Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El Govern ha activat un pla d'actuacions per minimitzar els efectes de la sortida del Regne Unit de la UE per a les empreses catalanes que exporten, importen o tenen una filial al país.
En una roda de premsa al Palau de la Generalitat, els consellers d'Afers Exteriors i d'Empresa i Coneixement, Alfred Bosch i Àngels Chacón, han presentat la 'Finestreta Brexit', que pretén "sensibilitzar les empreses i preparar plans de contingència".
Algunes de les mesures incloses seran assessorament personalitzat en la cerca d'alternatives i de nous socis en cas necessari, suport en la diversificació de mercats i jornades de formació arreu de Catalunya.
En aquest sentit, Bosch ha assegurat que la feina del Govern és "anticipar-se" a les afectacions del Brexit al teixit empresarial.
Segons el conseller, davant l'escenari "d'incertesa" el Govern ha d'estar preparat per les afectacions que el Brexit pugui tenir, i ha destacat que més de 19.000 catalans resideixen al Regne Unit, gairebé la mateixa xifra que els britànics residents a Catalunya.
Pel que fa a l'àmbit empresarial, com ha recordat Chacón, actualment són 3.374 les empreses catalanes que exporten al Regne Unit, que ha apuntat que és el cinquè soci comercial de Catalunya, amb un valor de 3.926 milions d'euros.
D'altra banda, les importacions el 2018 es van situar en els 2.829 milions d'euros, un 11,7% més que l'any anterior, i 461 empreses catalanes hi tenen ubicada una filial.
Les principals vendes al Regne Unit són d'automoció, aparells i material elèctric i plàstic i manufactures.
Les mesures del 'Finestreta Brexit'
Durant la roda de premsa, la consellera d'Empresa i Coneixement ha detallat algunes de les mesures que inclourà el pla d'actuació, com el 'Termòmetre Brexit', que permetrà a les empreses accedir a una web per fer una autodiagnosi de l'impacte al que poden estar exposades.
D'altra banda, Chacón també ha destacat que hi haurà un assessorament "personalitzat" i gratuït sobre les àrees d'impacte del Brexit, així com recomanacions per fer un pla de contingència i alternatives i mercats per diversificar riscos.
De la mateixa manera, també ha explicat que es donarà suport en la cerca de nous socis comercials si calgués.
En aquest sentit, els membres del Govern han posat especial èmfasi en què les empreses "es comencin a informar" dels canvis que hi pugui haver, i han remarcat que tenen "tot un equip i la maquinària d'ACCIÓ a la seva disposició".
"Estem més que coberts en assessorament", ha assegurat Chacón.
D'altra banda, el pla també preveu que si després de l'assessorament es preveu iniciar o augmentar l'activitat comercial a altres països, hi haurà descomptes als serveis de la xarxa 40 Oficines Exteriors de Comerç i d'Inversions d'ACCIÓ per diversificar mercats.
A més, al pla hi ha previstes jornades informatives a diversos punts de Catalunya i en aquest sentit Chacón ha afirmat que seran "proactius" en la sensibilització del territori i ha explicat que visitaran les 500 empreses amb filials al Regne Unit.
Àrees d'impacte
Pel que fa a les àrees d'impacte de la sortida del Regne Unit de la UE al teixit empresarial, el Govern detalla que pot implicar canvis en el sistema duaner, amb nous tràmits i autoritzacions; en el marc regulatori, legal i financer; i en l'organització de les empreses, on hi pot haver alternacions laborals.
A més, també ha advertit que hi pot haver canvis logístics (especialment pel que fa al transport terrestre i als seus costos), i en l'estratègia i el model de negoci, que adverteix que pot veure's afectat en l'àrea comercial, però que recorda que pot suposar "una oportunitat" per guanyar espais de mercat.
Un escenari d'incertesa
Els dos titulars del Govern han remarcat que l'escenari "d'incertesa" que planteja el Brexit fa difícil preveure totes les reaccions necessàries.
De fet, en aquest sentit s'han expressat el mateix Bosch i el vicepresident i conseller d'Economia, Pere Aragonès, en un article publicat a La Vanguardia, on analitzen les afectacions de la sortida del Regne Unit de la Unió Europea.
Així, els dos consellers consideren que cal que el Govern garanteixi una sortida "el menys traumàtica possible" i remarquen que les relacions entre Catalunya i el Regne Unit són "moltes i molt fluïdes".
De la mateixa manera, Bosch i Aragonès remarquen que Catalunya té "fortes conviccions europeistes" i posen d'exemple el Plau Europa que el Govern ha impulsat.
D'altra banda, contraposen aquests fets amb el que anomenen "nacionalisme d'estat" als països "d'arrel imperial" i que consideren que contrasta amb el model europeu que busca Catalunya.
Així, els membres de l'executiu asseguren que per defensar el projecte europeu cal "avançar-lo i millorar-lo" i afirmen que el Govern català treballa per "minimitzar els efectes del Brexit i oferir certesa a la incertesa".

Response: La Generalitat ha posat en marxa un pla d'actuacions amb l'objectiu de minimitzar els efectes del Brexit per a les empreses catalanes, els catalans residents al Regne Unit i els britànics residents aquí. La sortida britànica de la UE afectarà el marc regulador i l’organització d’empreses i particulars. Les conselleries implicades cercaran de garantir una sortida com menys traumàtica millor.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La ciutat de Girona llueix amb orgull l'etiqueta de capital més independentista del país.
El seu ple n'és un bon exemple, amb 18 regidors independentistes de 25.
Les eleccions municipals de 2019 han de servir per deixar enrere quatre anys convulsos, amb un alcalde transformat en president de la nit al dia, un substitut efímer i una alcaldessa inesperada –Marta Madrenas– que ha esdevingut ràpidament una figura de pes, fins al punt de sortir en les travesses per succeir Puigdemont abans que es fes pública la tria de Quim Torra.
Els comicis de 2019 també serviran per deixar enrere les sigles històriques de CiU, que encara serveixen per anomenar el principal grup del consistori, que compta avui amb 10 regidors, lluny del segon grup –ERC, amb quatre– però lluny també de la majoria absoluta.
El govern municipal dels darrers anys ha viscut sotragades importants, com la marxa de l'alcalde Carles Puigdemont per ocupar el despatx principal de la plaça Sant Jaume de Barcelona.
L'aposta inicial per succeir-lo va ser Albert Ballesta, que va durar un sospir i va haver de plegar enmig de fortes crítiques per la seva insistència a augmentar el sou de l'alcalde.
El segon intent sí que va resultar reeixit, amb l'elecció de Marta Madrenas, d'extracció independent i sense actuació política anterior.
Ràpidament, en sintonia amb el procés independentista, la figura de la nova alcaldessa va agafar una dimensió inesperada, especialment després de la seva actuació contundent davant la repressió policial de l'1 d'octubre a diverses escoles de la ciutat.
Tot i amb això, la seva gestió no ha estat senzilla.
Va buscar l'acord amb ERC per governar la ciutat, però davant les dificultats d'arribar a una entesa va acabar signant amb el PSC al març de 2016.
El pacte, però, va trencar-se després que els fets d'octubre fessin impossible la convivència.
Madrenas serà alcaldable i ERC es renova
Madrenas ha estat triada pel 100% dels vots del militants com alcaldable per 2019, però ha manifestat la voluntat de conformar un "Junts per Girona" que repeteixi el model de Junts Per Catalunya en els comicis nacionals de 2017.
Ella voldria integrar-hi totes les forces republicanes del municipi, però el més probable és que acabi com una plataforma plena d'independents avalada pel PDECat local.
Qui viurà canvis a nivell municipal serà Esquerra Republicana de Catalunya, que actualment és el segon grup municipal amb quatre regidors.
La líder del grup republicà al consistori, Maria Mercè Roca, ja ha anunciat que no repetirà, en considerar que no gaudeix de la confiança de la nova executiva municipal del partit, triada al mes d'abril i encapçalada per David Sabaté.
Els regidors Martí Terés i Pere Albertí han secundat la decisió de Roca i tampoc no repetiran.
El partit està fent enquestes per avaluar la percepció ciutadana sobre dos possible candidats a encapçalar la llista d'ERC a les municipals de 2019: l'actual senador Quim Ayats o la portaveu d'Esquerra al Parlament, Anna Caula.
El tercer grup del consistori és de la CUP, amb quatre regidors, que exerceix una oposició molt activa en temes de gestió municipal, però una sintonia molt gran pel que fa al procés sobiranista, tot donant suport a les iniciatives en aquesta direcció com el canvi de nom de la plaça Constitució de la ciutat, que ara es diu plaça 1 d'Octubre.
El tàndem dels germans Salellas, un al Parlament durant la legislatura anterior, l'altre regidor a Girona i diputat provincial, són un dels grans actius dels anticapitalistes, tot i que el procés assembleari de selecció de candidats no permet fer cap pronòstic sobra la llista per al comicis de 2019.
El PSC, que també compta amb quatre regidors, ha viscut amb moltes dificultats els esdeveniments polítics a nivell nacional i els posicionaments de l'executiva catalana del partit, en un entorn marcadament sobiranista com Girona.
La seva líder a nivell municipal, Sílvia Paneque, havia integrat el govern Madrenas en virtut de l'acord assolit el 2016, i havia exhibit una bona sintonia amb l'alcaldessa.
La prova és que després de la ruptura de l'acord, els socialistes han fet una oposició de baixa intensitat al govern en minoria de CiU.
Paneque ja ha anunciar que repetirà com a cap de llista, amb l'objectiu altament complicat de mantenir els quatre regidors.
Ciutadans, amb dos regidors, i el PP, amb només un, representen l'unionisme desacomplexat a l'Ajuntament de Girona.
Jean Castel, que havia representat el partit al consistori, va deixar l'acta de regidor i és ara una figura emergent dins del grup de Cs al Parlament de Catalunya.
El seu lloc a Girona l'ocupa ara Míriam Pujola, en companyia de Manuel Vazquez.
La novetat dins de la política municipal per a 2019 serà la irrupció d'una nova força política, la versió local del comuns.

