítimes.
En vista d’això, al nord alguns dels estats bàltics, Estònia sobretot, temen una operació de Rússia.
Però, formant part de la Unió Europea i l’OTAN, un intent d’annexió o invasió desencadenaria un conflicte global.
I a més, a la Bàltica, Rússia ja hi té dos ports clau ben dotats i operatius: Sant Petersburg (tot i que uns mesos l’any no és practicable pel glaç) i sobretot Kaliningrad, l’enclavament rus entre Polònia i Lituània que havia estat la vella Königsberg de Kant.
Kaliningrad és avui el territori més militaritzat d’Europa.
Hi ha el quarter general de la flota bàltica i les tres grans bases militars de Txerniakhovsk, Donskoie i Txkalovsk, que constitueixen el gruix de l’exèrcit rus a la Bàltica.
Un centenar de vaixells hi tenen la base.
Per arribar a l’Atlàntic des d’ací han de navegar a través dels tres estrets de Dinamarca, considerats aigües internacionals.
Normalment ho fan en formació, en columnes organitzades abans d’entrar en contacte amb el territori danès i de l’OTAN, que comença a l’illa de Bornholm.
L’espai on els vaixells s’esperen els uns als altres i s’organitzen és la intersecció de les rutes de Sant Petersbug i Kaliningrad.
I aquest espai són les aigües pròximes a l’illa sueca de Gotland, precisament la que ara l’exèrcit suec vol remilitaritzar.
Suècia tem que Rússia vulgui fer amb Gotland com ha fet amb Crimea.
Òbviament, seria una situació molt diferent, especialment perquè a Gotland no hi viuen russos sinó suecs.
Però la ràpida reacció del govern suec indica que hi passa alguna cosa.
Quan va anunciar el retorn del servei militar obligatori i del retorn de tropes a Gotland, el govern suec va argumentar que hi havia ‘incidents concrets i documentats’, que reclamaven una acció immediata.
Deu ser alguna cosa més que les provocacions de submarins i avions russos que ja fa anys que s’acosten molt a la frontera sueca, fins al punt de violar-la ara i adés.
Unes maniobres militars russes recents, que simulaven precisament la conquesta de Gotland, poden haver estat el detonant de la reacció sueca.
Gotland és la peça mestra de la Bàltica.
Öland és enganxada a la costa i allunyada de la ruta dels vaixells.
Bornholm és danesa i de l’OTAN, però ja és dins l’àrea on la navegació internacional ha de ser permesa, és com si diguéssim la porta d’entrada dels tres estrets.
L’illa estoniana de Saaremaa, temps ha la gran fortalesa soviètica que mirava precisament a Suècia, avui és sota control de l’OTAN i al nord les Illes Aland són desmilitaritzades, en virtut de la seva autonomia, validada per la Societat de Nacions.
Gotland, en canvi, és al mig de tot.
Amb uns seixanta mil habitants permanents, l’illa està preparada per a acollir, i ha acollit de fet gairebé sempre, una guarnició militar important i una base naval de molt de pes.
I la situació geogràfica, a noranta quilòmetres de Suècia i cent trenta de Letònia, la deixa en el punt per on els vaixells russos no tenen més remei que passar perquè estén les aigües territorials sueques al màxim i limita al mínim l’espai de lliure navegació internacional.
Aquest fet la converteix en un objectiu bàsic de qui vulgui controlar aquesta mar Bàltica que es va convertint com més va més en un insospitat escenari de la nova guerra freda.

Response: L'anunci del govern de Suècia del retorn del servei militar obligatori i el retorn de l’exèrcit a l'illa de Gotland representa el canvi que s'està vivint a la mar Bàltica. Alguns dels Estats bàltics temen que Rússia ordeni una operació militar, tot i que si ho fa contra un país de la OTAN podria desencadenar un conflicte global.