Response: Les eleccions municipals de 2019 a Girona arriben després de quatre anys difícils durant els quals l'alcaldessa per accident Marta Madrenas ha adquirit gran prestigi. Serà la candidata indiscutible dels exconvergents. En canvi, ERC no repetirà la candidatura de Maria Mercè Roca i tot apunta que el candidat cupaire serà un dels germans Salelles, si resulta avalat per les assemblees.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Un 60% dels espanyols creuen que la seva veu "no compta" a la Unió Europea.
Així ho revela l'Eurobaròmetre publicat aquest dimecres, a un any perquè se celebrin les eleccions europees.
L'estudi mostra que mentre només un 35% dels espanyols creuen que la seva veu "compta" a Europa hi ha països, com Alemanya (72%) o Dinamarca (80%), on els resultats s'inverteixen.
Per estats membres, només un 42% dels ciutadans espanyols creu que la seva veu compta a l'Estat mentre que a Dinamarca o Suècia la xifra es duplica i supera el 90%.
Per altra banda, la meitat dels ciutadans espanyols està "insatisfet" amb el funcionament de la democràcia a la UE.
Mentre que el descontentament d'Espanya només és superat per Grècia (66%), a l'altra banda hi ha Irlanda, on la gran majoria dels ciutadans es mostren satisfets i només un 18% no ho està.
Segons les dades, fetes públiques pel Parlament Europeu un any abans de la cita electoral, el 62% dels espanyols asseguren que no estan gens satisfets amb com funciona la democràcia al seu país, només per darrere de tres estats més: Eslovàquia, Romania i Grècia.
En països com Suècia, Irlanda, Dinamarca, els Països Baixos o Luxemburg els resultats són a la inversa: més del 80% dels ciutadans d'aquests estats estan satisfets amb les seves democràcies.
Les "direccions" de la UE
Entre els apartats del document publicat, una de les preguntes és sobre si "les coses van en la bona direcció" tant a la UE com als diferents estats membres.
Sobre aquest punt, la resposta majoritària dels espanyols és 'no'.
El 56% dels enquestats asseguren que la Unió Europea va en la "mala direcció" mentre que gairebé el 70% ho pensa d'Espanya.
A nivell estatal, els espanyols només es veuen superats per Hongria i Grècia, on la confiança i l'optimisme sobre com avancen aquests dos estats arriben al 73% i el 79% de la població, respectivament.
En l'estudi s'atribueix la mala percepció entre els ciutadans de l'Estat a l'elevat nivell d'atur.
"Hi ha una correlació negativa significativa entre l'índex d'atur i la percepció que les coses no van en la bona direcció ni a la UE ni a l'estat membre", recull el document, que destaca que com més persones hi ha sense feina al país en qüestió més insatisfets i "pessimistes" es mostren els enquestats sobre el curs de la situació.
La lluita antiterrorista i la immigració: temes prioritaris
Preguntats sobre els temes específics que els preocupen i que volen que es debatin en les campanyes electorals de tot el continent, gairebé la meitat dels europeus (49%) citen la lluita contra el terrorisme com a tema prioritari, seguit de l'atur juvenil (48%), la immigració (45%) i l'economia i el creixement (42%).
Per al 63% dels espanyols, però, el tema prioritari és, l'atur juvenil.
Aproximadament un terç dels europeus mencionen la lluita contra el canvi climàtic i la protecció del medi ambient (35%), mentre que la promoció dels drets humans i la democràcia, així com la protecció social dels ciutadans de la UE, figuren en les respostes d'un 32% dels enquestats.
Pertinença a la UE
A només un any de les pròximes eleccions europees, l'enquesta Eurobaròmetre comissionada pel Parlament Europeu, realitzada l'abril del 2018 entre 27.601 persones dels 28 Estats membres, mostra també que, de mitjana, el 60% dels ciutadans creu que la pertinença del seu país a la UE és bona, mentre que més de dos terços dels enquestats estan convençuts que el seu país s'ha beneficiat de ser un membre de la UE.
A Espanya un 68% creu que és bo pertànyer al club europeu mentre que el 75% consideren que l'Estat s'ha beneficiat com a membre.
En general, l'enquesta apunta a un creixent interès i augment en valor de la UE, així com a l'ascendent convicció que els ciutadans poden tenir un paper important en el futur de la UE si voten a les eleccions el proper any.
Pel que fa al rol del Parlament Europeu, Espanya és el segon país, després de Xipre, que reclama que la institució jugui un paper més important, amb un 69%.
La mitjana europea se situa al 47%.

Response: Segons l'enquesta Eurobaròmetre del Parlament Europeu, Espanya es troba entre els països amb més gran descontentament per la situació política nacional i europea, només superat per Hongria i Grècia. A l'altre extrem se situen Suècia, Irlanda, Dinamarca, Països Baixos i Luxemburg. Segons el document, hi ha una correlació negativa entre l'índex d'atur i la percepció política dels estats membres.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El Parlament ha recordat al Govern que hi ha pendent de desplegar la llei d'emergència habitacional i pobresa energètica.
Així s'ha parlat a la Junta de Portaveus.
De fet, pel portaveu de Catalunya Sí que es Pot, Joan Coscubiela, l'executiu no té "raó ni excusa ni motius ni coartada per continuar sense fer res" en matèria de pobresa energètica.
Tot plegat, després que el TC anul·lés part del decret de pobresa energètica divendres passat.
"Hi ha una exigència conjunta de tots els grups" perquè el Govern tiri endavant la llei 24/2015 de mesures per afrontar l'emergència en l'àmbit de l'habitatge i la pobresa energètica.
Una norma que "substituïa" el decret que ha tombat el TC.
Per Eva Granados, portaveu del PSC, qui "desobeeix" és el Govern respecte al Parlament per no haver desplegat la norma nou mesos després d'haver entrat en vigor.
"Que no facin servir la sentència del TC per fugir d'estudi", ha resolt.
Segons Coscubiela, el Govern s'hauria compromès a presentar un desenvolupament reglamentari de la norma abans del 6 de maig.
El portaveu parlamentari de Catalunya Sí que es Pot, Joan Coscubiela, ha assegurat que el recordatori és "exigència conjunta de tots els grups" parlamentaris perquè el Govern "compleixi d'una vegada per totes" la llei de mesures urgents per a afrontar l'emergència en l'àmbit de l'habitatge i la pobresa energètica.
Coscubiela considera que el Govern no té "raó ni motiu ni excusa ni coartada" perquè el decret que ha tombat parcialment el TC " no és vigent" sinó que "va ser substituït" per aquesta llei.
"Si no hi ha polítiques contra la pobresa energètica, és perquè el Govern continua sense fer es", ha resolt.
Segons Coscubiela, el Govern s'hauria compromès a presentar un desenvolupament reglamentari de la norma abans del 6 de maig.
Al seu torn la portaveu parlamentària del PSC, Eva Granados, ha lamentat el recurs del TC al Govern però ha recordat també a l'executiu català que hi ha una llei vigent a Catalunya.
"Els instem a fer-ne el desplegament i que no facin servir les sentència del TC per fugir d'estudi".
És per això que considera que "qui està desobeint és el Govern al Parlament" perquè la Generalitat no desplega la llei que va aprovar la cambra.
Fonts de la resta de grups parlamentaris han confirmat s'han sumat al recordatori al Govern.
Hi ha discrepància sobre com encarar la nul·litat del decret que va acordar el TC respecte dos apartats del decret del Govern.
Els primers debats de totalitat
D'altra banda la Junta ha acordat que en la sessió plenària de la setmana vinent es facin els dos primers debats de totalitat de la legislatura.
Serà sobre els projectes de llei del llibre sisè del codi civil, sobre obligacions i contractes, i el del canvi climàtic.
El termini per presentar esmenes encara està obert.
L'ordre del dia també inclou interpel·lacions als consellers, i el debat i la votació de sis mocions sobre els projectes de llei de pressupost i de mesures fiscals i financeres (PSC), les polítiques de seguretat (C's), la política fiscal i pressupostària (CSQP), el millorament de l'atenció sanitària (PPC), l'aplicació del 3+2 (CUP) i les polítiques de joventut (C's).
Tramitacions a la mesa
D'altra banda, la mesa ha admès a tràmit aquest matí el projecte de llei del pla estadístic de Catalunya 2017-2020 i de modificació de la llei 23/1998, del 30 de desembre, d'estadística de Catalunya, i les proposicions de llei de mesures urgents de racionalització del temps dedicat per l'alumnat a activitats acadèmiques fora de l'horari lectiu (C's) i del temps màxim de resposta en l'atenció sanitària (PPC).
A la reunió d'aquest matí, la mesa també ha pres nota de la renúncia, "per motius personals vinculats a la salut", de Brauli Duart com a president del consell de govern de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals.

Response: Dins l’ordre del dia de la Junta de Portaveus del Parlament s'ha tractat la qüestió de l'aplicació de la Llei 24/2015 en matèria d'habitatge i pobresa energètica. Els portaveus de Catalunya Sí que es Pot i del PSC han acusat el govern de posar com a excusa la sentència de nul·litat del TC per defugir l'aplicació de la norma.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Aquest dimarts s'ha presentat a la UPC de Castelldefels la Plataforma per a la promoció i el foment d'una mobilitat i un transport públic eficient i sostenible a la Plana del Delta del Llobregat.
L'objectiu és reclamar tant a la Generalitat com a l'Estat que inverteixin en aquests àmbits en un territori "menystingut" tot i ser un dels motors econòmics de Catalunya.
El que fins ara era una reivindicació històrica dels ajuntaments de la zona, ha sumat complicitats entre el món acadèmic, els sindicats i les patronals que veuen "indispensable" una millor mobilitat interurbana i un transport públic modern, eficaç i sostenible.
Entre les principals reivindicacions hi ha la recuperació del projecte de l'anomenat 'Metro del Delta', el carril segregat per a busos i bicicletes a la C-245 o una línia de transport que faciliti la mobilitat interior.
"És incongruent que per anar de Castelldefels a Sant Feliu s'hagi de passar per Barcelona", ha lamentat l'alcaldessa de Castelldefels, Candela López.
Constituïda la plataforma, els alcaldes de Gavà, Castelldefels, Sant Boi i Viladecans es reuniran aquest divendres amb el conseller de Territori, Josep Rull, per traslladar-li les seves peticions.
La Plataforma per a la promoció i el foment d'una mobilitat i un transport públic eficient i sostenible a la Plana del Delta del Llobregat la formen els Ajuntaments de Gavà, Castelldefels, Viladecans i Sant Boi, els sindicats CCOO i UGT, la Cambra de Comerç, les patronals PIMEC i AEBALL (Foment) i la UPC.
Els seus membres han destacat que el Delta del Llobregat, que comprèn els municipis de Gavà, Castelldefels, Sant Boi de Llobregat i Viladecans, és un territori que tant per demografia (més de 250.000 habitants) com per pes econòmic hauria d'haver estat tractat "preferentment" per les diferents administracions i que això no ha estat així.
En aquest sentit, els alcaldes dels municipis han lamentat que, contràriament, han estat sistemàticament "oblidats" i que "ja és hora" que la zona rebi "un retorn en forma d'inversions".
En línies generals, el que persegueix la plataforma presentada aquest dimarts és que les administracions competents, tant l'Estat com la Generalitat, recuperin projectes "guardats en un calaix" per culpa de la crisi econòmica per "vertebrar el territori" millorant la mobilitat interna.
Han recordat que La Plana del Delta del Llobregat compta amb universitats de referència com el campus de la UPC a Castelldefels, l'aeroport de Barcelona, el port de Barcelona, centres tecnològics i polígons industrials amb molta activitat econòmica que en aquests moments estan totalment desconnectats.
A tall d'exemple, El rector de la UPC, Enric Fossas, ha assegurat que els trajectes que han de fer els estudiants de la zona per arribar al campus de la UPC a Castelldefels "és dels més absurds" que hi ha perquè s'han de fer "complicades connexions logístiques" que "no faciliten en absolut el foment de la universitat al sí de la comarca".
En la mateixa línia, l'alcalde de Viladecans, Carles Ruiz, ha denunciat les dificultats que tenen els habitants dels municipis del Delta del Llobregat per anar a l'aeroport o a les platges del municipis propers en transport públic, per exemple.
Un dels projectes que reivindica la plataforma és la recuperació de l'anomenat 'Metro del Delta', una connexió ferroviària soterrada que uneixi Castelldefels i Cornellà i que està previst al vigent Pla Director d'Infraestructures del transport públic col·lectiu de la Regió Metropolitana de Barcelona 2011-2020) amb una inversió de 2.065 milions d'euros.
"No estem demanant crear res de nou, es tracta de rescatar el que ja s'havia definit i acordar amb les administracions com ho fem i amb quin 'timing'", ha destacat l'alcaldessa de Sant Boi, Lluïsa Moret.
També reclamen la revisió del projecte per a la transformació de la C-245 perquè disposi d'un vial segregat per a autobusos i un altre per a bicicletes.
Un projecte que faria molt més "viable", com ha destacat l'alcalde de Viladecans, Carles Ruiz, unir els diferents municipis en una xarxa eficients d'autobusos.
És per això que també reclamen que es faci un estudi del sistema de mobilitat de l'àmbit que connecti l'aeroport, la franja litoral i el campus de la UPC amb els municipis de Sant Boi, Castelldefels, Gavà i Viladecans, i aquests amb la resta de comarca per millorar la connectivitat de les seves zones industrials.
Per últim, també demanen que s'impulsin les taules de mobilitat als polígons industrials del municipis de la Plana del Delta, i d'aquests amb la ciutat de Barcelona, per tal de coordinar les actuacions públiques i privades des de les diferents administracions i agents socials, i facilitar i fer més eficient la mobilitat de treballadors, clients i proveïdors.
Els membres de la plataforma han assenyalat que si aquests projectes no es recuperen i tiren endavant, a banda de mantenir la mancances en la xarxa de transport públic, s'estarà obligant a molts ciutadans a utilitzar el transport privat amb els problemes mediambientals que això comporta i ja són evidents a l'Àrea Metropolitana de Barcelona.

Response: La Plataforma per a la promoció i el foment d'una mobilitat i un transport públic eficient i sostenible a la plana del delta del Llobregat s'ha presentat a Castelldefels. La plataforma, formada pels ajuntaments de la zona, sindicats, patronal i la UPC, reivindica que s’hi destinin més inversions i infraestructures, atesa la importància econòmica i demogràfica de la zona.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El portaveu del Partit Demòcrata (PDECat) al Senat, Josep Lluís Cleries, ha avisat que l'Estat farà "tot el que estigui a la seva mà i més per impedir" el referèndum.
En una entrevista a l'ACN, l'exconseller ha advertit que el govern espanyol "intentarà vestir d'una certa parafernàlia" la seva acció contra l'1-O per "disfressar-la de democràtica".
A més, Cleries ha opinat que el president espanyol, Mariano Rajoy, buscarà la "complicitat" del PSOE per actuar en contra de la votació.
Així, segons ha afegit, el PP escollirà "prioritàriament" la via que compti amb el suport de Pedro Sánchez per no haver d'actuar "sol" en contra del referèndum.
Cleries ha subratllat que el govern espanyol està deixant "tots els fronts oberts" per actuar en contra de l'1-O, i que durant la segona quinzena d'agost Rajoy "prendrà una decisió".
El senador del PDeCAT ha apuntat que qualsevol mesura en contra de l'1-O serà "un 'no' a la democràcia" i, en aquesta línia, ha indicat com a "possible" que l'Estat suspengui l'autonomia de Catalunya.
"L'article 155 [de la Constitució] i les altres mesures directes pels processos oberts els permeten actuar", ha comentat Cleries, que ha criticat que el govern espanyol es mantingui en l'immobilisme i que les úniques propostes que faci siguin judicials.
Unitat per garantir l'1-O
En aquest sentit, Cleries ha reclamat que el Govern i el Parlament actuïn amb "unitat" per garantir el referèndum.
El portaveu del PDeCAT a la cambra alta espanyola creu que la millor "resposta" des de les institucions catalanes a l'acció de l'Estat per aturar l'1-O ha de ser "col·legiada" i proporcional a la magnitud del que facin el PP i els partits unionistes.
"Tots a una, cal actuar de forma molt unitària, conjuntament, i amb el lideratge del Govern i del Parlament", ha insistit Cleries, que ha garantit que els diputats i senadors independentistes estaran "a disposició plena" de les institucions catalanes.
L'extitular de la conselleria de Benestar Social i Família (2010-2012) també ha garantit que l'agenda política catalana està "marcada" i que no se subordinarà als plans del govern espanyol, després que Rajoy hagi obert la porta a convocar un Consell de Ministres extraordinari pel 16 d'agost en cas que la Mesa del Parlament admeti a tràmit la llei del referèndum, que JxSí i la CUP van registrar a principis de mes.
Així, Cleries s'ha mostrat convençut que tant el Govern com el president, Carles Puigdemont, "compliran l'agenda passi el que passi".
"Direm amb claredat a l'Estat que no se'n sortirà, perquè tenim la determinació del mandat democràtic", ha constatat el senador.
Així mateix, Cleries ha reclamat unitat a les forces independentistes per evitar discrepàncies internes.
"Si cadascú comença a tirar per la seva banda és quan ens equivocarem, i si cadascú fa propostes pel seu compte ens dividirem", ha advertit el dirigent del PDeCAT, que ha destacat la importància de la unió dels partits i de les entitats sobiranistes, del moviment associatiu i dels ajuntaments.
"Això ens portarà a la victòria", ha asseverat.
Una amplíssima participació
Cleries també ha fet una crida perquè la gent vagi a votar l'1-O.
"El primer èxit del referèndum ha de ser la participació i, el segon, que guanyi el 'sí', però sempre amb una amplíssima participació", ha insistit.
En aquesta línia, el portaveu del Partit Demòcrata al Senat ha confiat que el Govern lideri la campanya per fomentar el vot en el tram previ a l'1-O, perquè els partits puguin centrar-se a defensar la seva posició.
"La gent entén que no fem una campanya només pel 'sí', sinó que també la fem perquè la gent voti", ha explicat.
Finalment, Cleries, responsable de l'Àrea Metropolitana i de la vegueria de les comarques de Barcelona de l'equip de campanya del PDeCAT pel 'sí' al referèndum, ha fet notar que en aquesta zona i al Baix Llobregat s'han percebut certes "dificultats" perquè la gent vagi a votar.
Tot i això, el senador ha conclòs que "la clau de l'1-O la té el conjunt de Catalunya".

Response: Josep Lluís Cleries, exconseller i portaveu del PDeCAT al senat, adverteix que l'Estat farà tot el possible per impedir el referèndum. Per aquest motiu, creu que la resposta institucional i política catalana ha de ser col·legiada. Així mateix, ha reiterat la voluntat de portar endavant l’agenda política catalana, amb la llei del referèndum, i de treballar per una amplíssima participació.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha destituït aquesta tarda el conseller d’Empresa i Ocupació, Jordi Baiget, per les declaracions en què posava en dubte el referèndum de l’1 d’octubre.
Fonts de Presidència han confirmat que Puigdemont havia perdut la confiança en Baiget pels dubtes sobre el referèndum.
Avui a les cinc de la tarda, el president del PDECat, el partit de Baiget, entrava a la Casa dels Canonges del Palau de la Generalitat per comunicar-li la decisió.
El conseller de Cultura, Santi Vila, en serà el substitut com a conseller d’Empresa i Ocupació i dirigirà temporalment també Cultura fins que se’n designi el substitut.
Així ho ha fet saber el govern amb aquest comunicat.
En una entrevista al Punt Avui, Baiget deia, tres mesos abans del primer d’octubre: ‘ té tanta força que probablement no podrem fer el referèndum.’
I explicava que s’aprovaria l’articulat legal per a poder fer el referèndum, ‘però en el minut 1 vindrà la suspensió.
Hi aniran tan en contra que potser haurem de fer una cosa diferent’.
Segons el conseller, aquesta ‘cosa diferent’ podria ser una consulta similar al 9-N.
Per això demanava de no bandejar el 9-N, perquè fer-ho ‘ens tanca portes’.
Per a Baiget, l’única cosa que pot evitar que una consulta no sigui un altre 9-N és que ‘en comptes de dos milions vagin a votar quatre milions de persones’.
Encara afegia que seria irresponsable de dur endavant el referèndum sense tenir en compte les conseqüències que pugui tenir.
A més, l’ex-conseller havia explicat en l’entrevista, i amb to de queixa, que ell no formava part del nucli dur de les decisions que pren el govern i que ‘això genera el que genera’.
‘Els qui no estem en el nucli dur de les decisions haurem de prendre’n alguna amb molt poc temps sobre coses que no haurem pogut madurar’, deia.
‘Anar a la presó?
Jo podria aguantar haver d’anar a la presó, però no si van contra el patrimoni; pensem en la família..
Les nostres decisions poden afectar les nostres famílies…’, confessava.
La polseguera
Aquestes declaracions han alçat una enorme polseguera política.
D’entrada, la CUP ha demanat que fos destituït.
‘Aquell conseller que pensi que l’1 d’octubre serà un 9-N i tingui pors patrimonials hauria d’apartar-se.
Sense més excuses ni dilacions.
Responsablement’, ha dit la diputada Mireia Boya.
Però la primera reacció del PDECat ha estat d’expressar una ‘confiança plena’ en Baiget i en el seu compromís amb el referèndum.
La coordinadora del partit, Marta Pascal ha dit: ‘Ens equivoquem si convertim això en un procés d’assenyalar els que no són tan purs.’
Gairebé al mateix temps, Baiget compareixia en un breu contacte informatiu amb mitjans de comunicació per parlar de les polèmiques declaracions.
I les refermava, bo i afegint que si bé ell s’havia compromès amb el referèndum, ‘no s’ha de tancar cap opció’ per la reacció que pugui tenir l’estat espanyol i que si fos el cas caldria cercar ‘alternatives’, com ara repetir un 9-N, de tal manera que ‘els catalans puguin votar mitjançant qualsevol altre instrument que permeti de mesurar la realitat’.
Baiget, un dels homes de Mas
Carles Puigdemont va agafar les regnes del govern que havia de fer la independència amb els noms dels consellers que l’havien d’acompanyar decidits per Artur Mas.
Persones com Baiget, un dels col·laboradors més estrets i fidels de l’ex-president, es dolien de no formar part del nucli de màxima confiança de Puigdemont.
Si fins ara no hi havia hagut cap expressió crítica oberta de cara enfora, aquestes declaracions oferien al president una oportunitat de refer el govern, just en el moment d’entrar en la fase més decisiva i dura del procés.
L’amenaça constant de l’estat espanyol ha obert la discrepància entre membres del govern en casos com el de la compra d’urnes, entre el vice-president Oriol Junqueras i la consellera de Governació Meritxell Borràs.
Finalment, el president ha pres la decisió de destituir Baiget, just el dia abans d’anunciar, tant al parlament com en un acte polític al Teatre Nacional de Catalunya, els detalls del referèndum.

Response: El conseller d'Empresa i Ocupació, Jordi Baiget, ha estat destituït per Puigdemont per pèrdua de confiança. Baiget havia generat polèmica en les últimes setmanes pels seus dubtes sobre el referèndum. El conseller, que es queixava de no formar part del nucli dur del govern, insistia que caldria cercar alternatives davant la possible reacció violenta de l'estat espanyol.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El conseller de Territori i Sostenibilitat en funcions, Damià Calvet, assegura que JxCat i ERC recuperaran el lloguer social obligatori amb una nova llei durant aquesta legislatura.
Així mateix, afirma que qualsevol acord entre partits polítics que vulguin formar govern ha d’incloure mesures “estructurals” en matèria d’habitatge, com ara l’elaboració d’un pla sectorial.
El mercat residencial també ha rebut els estralls de la pandèmia, amb un increment de l’oferta de lloguer, amb la consegüent contenció de rendes i una reducció de les compravendes.
El Departament de Territori i Sostenibilitat reclama més recursos a l’estat espanyol i entre 500 i 600 milions del fons europeu per a rehabilitar el parc d’habitatges.
A final del desembre del 2019, el govern va aprovar el decret llei 17/2019 de mesures urgents d’accés a l’habitatge.
La norma obligava els grans propietaris a oferir un lloguer social per a famílies en situació de vulnerabilitat.
A final d’aquest, el Tribunal Constitucional espanyol va tombar el decret, aprovat pel Parlament de Catalunya, amb l’argument que la norma no tenia el rang adequat.
“Els grups parlamentaris que donem suport al govern en funcions, JxCat i ERC, ens hem compromès a recuperar el lloguer social obligatori en forma de llei i fer-ho molt ràpidament i a l’inici d’aquesta legislatura”, assegura el conseller en una entrevista a l’ACN.
Calvet afirma que el lloguer social obligatori és un avenç importantíssim i és irrenunciable per al govern.
També tem una possible derogació de la llei de contenció de rendes, aprovada pel parlament el setembre del 2020, perquè el Tribunal Constitucional espanyol va admetre a tràmit un recurs presentat pel PP.
Vuit mesos després de l’entrada en vigor de la norma, l’impacte que ha tingut a les rendes encara no es pot calcular.
“El context d’emergència sanitària, econòmica i social ha tingut més efectes sobre el mercat de lloguer que no la llei”, afirma el conseller.
La pandèmia ha causat un increment de l’oferta d’habitatge per l’entrada al mercat dels apartaments turístics i els pisos buits, amb una consegüent contenció de les rendes.
Ara, la reactivació econòmica pot generar un repunt dels preus i una “nova onada de desnonaments”, una situació que el govern preveu d’evitar amb la llei de contenció de rendes.
“Tindrem una llei que evitarà un efecte rebot i una especulació que pugui tornar a inflar el mercat de lloguer”, afirma Calvet.
La situació epidemiològica també ha produït una disminució de prop del 20% de les compravendes d’habitatges el 2020 i el Departament de Territori i Sostenibilitat preveu d’arribar a les xifres prèvies a la pandèmia cap al 2024.
“Aquests anys hem de crear condicions perquè la reactivació econòmica general inclogui el mercat de l’habitatge”, sosté el conseller.
Una d’aquestes condicions és, per a Calvet, l’elaboració de polítiques a llarg termini.
“Qualsevol acord de legislatura entre partits polítics que vulguin formar govern ha d’incloure mesures estructurals”, afirma.
El conseller en funcions ha assegurat que els pactes han de ser bons i arribar a temps i ha destacat la importància de disposar d’un acord sòlid que permeti al govern de fer bones polítiques de reactivació econòmica del país i protecció social.
“Seria bo que l’acord d’investidura a què s’arribi inclogui les mesures estructurals en matèria d’habitatge i ho faci dins la temporalitat que marca la llei”, reitera.
Entre aquestes mesures, el conseller en funcions proposa l’elaboració d’una nova llei d’habitatge que inclogui tota la legislació, “bona, però dispersa”, sobre la matèria.
Així mateix, remarca la importància d’aprovar definitivament el pla sectorial de l’habitatge i dotar les polítiques d’aquest àmbit de més pressupost.
En aquest sentit, ha denunciat la manca de recursos del pla d’habitatge del govern espanyol, i també el repartiment entre les diferents comunitats autònomes.
Actualment Catalunya rep el 14% del pressupost del pla, però representa el 16% de la població de tot l’estat espanyol i entre un 19% i un 20% en matèria econòmica.
Per aquest motiu, el conseller en funcions reclama a l’estat d’augmentar la dotació del pla, amb l’objectiu d’arribar a 1.000 milions d’euros de pressupost per a habitatge a Catalunya.
Una altra font de recursos serà el fon europeu.
El Departament de Territori i Sostenibilitat demana una dotació d’entre 500 i 600 milions d’euros per al programa Rehabilitem.cat, centrat a crear condicions d’assessorament tècnic, subvencions i acompanyament financer per donar més eficiència energètica al parc d’habitatges.

Response: El pròxim Govern tindrà la tasca d’elaborar una nova llei d'habitatge que aplegui l'actual legislació dispersa sobre la matèria. Segons el conseller en funcions, Damià Calvet, JxCat i ERC recuperaran el lloguer social obligatori inclòs en el decret llei que el TC va tombar. La situació pandèmica ha produït algunes distorsions al mercat que s’hauran de tenir en compte.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L'existència de la Fundació Francisco Franco, els carrers dedicats a figures directament relacionades amb la dictadura o les polèmiques declaracions del vicesecretari de Comunicació del PP, Pablo Casado, avisant Puigdemont que podria acabar com Companys, centren l'interès d'alguns experts en memòria històrica.
"És un mal judici a fer.
No és responsable parlar sobre execucions en una democràcia", diu a l'ACN el president de la plataforma europea Memòria i Consciència, Göran Lindblad.
Coincidint amb una setmana en què el context polític català ha servit de revulsiu per omplir els carrers de Madrid el dia de la Hispanitat i en què han tingut lloc manifestacions ultres, experts en memòria històrica recalquen a l'ACN la importància que els règims totalitaris siguin estudiats a les escoles però, per contra, no tinguin lloc ni al carrer ni a la política.
Stéphane Michonneau, professor d'història contemporània i especialista en història d'Espanya afirma que "els adeptes al franquisme encara no estan completament desapareguts" i que "la memòria del franquisme, d'alguna manera, encara viu".
En la mateixa línia, l'eurodiputat búlgar Andrey Kovatchev, del Partit Popular Europeu, indica que els símbols de règims totalitaris "s'haurien de prohibir" i no haurien de ser part d'una "societat democràtica".
"La prohibició hauria de ser un element important per a la reconciliació nacional amb la història", reflexiona l'europarlamentari.
Kovatchev assenyala, en relació a les declaracions de Pablo Casado, que és "responsabilitat" dels països democràtics "pronunciar-se pels valors del Consell d'Europa".
"Mai hauríem de repetir el que va succeir durant les dictadures", sentencia.
Per la seva banda, Lindblad explica que cap país, al marge de Sud-àfrica, ha estat capaç de tractar de manera "amigable" amb el seu passat obscur.
"Sempre hi ha problemes quan no s'ha gestionat de manera adequada un passat totalitari", afirma.
Michonneau indica que a Espanya el règim de la Transició no ho ha "resolt" tot i explica que els catalans van viure el franquisme de manera "diferent" als espanyols.
"A Catalunya es viu el franquisme com un parèntesi", reflexiona.
"L'existència de la Generalitat durant els anys 30 i avui en dia dona als catalans un sentit de continuïtat entre la història democràtica dels anys 30 i l'actualitat", cita com a exemple.
A més, afirma que mentre a Catalunya es va "tallar" amb el franquisme molt ràpidament, a la resta de l'estat espanyol encara queden aspectes del règim als carrers.
"A Madrid fa molt poc que es parla de treure els noms franquistes dels carrers", subratlla.
En aquest sentit, afirma, no el "sorprèn" que es puguin veure algunes banderes franquistes en manifestacions com les dels darrers dies.
Per al professor Michonneau, el nacionalisme espanyol és "complicat" de "reivindicar" atès que aquest ha estat "utilitzat i abusat" pel franquisme.
"Per aquest motiu, la dreta espanyola es refugia en el que jo anomenaria una espècie de patriotisme constitucional que considera la Constitució com a un punt final", explica.
Per la seva banda, Kovatchev indica que és "important" que la memòria de les dictadures sigui "preservada" als centres educatius però no als espais públics.
En aquest sentit, el búlgar destaca la importància d'aprendre la història nacional per evitar possibles repeticions.
"És molt important que les noves generacions aprenguin a les escoles la veritat de la seva història.
Només així seran immunes a la repetició d'aquesta part obscura de la història europea", afirma.
A diferència de Kovatchev, Lindblad defensa que "qualsevol" idea política ha de poder expressar-se als carrers, però matisa que aquelles accions que puguin "ferir" o "ofendre" familiars o víctimes dels règims totalitaris no haurien de ser "permeses".
"És una balança entre tenir una legislació que prohibeixi aquest tipus de comportament però que alhora permeti que cada grup pugui expressar les seves idees", explica el president de la plataforma Memòria i Consciència."És important per a les víctimes del franquisme i per a les seves famílies que les autoritats tractin amb els culpables i facin justícia", afirma Lindblad.
Tot i això, no dubta en afirmar que Espanya, com molts altres països, no ha estat capaç de tractar de forma adequada amb el seu passat totalitari.

Response: Diversos experts internacionals en memòria històrica valoren la situació a l'estat espanyol com la d'un país que no ha estat capaç d’assimilar el seu passat totalitari, ja que la permanència d'algunes institucions i símbols franquistes ho demostra. També destaquen que a territoris com Catalunya hi ha hagut, al contrari, un tall net i ràpid amb el franquisme.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El president de la comissió de Relacions Exteriors del Congrés dels Diputats de Mèxic, Alfredo Femat, s'ha compromès a plantejar un debat sobre el conflicte català i la situació dels presos i els exiliats independentistes a la cambra mexicana.
El diputat del Partit dels Treballadors ho ha anunciat després de reunir-se amb el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, que està de viatge oficial al país tota la setmana.
En la trobada, el conseller ha recordat que el Grup de Treball sobre la Detenció Arbitrària de Nacions Unides va demanar la llibertat per Oriol Junqueras, Jordi Cuixart i Jordi Sánchez.
Femat ha defensat el diàleg com a via de resolució i ha assegurat que "portarà" la qüestió aquesta setmana a la Junta de Cooperació Política de la Cambra (Jocopo).
L'òrgan de govern de la legislatura mexicana decidirà si emet un pronunciament o s'inicia un debat sobre l'assumpte.
Els pronunciaments de la Junta no són vinculants però són recomanacions que l'Executiu ha de tenir en compte, ha dit Femat en declaracions als mitjans després de la trobada.
Sobre si l'acció arribarà a bon port, Femat ha dit "no saber" si l'organisme acabarà emetent un pronunciament o iniciant un debat a la cambra però ha recordat que el seu país ha sigut sempre "molt emfàtic" defensant el dret a l'autodeterminació dels pobles i la resolució dels conflictes de manera pacífica.
Amb tot, també ha posat sobre la taula que les bases de la política exterior se sustenten en la doctrina Estrada que marca que l'Estat federal no intervé en conflictes d'altres països .
Tot i afirmar que la seva condició és limitada i que no pot pronunciar-se en nom de la Junta de Coordinació, ha assegurat que, "personalment" espera que a través del diàleg i de la intervenció dels organismes internacionals es trobi ràpidament una sortida pacífica que permeti que aflorin els millors resultats per a totes dues regions.
En el seu torn, Bosch ha comentat als periodistes que Femat ha demostrat que a Mèxic "sí que hi ha respecte pels principis universals dels drets humans, la democràcia i els organismes internacionals que dictaminen sobre el compliment d'aquests principis".
"Estem molt contents que Mèxic ens torni a entendre com ha fet històricament i que entengui que la democràcia i els drets humans han de ser respectats a tot arreu".
Durant la reunió, el conseller ha denunciat la "falta de drets" que es viu a Catalunya amb independentistes jutjats i empresonats pel referèndum de l'1-O i ha agraït la "comprensió i sensibilitat" que Mèxic "sempre ha tingut" i "encara més", el govern actual.
En la trobada, que ha durat una mica menys d'una hora, Bosch ha explicat al diputat mexicà que la Generalitat vol obrir una delegació al seu país per continuar amb la "sintonia històrica" que ha tingut Catalunya i Mèxic i el president de la comissió d'Exteriors mexicana l'ha felicitat per aquesta decisió.
"Per nosaltres serà important aquesta representació per poder aprofundir tota mena d'intercanvi de relacions", ha afegit.
De moment, la conselleria catalana no disposa dels detalls concrets de quan i com s'instal·larà aquesta oficina.
Per reforçar la germanor entre Catalunya i Mèxic també s'ha parlat de la possibilitat de firmar una carta d'intenció per millorar la mobilitat estudiantil i també entre parlamentaris per poder crear una agenda a mitjà i llarg termini amb reunions entre diputats de la cambra catalana i mexicana.
En l'àmbit econòmic, Femat ha reafirmat que, per Mèxic, Barcelona és una porta d'entrada a la Unió Europea (UE) i s'ha mostrat a favor d'incrementar l'intercanvi comercial, perquè els productes mexicans arribin a territori europeu i perquè arribin iniciatives catalanes per afavorir la generació d'energies verdes i renovables a Mèxic.
"És un primer acostament que és molt important, hem tingut una bona relació", ha apuntat el parlamentari mexicà.
Bosch critica que Pugidemont, Comín i Junqueras no hagin pogut fer el tràmit per ser eurodiputats
Preguntat pel tràmit per convertir-se en eurodiputats que s'ha celebrat aquest dilluns a Madrid i on no ha participat ni Carles Puigdemont, Toni Comín ni Oriol Junqueras, Bosch ha lamentat aquests fets i ha apuntat que "la voluntat dels ciutadans hauria de passar per sobre de les traves burocràtiques" i dels "tripijocs que es pugui treure de la màniga el govern o el jutge de torn".
"Això no pot ser, la nostra posició segueix sent molt ferma", ha dit, abans d'afirmar que no ha tingut temps de parlar amb els afectats mentre està de viatge a Mèxic.

Response: Durant la visita oficial a Mèxic, el conseller d'exteriors de la Generalitat, Alfred Bosch s’ha reunit amb el president de la comissió de relacions exteriors del Congrés dels Diputats mexicà. El president s'ha compromès a plantejar la qüestió dels polítics catalans empresonats davant de l’òrgan competent de la cambra. També s'han anunciat acords institucionals, d’intercanvi i de col·laboració econòmica.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L'onada de fred siberià que aquesta setmana afecta Catalunya ha deixat valors propers als 20 graus sota zero al Pirineu, com per exemple els -19,5 graus a Boí o els -18,2 graus a Espot, ambdós a la cota 2.500 metres.
Les baixes temperatures també han fet caure els termòmetres a la resta del país, amb -5,4 graus a Tagamanent (Vallès Oriental), els -2,5 graus a la Panadella (Anoia) o els 3,7 graus positius registrats a l'observatori de la Zona Universitària de Barcelona.
Pel que fa el vent, les ratxes més fortes han estat a Puig Sesolles (1.668 m), amb 137,9 km/h; al Santuari de Queralt (127,4 km/h) i a Portbou (109,8 km/h), mentre que a la capital catalana hi ha hagut un cop de 78,5 km/h.
D'altra banda, la neu ha deixat sense classe 1.503 alumnes de set escoles i instituts de la Cerdanya i manté afectades quatre carreteres del Pirineu de Lleida, de les quals la C-28, a Vaqueira-Casa Sastrada es troba tancada per risc d'alaus.
En total, el Departament de Territori i Sostenibilitat ha mobilitzat 59 maquines llevaneus a la xarxa viària de titularitat de la Generalitat, que han recorregut 11.000 quilòmetres en tasques preventives i de neteja de neu de la calçada.
Els principals termes municipals on s'ha actuat, han estat Castellar de n'Hug, Saldes, Berga, Guardiola de Berguedà, Toses, Gósol, la Pobla de Lillet, Vic, Bagà i Vallcebre.
A banda de la C-28, que es troba tallada a Vaqueira, calen cadenes a la C-142b a Vaqueria cap accés a Pla de Beret; l'L-500 cap a l'N-230, al Balneari de Boí i l'L-501 cap a l'L-500, al Pla de l'Ermita.
En aquest sentit, Trànsit ha recordat que també hi ha plaques de gel, sovint situades en zones ombrívoles i humides i no sempre en zones de muntanya.
A més, la BV-4024 es troba tallada per les fortes ràfegues de vent, superiors als 50 quilòmetres per hora.
Pel que fa el risc d'allaus, Protecció Civil manté la prealerta del pla Allaucat pel risc generalitzat al Pirineu Occidental.
Es tracta de risc fort -4 sobre 5 en l'escala europea- d'allaus a l'Aran, a la Ribagorçana-Vall-Fosca, a la meitat nord de la Pallaresa i al Perafita-Puigpedrós.
Segons l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, el perill d'allaus va en descens aquest dimarts.
El telèfon d'emergències 112 de Catalunya ha rebut entre aquest dilluns al vespre i aquest dimarts al matí 62 trucades per 49 incidències relacionades amb vent, fred i neu.
De tots aquests, se n'han derivat 37, tot i que cap ha estat destacat, ja que bàsicament s'han retirat arbres, sanejaments i elements estructurals de la via pública.
Per tot plegat, Protecció Civil de la Generalitat, que manté la prealerta del Procicat per ventades, ha demanat extremar les precaucions, especialment en els desplaçaments en vehicle i a peu, i seguir els consells del Servei Català de Trànsit.
També, aconsella estar atents a les possibles incidències per la mala combustió de calefaccions, estufes o xemeneies i no tapar les reixetes per garantir l'entrada d'oxigen.
Les set escoles de la Cerdanya tancades per la neu
Les set escoles afectades de la Cerdanya que no han pogut obrir per la neu són l'Institut Pere Borrell (679) i les escoles Llums del Nord (210) i Alfons I (338) de Puigcerdà, l'escola Jaume I de Llívia (84), l'escola Santa Coloma de Ger (47), l'escola Santa Cecília de Bolvir (32) i l'escola Bac de Cerdanya d'Alp (113).
Pel que fa al transport escolar, gestionat pels Consells Comarcals, aquest dimarts no hi ha hagut cap anul·lació i els trajectes s'han fet amb normalitat.
Les nevades aniran a menys però el fred més intens
Les prediccions meteorològiques indiquen que per a aquest dimarts la nevada al Pirineu anirà a menys fins a desaparèixer.
El vent bufarà fort fins al vespre, especialment al Pirineu i a l'Empordà, on l'onatge es mantindrà alterat.
Les temperatures més baixes arribaran aquest dimecres i dijous, quan s'espera que el fred sigui més rigorós.
Els valors mínims estaran entre els -14 graus i els -9 al Pirineu, entre els -10 i els -5 graus al Prepirineu i a la Depressió Central, entre -7 i -2 graus i entre -4 i 1 grau al prelitoral.
Per tot plegat, el Servei Meteorològic de Catalunya manté activats els avisos d'onada de fred, de vent i d'onatge.
A banda, entre dijous i divendres es preveu l'arribada d'alguns núvols pel litoral i prelitoral i seran possibles algunes precipitacions febles, sobretot a l'extrem sud i al nord-est, amb una cota de neu d'uns 600 metres, tot i que en l'inici de la precipitació podria ser d'uns 400.
Els models a mitjà termini indiquen que a partir del cap de setmana l'atmosfera s'estabilitzarà i la temperatura es recuperarà, tot i que l'ambient es mantindrà fred.

Response: L'onada de fred siberià està afectant aquesta setmana Catalunya amb baixes temperatures, ratxes de vent o neu. Els sistemes d'emergències i de protecció civil es mantenen alerta i demanen a la població que extremi les precaucions, especialment durant els desplaçaments. Les condicions meteorològiques han obligat al tancament d'escoles a la Cerdanya i a mobilitzar les màquines llevaneus en diversos municipis.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El mateix dia que ens deixava (esmaperduts, incrèduls, orfes) l’escriptora Isabel-Clara Simó, el mateix dia 13 de gener però vint anys abans, moria Enric Valor i Vives.
Per recordar-lo, per celebrar-ne l’obra, i analitzar-la, i continuar-la escampant, diverses entitats cíviques i culturals han organitzat una jornada completa que se celebrarà a València el 18 de gener, dissabte.
La figura d’Enric Valor (Castalla, Alcoià, 1911 – València, 2000), intel·lectual respectat i estimat, té vessants i meandres i colors, i per això l’homenatge és també divers: la jornada començarà al cementeri de València mateix, amb una ofrena floral, i, tot seguit, a les 12.30, hi haurà l’acte acadèmic.
A l’aula magna de la Universitat de València.
Presidit per la rectora, Mavi Mestre.
I amb les intervencions de Joan Borja, director de la Càtedra Enric Valor de la Universitat d’Alacant; Vicent Brotons, professor de la mateixa universitat; Josep Daniel Climent, investigador de la figura d’Enric Valor; Josep Vicent Escartí, escriptor i director de l’Institut de Filologia Valenciana; Rosa Serrano, de Tàndem, i Núria Sendra, de Bullent, editores de la seva obra; i Enric Valor i Hernàndez, fill de l’escriptor.
Després del dinar a l’OctubreCCC (s’ha organitzat transport amb autobús des d’Elx, Petrer, Castalla i Alcoi, i bé cal també un àpat col·lectiu), Numen Teatre oferirà l’espectacle (i jocs valorians) Un habitatge per a l’eternitat.
L’homenatge és divers com diverses són també les entitats del Migjorn valencià que s’han unit per recordar Enric Valor ‘a la mateixa ciutat on va viure la major part de la seua vida i on realitzà tota la seua tasca literària, lingüística i cultura: València’: del Tempir a Acció Cultural del País Valencià, del Centre Cultural Castellut a la Cívica, la Coordinadora Alcoià i Comtat pel Valencià, l’Ateneu Cultural Republicà de Petrer, la Coordinadora per la Llengua de les Terres del Vinalopó, el Teix, Contarelles i Camins o les colles de dolçaines i tabals Estrela Roja i el Terròs.
Enric Valor, l’homenot del barret, pot ser popularment conegut per les rondalles que amb tanta dedicació va aplegar i ordenar i literaturitzar i difondre, perquè no es perdessin, perquè fóssim tots conscients de la riquesa patrimonial que representen, perquè continuéssim tenint històries per a contar als infants: pensar la mare dels peixos o Joan-ratot o el mig pollastre o l’albarder de Cocentaina és, de fet, pensar Enric Valor.
Tant, que, per a molts, les nostres rondalles, les rondalles valencianes són, en realitat, ‘les rondalles de Valor’.
I qui diu les rondalles, diu els verbs: La flexió verbal va ordenar (i ordena) les conjugacions en les variants valencianes del català i continua exercint d’eina imprescindible per a estudiar o consultar.
Enric Valor, juntament amb Manuel Sanchis Guarner i Carles Salvador, fou impulsor clau de la normativa de Pompeu Fabra al sud del país: d’entrada, al setmanari d’Alacant, satíric i republicà, El Tio Cuc, on va entrar de redactor l’any 1930; després col·laborant en la redacció del diccionari Alcover-Moll; i, sobretot, treballant en favor de la difusió de la normativització escrita del català en el temps de les negacions, les prohibicions i les persecucions que va implicar la dictadura franquista.
Obres de Valor són, per exemple, Millorem el llenguatge (que continua en ús, a Tres i Quatre) i el Curso medio de gramática catalana referida especialmente al País Valenciano, del 1973, i que el 1977 ja es va poder publicar en català.
La riquesa lingüística de l’escriptor de Castalla es va reflectir perfectament no tan sols a les rondalles que va compilar i que ens va reescriure (‘les rondalles de Valor’, sí, ja ho hem dit), sinó també a la seva obra narrativa: el cicle de Cassana, que inclou les novel·les Sense la terra promesa, Temps de batuda i Enllà de l’horitzó, en dóna fe.
El va publicar a començament dels anys vuitanta i en aquell temps no es va considerar que estigués a la moda.
Però ell mateix explicava el consell que li havia donat Joan Fuster: ‘No et preocupes tant ni de ser modern ni de fer coses estranyes.
Sigues sincer amb tu mateix en narrar, i l’estètica o la tècnica que utilitzes serà actual, perquè tu ets un home d’ara.’
Al capdavall, tal com ha escrit el professor Vicent Salvador, la novel·lística valoriana és ‘un document social i moral de primer ordre, un homenatge a la geografia del país, una lliçó de llengua viva, l’aplicació del pensament il·lustrat més compromès, una contribució de pes a la memòria històrica dels valencians i una construcció ficcional sòlida que respon a la il·lusió tenaç, llargament mantinguda per un home que, de jovenet, ja somniava esdevenir novel·lista.’

Response: Diverses entitats cíviques i culturals retran homenatge el 18 de gener a la figura d'Enric Valor, lingüista, escriptor i intel·lectual fonamental de la cultura valenciana del segle XX. Va ser un divulgador i estudiós infatigable de la tradició cultural i lingüística valenciana i un dels impulsors de la implantació de la normativa lingüística de Pompeu Fabra al sud del país.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El PSC va anunciar dilluns les xifres dels acords amb JxCat i ERC per a la constitució dels ajuntaments i les investidures dels batlles de tot el territori.
Segons els socialistes, en vint-i-cinc municipis van pactar amb JxCat, en divuit amb ERC i en dos amb totes dues formacions.
En total, quaranta-cinc municipis.
Entre aquests acords, n’hi ha hagut una trentena que han perjudicat els partits independentistes entre si.
Uns pactes que han fet que dirigents independentistes fessin retrets públics a socis de govern i que dissabte hi hagués tensió durant la constitució d’alguns ajuntaments, especialment a Figueres, Sant Cugat del Vallès i Santa Coloma de Farners.
En els dos primers casos, el pacte d’ERC i la CUP amb el PSC deixava JxCat sense batllia, mentre que a la capital de la Selva la intervenció personal del president Quim Torra va evitar un acord de JxCat amb el PSC per a desbancar ERC i va acabar havent-hi un pacte entre partits independentistes.
Dilluns, el portaveu parlamentari de JxCat, Albert Batet, va explicar que la seva formació només havien perjudicat ERC, com a partit més votat, en set municipis: Cervera, Ponts, Alcarràs, Begur, Cassà de la Selva, Llançà i la Granada.
En el cas d’Alcarràs, JxCat va pactar amb una candidatura local per a desbancar ERC.
I va justificar els pactes amb els socialistes per la ‘dinàmica municipal’.
En canvi, va dir que Esquerra Republicana havia desbancat JxCat amb un pacte del PSC o havent-ne rebut el suport a vint-i-sis municipis, que eren Sant Cugat del Vallès, Figueres, Tàrrega, Llagostera, Platja d’Aro, Odèn, Olius, Puigverd de Lleida, Palau d’Anglesola, Oliana, Aiguamúrcia, Cabra del Camp, Sarral, Castellvell, l‘Albiol, la Selva del Camp, Tivissa, Bescanó, Alp, Tona, Sant Quirze Besora, Gurb, Sant Pol de Mar, Arenys de Mar, Sant Salvador de Guardiola i Torrelavit.
Segons les dades d’ERC, relatives a acords de govern i no a suports en investidures, hi ha hagut catorze pactes entre els republicans i els socialistes –amb deu batllies per a ERC i quatre per al PSC– i vint-i-un pactes entre JxCat i el PSC –amb disset batllies per a JxCat i quatre per al PSC.
Tanmateix, aquestes dades no tenen en compte el resultat del 26-M a cada municipi.
Pel que fa a la CUP, fonts del partit han explicat a VilaWeb que només havien pactat amb els socialistes en dos casos, Figueres i Sant Cugat del Vallès, en tots dos, per desbancar la llista més votada de JxCat.
En el cas de Badalona, el suport de la Badalona Valenta –ERC, CUP i comuns sobiranistes– al PSC no va ser conseqüència de cap acord previ i no va perjudicar cap altre partit independentista.
A Sant Vicenç de Montalt, l’únic regidor de la CUP va donar la batllia al PSC perquè el candidat de JxCat, la força més votada, és investigat per un presumpte cas de corrupció.
En altres ciutats importants, l’independentisme sí que ha assolit acords per a aconseguir les batllies i els partits s’han donat suport mútuament.
Són els casos de Lleida, Tarragona, Manresa, la Seu d’Urgell, Tortosa i Vilanova i la Geltrú, entre més.
A Barcelona, els cinc regidors de JxCat van donar suport a ERC, malgrat que Ernest Maragall no pogués assolir la batllia.
Segons les dades facilitades per ERC, hi ha hagut 61 acords de govern entre els tres grans partits independentistes.
Concretament, 41 entre ERC i JxCat –amb 23 batllies per a ERC i 18 per a JxCat–; 19 entre ERC i la CUP –amb 17 batllies per a ERC i 2 per a la CUP–; i només un pacte entre JxCat i la CUP que va donar la batllia a JxCat.
A més dels acords assolits, va haver-hi altres negociacions entre partits independentistes i el PSC per a desbancar candidatures independentistes guanyadores en places importants.
Són els casos de Girona, Reus i el ja esmentat de Santa Coloma de Farners.
Guanyem Girona, la candidatura en què s’integrava la CUP, va proposar un pacte amb ERC per a desbancar Marta Madrenas (JxCat) de la batllia amb el suport del PSC a la investidura, però l’acord no va reeixir.
El motiu era que ERC s’havia negat a pactar amb els socialistes contra Madrenas, un acord que hauria donat la batllia a Lluc Salellas (CUP).
A Reus, Noemí Llauradó (ERC) va negociar fins a l’últim dia amb el PSC i la CUP per a aconseguir la vara de batllessa en detriment de Carles Pellicer (JxCat).
Finalment, però, no van tancar cap acord i els republicans van acabar investint Pellicer.

Response: Arran dels resultats a les eleccions municipals del 26-M, s'han celebrat diferents acords de govern o d’investidura en què els partits independentistes i el PSC han jugat a diferents bandes. Depenent de les diferents lògiques municipals, les forces independentistes s'han donat suport mútuament o, al contrari, ERC i la CUP s'han aliat amb el PSC per disputar les batllies a JxCat.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L'Audiència de Tarragona ha ordenat al jutjat d'instrucció número 2 de Valls que reobri la investigació sobre les lesions denunciades per un veí de Sarral (Conca de Barberà) durant les càrregues de la Guàrdia Civil pel referèndum de l'1 d'octubre.
El tribunal considera que el jutjat va arxivar el cas gairebé de forma immediata i sense una causa prou justificada.
En aquest sentit, l'Audiència insta la jutgessa a prendre declaració al veí, a estudiar l'informe mèdic de les lesions i a incorporar les gravacions que puguin existir de les càrregues.
A més, afegeix que, si s'identifica prou rellevància penal, cal ordenar la identificació de l'agent i citar-lo a declarar com a investigat o denunciat.
El 12 d'abril, el jutjat d'instrucció de Valls va confirmar l'arxivament del cas.
L'advocat del denunciant, però, va presentar recurs d'apel·lació a l'Audiència i la fiscalia s'hi va acabar adherint.
El lletrat de l'home denunciava "la falta de motivació de la jutgessa" i invocava la vulneració del dret a la tutela judicial efectiva.
De fet, l'advocat considerava que hi havia motius de sobres per obrir el procés i ordenar diligències.
En un auto del 25 de setembre, el tribunal de la secció quarta de l'Audiència de Tarragona conclou que la raó esgrimida per la jutgessa no té prou fonament.
Segons la resolució a què ha tingut accés l'ACN, la jutgessa es va limitar a dir que, si bé els fets denunciats podrien ser constitutius d'infracció penal, no havia quedat prou justificada la participació d'una persona determinada en la comissió de les lesions.
Segons el tribunal, aquesta raó "no serveix de cap manera per justificar" l'arxivament perquè "a partir de les dades aportades en la denúncia, sí que existeix una possibilitat raonable d'identificar l'agent denunciat", argumenta.
L'Audiència fa notar que, en la resolució corresponent al recurs de reforma, la jutgessa "muta l'argument per arxivar el cas de la falta d'autor conegut a la falta d'indicis de perpetració del fet denunciat".
Un dels motius que hi veu és el fet que, des que es va produir l'agressió, l'home va trigar més de 24 hores a anar al CAP de Montblanc per rebre atenció mèdica.
Segons els magistrats del tribunal provincial, no es pot ordenar l'arxivament directe del cas perquè no s'observa prou fonament indiciari "sense fer una mínima actuació investigadora que permeti confirmar provisionalment els fets o descartar-ne la versemblança".
"Incoar un procediment penal d'investigació atesa la presumpta rellevància penal dels fets i, sense solució de continuïtat, ordenar el sobreseïment provisional, és una contradicció de termes irreductible", conclou l'Audiència.
L'obligació de l'Estat a investigar l'actuació dels seus agents
A més, el tribunal considera que el cas de les lesions denunciades no s'inclou en cap dels motius que permeten l'arxivament immediat d'un cas.
I afegeix, també, que en el moment inicial del procés no es pot ignorar "l'obligació molt qualificada que incumbeix l'Estat d'investigar o esclarir els fets en què puguin estar implicats els seus agents i que puguin menyscabar físicament o moral els ciutadans".
L'Audiència recorda que això és una exigència que el Conveni Europeu de Drets Humans brinda, en l'article tercer, "al dret a no patir tractes inhumans, degradants i arbitraris", i subratlla que els primers obligats a garantir-ho són, precisament, els agents de l'autoritat.
Els magistrats recorden que el Tribunal d'Estrasburg ha insistit sobre l'adequació de les decisions d'arxiu d'un procés investigador, i que el Tribunal Constitucional també ha incorporat la doctrina en diverses sentències.
El tribunal vol que s'intenti identificar l'agent
Per tot plegat, l'Audiència defensa que cal reobrir la investigació per determinar el tipus de procediment que cal seguir i, en tot cas, les conseqüències inculpatòries que se'n puguin derivar.
En aquest sentit, el tribunal considera que prendre declaració al denunciant com a testimoni, l'examen forense i la incorporació de les gravacions que puguin existir dels fets són "les primeres diligències essencials.
A partir d'aquí, l'Audiència apunta que, si s'identifica prou rellevància penal als fets, cal ordenar la identificació de l'agent al qual s'imputa l'origen de les lesions, i citar-lo com a investigat o, en el seu cas, si es decidís la incoació d'un procediment per delicte lleu, en qualitat de denunciat.
Càrregues de la Guàrdia Civil en petits pobles
Durant la jornada de l'1 d'octubre, gairebé una vintena de vehicles de la Guàrdia Civil i una cinquantena d'efectius van fer parada a les poblacions de Sarral (Conca de Barberà), Cabra del Camp (Alt Camp) i Vilabella (Alt Camp).
Els agents, la majoria uniformats armats amb porres i d'altres de paisà, van actuar amb força per entrar a l'únic local de cada municipi on es podia votar i van deixar alguns ferits.

Response: L’Audiència Provincial de Tarragona ha acollit el recurs contra la resolució de sobreseïment del jutjat d'instrucció número 2 de Valls amb motiu d’una denúncia per lesions en el context de les càrregues de la Guàrdia Civil durant l’1-O. El Tribunal Provincial considera que la jutgessa hauria d'haver fet les actuacions investigadores mínimes abans de poder ordenar l'arxivament del cas.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El saló editorial Liber torna al recinte de Gran Via de la Fira de Barcelona des de demà al 5 d'octubre amb 361 expositors, un creixement del 7% en metres quadrats respecte a l'última edició a la capital catalana i enmig de l'entusiasme per la decisió d'ECOFIN d'obrir la possibilitat de rebaixar l'IVA dels llibres digital.
El president de la FGEE, Daniel Fernández, ha assegurat en el seu discurs inicial: "Avui estem d'enhorabona, per fi les institucions europees han reconegut que un llibre digital és el mateix que un llibre en paper".
El ministre de Cultura, José Guirao, també ha qualificat aquesta decisió de "boníssima notícia" i ha dit que ara toca "estudiar com es pot implantar" a Espanya.
Amb aquest ambient d'optimisme s'ha donat el tret de sortida de la 36a edició de la Fira, que explorarà nous hàbits de lectura, com ara els audiollibres, o de tendències editorials com l'autoedició.
Liber té periodicitat anual i se celebra a Barcelona i Madrid de manera alterna.
Així doncs, només començar la seva intervenció, Daniel Fernández ha mostrat la seva satisfacció per l'acord dels ministres d'Economia i Finances de la UE que aquest dimarts ha obert la porta a rebaixar l'IVA dels llibres digitals del 21 al 4%, l'impost supereduiït que s'aplica els llibres impresos.
"Esperem que, ja que hi ha un consens de tots els grups parlamentaris es pugui traslladar ràpidament aquesta mesura a l'ordenament espanyol", ha proposat.
Al seu torn, Guirao, que ha començat a parlar en català ha assegurat que el sector de llibre té "una importància cabdal en la cultura" i s'ha declarat "completament optimista" pel que fa al futur de l'edició, tot recordant que Espanya és el país convidat a la Fira del Llibre de Frankfurt de 2021.
El ministre ha remarcat, alhora, que el seu executiu ha recuperat una direcció general del llibre, que havia quedat reduïda a una subdirecció depenent d'indústries culturals i ha demanat als editors que no vegin aquest gest com "propaganda" sinó com a "voluntat" de treballar plegats.
El cap de la cartera de Cultura també ha apuntat que en els últims anys s'havia aïllat el creador i que és necessari "reequilibrar el triangle que uneix indústria, autors i públic" per tal de "donar forma al geni" que travessa tota la indústira.
En termes d'activitats que organitza Liber, s'ha mostrat especialment interessat en la jornada sobre el préstec de llibres electrònics des de biblioteques públiques.
En nom del Govern, la consellera Laura Borràs ha fet un discurs en el qual ha defensat que "els llibres ens faran lliures" i ha tingut un record pels polítics independentistes a la presó.
També han intervingut les alcaldesses de Barcelona i l'Hospitalet, Ada Colau i Núria Marín, en dos parlaments que han coincidit en realçar la importància del món local en la promoció de la cultura.
Colau ha ressaltat l'herència de Barcelona com a "capital editorial catalana, espanyola i hispanoamericana" tot recordant que si Catalunya representa quasi el 50% del sector del llibre a l'Estat, a Barcelona es genera el 80% del conjunt català.
La batlle ha afegit que una tasca fonamental per tenir "una societat més lliure i més culta" és el foment de la lectura, tot recollint la demanda de Fernández que ha apostat durant la seva intervenció per aconseguir un pacte educatiu per tal de millorar els índexs culturals del país a l'Estat espanyol
Liber: punt de trobada del sector editorial i la indústria audiovisual
Pel que fa al contingut de la Fira, Fernández ha explicat que el fòrum "reflexionarà sobre el present i el futur del llibre i de la lectura", així com sobre els reptes que el sector ha d'afrontar.
"Volem que Liber esdevingui un punt de trobada amb altres indústries culturals com les audiovisuals", ha apuntat Fernández.
I és que, per exemple, en aquesta edició Liber i s'ha aliat amb el Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Catalunya, que se celebrarà a Sitges a partir d'aquesta setmana, per posar en contacte a agents literaris, autors, editors i productors cinematogràfics per promocionar obres literàries susceptibles de convertir-se en pel·lícules.
A més, l'Associació Espanyola d'Empreses Productores i Desenvolupadores de Videojocs i Software d'Entreteniment (DEV) també organitzarà una agenda d'entrevistes entre editors i empreses de jocs i realitat virtual de cara a la venda de drets.
Liber genera un terç del total de les exportacions anuals del sector del llibre
Amb l'objectiu d'aconseguir vendes pel sector a l'exterior, el saló se centra molt en l'exportació.
L'organització calcula que els contactes i intercanvis generats a Liber suposen aproximadament un terç del total de vendes anuals a l'exterior del sector del llibre espanyol.
Per potenciar aquest actiu de la Fira, el saló ha seleccionat i convidat directament a 550 compradors i prescriptors de més d'una seixantena de països que participaran en les trobades de negocis amb els expositors.

Response: El Saló Liber se celebra a Barcelona amb optimisme després de l'anunci de la possible rebaixa de l'IVA del llibre digital. A la fira es tractaran temes com els nous hàbits de lectura o les noves tendències editorials. Així mateix, el Saló ha creat aliances amb els sectors audiovisuals i dels videojocs i serà l’ocasió per generar vendes a l'exterior.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L’Audiència de Barcelona ha ordenat al jutjat d’instrucció que arxivi les denúncies contra ‘El Jueves’ per un presumpte delicte d’injúries a la policia espanyola, segons ha avançat Catalunya Ràdio i ha confirmat l’ACN.
Les denúncies es van interposar després que el 5 d’octubre del 2017 el rotatiu publiqués diversos articles satírics a l’entorn de l’actuació del cos de seguretat espanyol en el marc del referèndum d’autodeterminació de l’1 d’octubre.
El denunciant considerava que aquests articles, on, per exemple, s’indicava que els agents consumien cocaïna, integraven delictes d’injúries i d’odi, però les tres magistrades del tribunal provincial subratllen el caràcter humorístic de la publicació i emmarquen els articles en l’àmbit de l’exercici de la llibertat d’expressió.
La fiscalia també demanava l’arxivament.
El director d”El Jueves’, Guille Martínez-Vela, ha dit en declaracions a l’ACN que era previsible aquest desenllaç, però que tot i això els denunciants han tirat endavant el procediment penal per l’efecte ‘intimidatori’ que pot crear, per exemple, entre els usuaris de les xarxes socials a l’hora de criticar actuacions policials o d’altres estaments públics.’Nosaltres som professionals, i una mica aquestes situacions van amb el sou, però si ets un particular poden suposar un mal tràngol’, ha explicat el director de la revista.
Per això ha volgut subratllat que, finalment, la llibertat d’expressió és un dret fonamental que, com s’ha demostrat en aquest cas, està ben protegit.
A la sentència les magistrades recorden que, segons el Consell d’Europa, el delicte d’odi es relaciona amb aquelles formes d’expressió que ‘propaguin, incitin, promoguin o justifiquin l’odi racial, la xenofòbia, l’antisemitisme i qualsevol altra forma d’odi fundada en la intolerància, inclosa la intolerància que s’expressi en forma de nacionalisme agressiu i etnocentrisme, la discriminació i hostilitat contra les minories, els immigrants i les persones nascudes de la immigració’.
Així doncs, subratllen, el subjecte passiu protegit és la persona integrant d’un grup ‘de minories’, al qual ‘no pertanyen les Forces i Cossos de Seguretat de l’Estat’.
A més, recorden que el Codi Penal s’expressa en els mateixos termes i que, tenint en compte això, ‘el mateix tenor literal del precepte impedeix considerar la conducta’ dels denunciats com a ‘integrant del discurs d’odi’, perquè ‘en cap cas es pot considerar que el motiu fos racista, antisemita o per la ideologia, religió o creences o situació familiar dels seus membres, o per la pertinença dels seus membres a una ètnia, raça o nació, el seu origen nacional, el seu sexe, orientació o identitat sexual, per raons de gènere, malaltia o discapacitat’.
I afegeix: “Les referències de la revista ‘El Jueves’ a la policia espanyola van ser per la seva actuació el Primer d’Octubre del 2017, i no contenien ni missatge d’odi ni càrregues d’hostilitat que incitin a la violència, ni tampoc existeix cap de les motivacions assenyalades legalment per a integrar el discurs de l’odi.
És a dir, ni ‘promou l’odi ni la intolerància’.
Les tres magistrades tampoc veuen en les publicacions denunciades delicte d’injúries.
Coincideixen en aquest extrem amb la fiscalia, i recorden jurisprudència del Tribunal Europeu de Drets Humans per recordar que la llibertat d’expressió engloba no només les informacions o idees acollides favorablement, ‘sinó també les que fereixen, ofenen o importunen’.
A banda, recorden que ‘El Jueves’ és ‘un instrument de denúncia, de crítica social i política i manifestació de la creació artística’, i per bé que admet que pot incloure continguts ‘que poden humiliar o poden ser grollers amb els membres de la Policia Nacional’ no deixen de ser ‘una caricatura’ igual com les que fa ‘d’altres institucions, polítics i personatges de la vida pública’.
I aquí, com a punt clau, assenyalen que la intenció dels autors de la publicació ‘no és ni incitar a la violència ni denigrar, sinó fer humor per als seus lectors, com així considera també el fiscal’.

Response: L'Audiència de Barcelona ha ordenat l’arxivament de les denúncies contra “El Jueves” per presumptes delictes d'injúries i d'odi envers els cossos policials espanyols que van actuar durant el referèndum de l'1-O. La sentència descarta l'existència del delicte d’odi, atès que els policies no pertanyen a un grup “de minories” i considera que els continguts humorístics estan emparats per la llibertat d'expressió.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Catalunya se situa entre els cinc països d’Europa més avançats en digitalització, segons el ‘Digital Economy and Society Index’ (DESI) elaborat per la Comissió Europea.
L’informe atorga a Catalunya un grau de digitalització d’un 62,5%, deu punts per sobre de la mitjana de la Unió Europea.
La connectivitat, el capital humà i els serveis públics digitals són les bases del creixement digital, mentre que la venda de productes en línia o la política de dades obertes són les principals assignatures pendents.
En conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, ha valorat molt positivament les dades, especialment les de la dimensió de connectivitat, on Catalunya ocupa la quarta posició.
‘Un país connectat avui és un país amb futur’, ha assegurat.
Catalunya obté el lideratge en cobertura de banda ampla mòbil i se situa en segona posició pel que fa a la implantació de banda ampla ràpida.
La connectivitat a Catalunya ha assolit un valor de 71,7% el 2019, gairebé dotze punts per sobre de la mitjana europea.
Pel que fa al capital humà, Catalunya arriba a un 58,7% i ocupa el vuitè lloc.
El territori és líder en graduats en TIC però ocupa la divuitena posició en el nombre d’especialistes.
‘Hi ha un desajustament entre els sistemes educatius i el mercat laboral’, ha explicat el coordinador del Lab d’Economia Digital d’Orkestra – Instituto Vasco de Competitividad de la Universitat de Deusto, Agustín Zubillaga.
En matèria de serveis públics digitals, Catalunya obté la cinquena posició, amb un 78,1%, i és líder en ‘e-health’ gràcies a l’extensió de l’intercanvi de dades mèdiques i la recepta electrònica.
Catalunya també obté la millor posició en serveis públics digitals per a les empreses però l’informe assenyala marge de millora en el segment de dades obertes.
En relació amb la integració de la tecnologia a les empreses, Catalunya obté la desena posició, amb pràcticament un 47%.
En aquest apartat, Catalunya manté un bon comportament en l’intercanvi electrònic d’informació i l’ús de xarxes socials, però té un marge de millora en les actuacions de foment de les tecnologies digitals avançades com el BigData o el comerç electrònic per part de les pimes.
‘Les empreses fan servir la tecnologia però no rendibilitzen el seu ús en les activitats comercials’, ha manifestat Zubillaga.
Quant a l’ús de serveis d’Internet, Catalunya destaca per ser líder en usuaris habituals d’Internet i compres en línia, amb un 97,2% i un 91,5%, respectivament.
Tot i això, ocupa la darrera posició pel que fa al consum digital de música, vídeos i jocs, amb un 56,8%, i se situa per sota de la mitjana de la Unió Europea en vendes i banca en línia.
En general, Catalunya obté un grau de digitalització del 62,5%, per davant de països com el Regne Unit, Luxemburg, Irlanda o Estònia.
Catalunya només queda per darrere de Finlàndia, Suècia, Holanda i Dinamarca, històricament líders en el desenvolupament digital a Europa.
Enguany és la primera vegada que es presenten els resultats del DESI calculat per a Catalunya.
L’estat espanyol ocupa l’onzena posició en digitalització entre els països europeus i té un bon comportament en l’àmbit de serveis públics digitals.
Tot i això, pràcticament la meitat de la població espanyola no té competències bàsiques d’internet i un 8% no n’ha fet servir mai, segons ha explicat el representant de la Comissió Europea a Barcelona, Ferran Tarradellas.
Tarradellas ha assegurat que la digitalització és clau en la recuperació econòmica després de la pandèmia.
De fet, ha assegurat que la crisi del coronavirus ha posat de manifest la importància dels actius digitals com una manera de permetre la continuïtat de l’activitat econòmica i fer un seguiment de la propagació del virus.
El representant de la Comissió Europea a Barcelona ha destacat la importància d’optar per un desplegament de la xarxa 5G, el desenvolupament de xarxes de molta alta capacitat o la formació professional perquè els treballadors tinguin competències digitals com a elements imprescindibles per tenir una recuperació sòlida.
A més, ha convidat a la Generalitat i les empreses a identificar projectes de digitalització per poder beneficiar-se dels fons de reconstrucció europeus.
‘Una part molt important dels fons es destinaran, com a subvencions o crèdits, a la transformació digital’, ha manifestat.

Response: El Digital Economy and Society Index (DESI), elaborat per la Comissió Europea, s'ha presentat enguany per primera vegada calculat per a Catalunya i la situa entre els cinc països d'Europa més avançats en digitalització. Catalunya se situa deu punts per sobre de la mitjana de la UE, destacant en l'ús de serveis d'internet, serveis públics digitals o connectivitat.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Les 13 assemblees territorials de la CUP s'han reunit aquest dissabte per debatre sobre la investidura d’Artur Mas com a president de la Generalitat després de l’empat de l’assemblea nacional del passat 27 de setembre.
Sobre la taula tenen dues opcions: permetre la investidura de Mas en segona volta o evitar-la.
La posició que prenguin les plenàries de les territorials serà traslladada a la trobada d’aquest diumenge a Barcelona que reunirà els membres del consell polític i del grup d’acció parlamentària (GAP), en total gairebé una setantena de persones amb dret a vot més els diputats al Parlament i membres del secretariat nacional que podran participar però no votar.
La diputada cupaire Eulàlia Reguant ha deixat clar que no s’acabarà la reunió de diumenge fins que no s’hagi decidit sobre la investidura de Mas.
La CUP s'organitza en 13 assemblees territorials i hi ha 57 membres d'aquestes que formen part de consell polític.
Els simpatitzants no han pogut votar a les reunions territorials tot i que sí que han pogut participar del debat.
Aquesta és una de les diferències que podria marcar el resultat final, tenint en compte que en l'assemblea nacional de diumenge passat la figura del simpatitzant havia estat validada i sí que podia votar.
De les dues opcions que la CUP ha posat sobre la taula la primera, la de no permetre la investidura de Mas, es concretaria a través de l’abstenció dels deu diputats de la CUP o donar 5 vots a favor i 5 en contra.
La segona possibilitat, el "sí" a Mas, consistiria en donar dos vots a favor i vuit abstencions.
Aquesta segona possibilitat significaria, segons la CUP, la traducció de “l’aposta per la independència i un procés constituent i de l’oposició a la continuïtat de les polítiques de retallades i privatitzacions”.
La votació del Consell Polític i GAP
La decisió final la prendrà aquest diumenge el consell polític de la formació i el grup d’acció parlamentaria.
Segons les regles que ha establert el secretariat nacional, només es podrà aprovar una proposta que obtingui la majoria absoluta dels vots.
En el cas que més d'una proposta obtingui la majoria absoluta dels vots, es passarà a una nova ronda de votació fins que només surti aprovat un sol document.
Entre cada ronda de votació està previst que s'obri un torn de debat, i s'han establert un màxim de tres rondes.
En cas de possible bloqueig, el secretariat nacional ja preveu una sortida i s'ha compromès a "cercar una proposta metodològica per desbloquejar la situació”.
El grup d’acció parlamentaria està format per 2 representants de cada assemblea territorial i un de cada organització de Crida Constituent.
Actualment, les entitats que en formen part són Arran, Col·lectiu Drassanes, Constituents per la Ruptura, Coordinadora Obrera Sindical (COS), Corrent Roig, Crida Constituent, En Lluita, Endavant OSAN, Lluita Internacionalista (LI), Poble Lliure, i el Sindicat d'Estudiants dels Països Catalans (SEPC).
Assemblees a Celrà i Cervera
Més de 130 persones han participat aquest matí en l'assemblea territorial Nord Oriental de la CUP que s'ha portat a terme a l'Ateneu de Celrà, a la comarca del Gironès.
El seu portaveu, Biel de Montserrat, ha assenyalat que tots els membres de la formació són conscients del moment polític actual.
En aquest sentit, el portaveu ha remarcat que s'havien plantejat l'assemblea com el darrer intent de superar "el bloqueig de l'empat".
Tot i la insistència dels periodistes, els membres de la formació política s'han negat a donar a conèixer els resultats de l'assemblea.
D'altra banda, l'assemblea territorial de la CUP Ponent-Pirineus ha acabat sense un posicionament tancat, ja que s'ha decidit allargar fins a la mitjanit el termini per emetre el vot telemàtic.
A la reunió que s'ha fet al Centre Obrer de Cervera hi han assistit uns 70 militants però són 150 els que tenen dret a vot.
Per tant, un cop s'hagi fet el recompte final es comunicarà el resultat als cinc membres que aquest diumenge representaran el territori lleidatà al consell polític de la CUP.
— CUP Capgirem BCN (@CUPBarcelona) 2 gener, 2016
— jordi salvia (@jordisalvia) 2 gener, 2016
— CUP Olot (@CUPOlot) 2 gener, 2016
— CUP Terres de l'Ebre (@CUPEbre) 2 gener, 2016
— CUP Bordils (@CUPBordils) 2 gener, 2016
— CUP Olot (@CUPOlot) 2 gener, 2016

Response: Aquest diumenge tindrà lloc la votació del consell polític i el grup d'acció parlamentària de la CUP en què es decidirà sobre la investidura d'Artur Mas com a president de la Generalitat. Les dues opcions a debat són: no permetre la investidura de Mas o no impedir-la, però deixant clara l'oposició a la continuïtat de les polítiques de retallades i privatitzacions.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L’Ajuntament de Sabadell assumirà el cost de la construcció de la residència per a gent gran del sud de la ciutat.
Així s’ha anunciat en una roda de premsa en la qual hi han pres part el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, i l’alcalde de Sabadell, Maties Serracant, on s’ha exposat que l’acord passa perquè la Generalitat aporti uns 2,2 milions d’euros anuals.
Es tracta d’una llarga reivindicació que inicialment havia de passar perquè la Generalitat construís l’equipament, però que finalment ha acabat trobant sortida amb una construcció assumida per la ciutat, i amb una aportació econòmica anual que suposa que el Govern assumirà en concepte de concertació.
“Actualment hi ha unes 800 sol·licituds de places de residència pública a la ciutat”, ha detallat Serracant.
No obstant, no hi haurà cabuda per a totes elles.
De fet, l’acord garanteix places de residència per a 102 persones, 98 de les quals seran concertades amb la Generalitat i quatre més amb l’Ajuntament.
A banda, també hi haurà plaça per a 25 persones en concepte de centre de dia.
“Les places es poden concertar en residències públiques o no públiques, i el projecte que signem avui passa per la concertació en places públiques en una residència de titularitat pública, un element que les dues administracions hem compartit en l’entorn del disseny de resposta a la reivindicació ciutadana”, ha explicat El Homrani.
Segons dades de l’Ajuntament, actualment hi ha 489 places concertades en centres privats a Sabadell.
L’espai comptarà amb Unitats de Convivència, concebudes per fomentar la interrelació i alhora possibilitin la intimitat.
L’objectiu és “viure com a casa” i per això es crearan espais similars a una llar, perquè hi visquin entre 9 i 17 persones en un ambient que convidi a la convivència.
Les habitacions seran individuals, amb bany adaptat per a cada persona.
També es preveuran unitats de convivència especialitzades, per a gent gran amb trastorns conductuals.
La construcció de l’edifici tindrà un cost de 8,4 milions d’euros que assumirà l’Ajuntament, i es calcula que podria estar enllestida l’any 2022.
En la línia d’altres experiències prèvies, l’Ajuntament convocarà, d’acord a la normativa de licitació d’obra pública, un concurs d’idees per escollir entre les propostes de disseny que es presentin la millor opció constructiva i més adequada al concepte d’equipament plantejat.
El jurat encarregat de decidir el projecte el formaran personal tècnic municipal; professionals del món de l’arquitectura i dels Serveis Socials; i representants veïnals.
Estarà presidit pel tinent d’alcalde responsable d’Urbanisme i assistit per el regidor d’Acció Social, que han treballat per fer realitat el centre residencial, formant part de la Comissió de treball de recursos residencials per a la gent gran i de la Plataforma d’entitats per a la defensa de la residència pública al sector sud de Sabadell.
Per la seva part, des de l'oposició s'ha aixecat la veu en contra del projecte.
D'altra banda, Unitat pel Canvi, membre de govern, també ha criticat l'operació.
De fet, era la única força política no representada a la roda de premsa, donat que hi eren presents Maties Serracant per part de la Crida per Sabadell, Juli Fernàndez i Gabriel Fernàndez per part d'ERC, i Miquel Soler per part de Guanyem Sabadell.
"No compartim que la Generalitat no hagi complert els compromisos adquirits al 2006 i al 2010 en el que es responsabilitzava del pagament integral d’aquest equipament tant necessari per a la ciutat, tal i com ha fet saber el portaveu Joan Berlanga avui mateix al conseller de Treball, Afers Socials i Famílies", assenyalen en un comunicat.
"Lamentem la falta d’inversió que s’està produint per part de la Generalitat en equipaments públics, la qual cosa comporta que sense la contribució municipal no es pugui donar sortida a serveis bàsics de la ciutadania", afegeixen.

Response: Després d’anys de reivindicacions, finalment l'Ajuntament de Sabadell assumirà el cost de construir una nova residència per a la gent gran al sud de la ciutat, en règim de concertació econòmica amb la Generalitat. El projecte se sotmetrà a un procés de licitació i de concurs d'idees i comptarà amb unitats de convivència per fomentar la interrelació i la intimitat.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La cònsol Tanya C. Anderson, pronunciant el seu discurs amb motiu del 238è. aniversari de la independència nord-americana.
Foto: Bernat Ferrer/Nació Digital.
Hi ha una sèrie de països pels quals el catalanisme sempre ha tingut una debilitat especial.
I no pas per res en concret, sinó possiblement per un cert emmirallament del que es voldria ser i no s'és.
No pas perquè hagin fet cap acció decidida a favor de Catalunya, sinó per una confiança vaga, inconcreta, que el "dia D" els faran costat.
I un d'aquests països és, de manera innegable per a molts, els EUA.
Tenint clara aquesta màxima, la celebració de l'Aniversari de la Declaració d'Independència dels Estats Units al consolat de Barcelona esdevé cada any un esdeveniment social de primer nivell, on el bon ambient es respira a totes les converses.
I, enguany, especialment.
"Hi tenim una relació molt fluïda", deien uns.
"Estan molt interessats en tot el que passa aquí", deien els altres.
"Vau veure que l'ambaixador Costos no va desmentir que les empreses americanes s'adaptarien en cas d'independència?", es preguntaven els de més enllà.
"Estem prenent nota de com se celebra una independència", ironitzaven uns altres.
A la festa, hi havia tothom qui hi havia de ser: des de Josep Rull a Jordi Turull -el ferro de CDC-, passant per l'eurodiputat Ramon Tremosa, els consellers Josep Maria Pelegrí -que va arribar a la festa conversant distesament amb l'exeurodiputat Salvador Sedó- i Germà Gordó, la líder de les JNC Marta Pascal, Oriol Pujol Ferrusola, Carles Campuzano o l'incansable Víctor Terradellas, entre d'altres.
Quan queden poc més de 100 dies per a la consulta del 9 de novembre, l'Independence Day vist des de Barcelona tenia un punt d'estimulant.
També hi eren la republicana Marta Rovira, just arribada dels EUA, així com també Salvador Cardús, Joan B. Culla o la presidenta d'Òmnium Cultural, Muriel Casals.
De Societat Civil Catalana, ni mu.
Com tampoc no s'hi van veure representants de Ciutadans (C's).
Qui sí que complia amb les seves obligacions institucionals, sol·lícit, era el subdelegat del govern espanyol a Barcelona, Emilio Ablanedo Reyes, així com el líder del PP barceloní, Alberto Fernández Díaz.
El PSC, en tant que es troba en la situació que es troba, la representació institucional es va limitar a Jaume Collboni i Gabriel Colomé.
Ni Massachusetts ni Florida: San Francisco
La cònsol, Tanya C. Anderson, va dedicar el seu parlament a commemorar "l'amistat i els forts llaços" existents entre "dues ciutats excepcionals" com San Francisco i Barcelona.
Si l'una té les seus de Whatsapp, Twitter i Facebook, l'altra ostenta la capitalitat del Mobile World Congress (MWC) i és la seu "d'excel·lents exemples d'iniciatives empresarials en l'àmbit biotecnològic".
Sense esmentar-l'ho, Grífols va fer-se present en la ment de molts.
Anderson sí que va lloar les "bones relacions entre els dos països", però va optar per un discurs bàsicament municipalista, destacant la contribució catalana en la fundació de San Francisco -des de Gaspar de Portolà, nascut a Os de Balaguer, a l'arquebisbe vigatà Josep Sadoc Alemany.
Amb el 9 de novembre a la vista, millor no embolicar-se gaire amb els conceptes "països", "nacions" o "regions".
I Anderson va sortir-ne airosa.
Hot dogs, Jack Daniel's... i alguna cosa més
En acabar el parlament i l'himne, els convidats van abraonar-se damunt les hamburgueses, hot dogs i talls de pizza que servien les diverses parades situades als jardins del consolat, gentilesa de les primeres marques nord-americanes.
I, com en qualsevol altra festa, la cua per als mojitos de rom Bacardí era eterna.
Enmig de tanta distinció, també hi havia qui anava per feina, que consti.
De cop, un dels allí presents venia tot esverat: "M'acaba de conèixer i ja m'ha demanat per anar a sopar i al cine!"
L'altre hi posava cullerada: "Home, doncs és un bon partit, té molta pasta."
La víctima en qüestió es defensava: "Però si aquesta només deu tenir de seves les pupil·les!"
Si tot va com el catalanisme somia que vagi, i l'administració Obama s'adapta als canvis que puguin sorgir a Catalunya a partir del 9-N com va apuntar Costos, el 4 de Juliol del 2015 podrà acollir exactament la mateixa celebració que enguany, amb l'única diferència que al cartellet d'entrada hi posarà "ambaixada".
I l'alta societat barcelonina podrà continuar buscant-se els rotllos d'una nit d'estiu exactament com va fer enguany.
La coral de la Universitat de Yale.
Foto: Bernat Ferrer/Nació Digital.

Response: La festa del consolat nord-americà a Barcelona del Dia de la Independència va tenir el caire festiu i frívol de sempre, però aquest any potser amb un significat especial per la proximitat de la consulta del 9 de novembre. Tanmateix, la cònsol Tanya C. Anderson es va mantenir en l'àmbit municipalista, remarcant les similituds entre San Francisco i Barcelona.