Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC) ha publicat les bases de la línia d’ajuts directes de 618 milions d’euros destinats als col·lectius i als sectors més afectats per la crisi de la covid-19.
Segons ha indicat aquest dilluns el Govern a través d’un comunicat, les empreses, cooperatives i els treballadors en Expedient de Regulació Temporal d’Ocupació (ERTO) podran sol·licitar les subvencions a partir del pròxim dilluns 15 de febrer, mentre que els treballadors autònoms podran fer-ho a partir del divendres 19 de febrer.
L’objectiu d’aquesta línia és mantenir els 104.000 llocs de treball afectats per aquesta situació.
Quant a les subvencions gestionades pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, es tracta de dos ajuts directes.
El primer, dotat amb 105 milions d’euros, és per a persones treballadores amb baixos ingressos en situació d’ERTO o amb contracte fi discontinu amb dret a la prestació extraordinària.
El segon, que suma 280 milions d’euros, és per a autònoms individuals o per a autònoms que formin part d’una microempresa de qualsevol sector.
En el cas de les ajudes a petites empreses, microempreses i cooperatives, cal que tinguin la seu social a Catalunya i que els seus treballadors estiguin en situació d’ERTO actiu amb data de 31 de gener de 2021.
S’hi podran acollir les petites empreses de menys de 50 treballadors i amb una facturació anual de fins a 10 milions d’euros, les microempreses de menys de 10 treballadors i unes vendes anuals inferiors a 2 milions d’euros i les cooperatives de menys de 50 empleats o socis i uns ingressos de fins a 10 milions d’euros.
D’aquesta línia queden exclosos els autònoms a títol individual, les fundacions i les empreses participades en més d’un 50% per capital públic.
Els ajuts es podran demanar entre el dilluns 15 de febrer a les 12.00 h i el dilluns 22 de febrer a les 12.00 h de forma telemàtica a través del Canal Empresa.
Les subvencions s’atorgaran per ordre d’arribada i el criteri de valoració serà la disminució de la facturació de l’exercici 2020 respecte a l’any anterior.
En cas que l’empresa que sol·licita les ajudes s’hagi creat després de l’1 de gener de 2019, es prendran com a referència els resultats dels últims mesos de 2019.
Per altra banda, les empreses s’han de comprometre a mantenir el mateix nombre de treballadors a 31 de desembre de 2021 respecte a desembre de 202 si volen rebre els ajuts.
Pel que fa a les ajudes per a treballadors amb baixos ingressos en situació d’ERTO o amb contracte fix discontinu, el termini d’inscripció s’obrirà el pròxim dilluns 15 de febrer a les 9.00 h i finalitzarà el 25 de febrer a les 15.00 h.
En aquest cas, la Generalitat efectuarà un pagament únic que rondarà els 600 euros i que està previst que arribi a 175.000 persones.
En relació amb les ajudes pels autònoms, el termini per sol·licitar-les serà del divendres 19 de febrer a les 9.00 h al divendres 26 de febrer a les 15.00 h.
La subvenció serà de 2.000 euros i també serà compatible amb la resta d’ajuts de la Generalitat.
Tant en el cas dels autònoms com en el cas dels treballadors en situació d’ERTO, l’ordre d’inscripció no determinarà la preferència en l’atorgament de l’ajut.
Els treballadors en ERTO que vulguin accedir a aquests diners hauran de tenir el seu domicili en un municipi de Catalunya, hauran de trobar-se incloses dins un ERTO a desembre de 2020 amb suspensió total o parcial de la seva jornada per causes relacionades amb la covid-19 i hauran d’estar cobrant la prestació contributiva per desocupació del Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE) o bé han de tenir pendent el reconeixement de la prestació per part del SEPE.
Pel que fa als treballadors autònoms, aquests han d’estar donats d’alta al Règim Especial de Treballadors Autònoms o per compte propi de la Seguretat Social (RETA).
Per altra banda, el nombre de persones treballadores autònomes i les persones contractades per compte d’altri a una unitat de negoci no pot ser superior a sis.
A les ajudes també hi poden accedir els autònoms donats d’alta a una mutualitat com a sistema alteratiu al RETA.
Com en els casos anteriors, és necessari que tinguin el domicili fiscal en un municipi de Catalunya.
A més, el rendiment de l’activitat de l’any 2020 no ha de superar els 17.500 euros –o la xifra proporcional en cas d’haver causat alta al RETA- més enllà de l’1 de gener de 2020.

Response: La Generalitat de Catalunya ha publicat al DOGC les bases del pla d'ajuts de 618 milions d'euros destinats als col·lectius afectats per la crisi sanitària de la Covid-19 amb l'objectiu de protegir 104.000 llocs de treball. Les empreses i el personal en ERTO podran començar a sol·licitar-los a partir del 17 de febrer, i els autònoms a partir del 19.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
La majoria de partits s'han compromès aquest dilluns a impulsar, d'una forma o una altra, una llei que recuperi el decret del lloguer social tombat pel TC, com reclamen els moviments per l'habitatge.
Així ho han fet explícitament des d'ERC, JxCat, En Comú Podem, el PDeCAT i la CUP durant el debat electoral sobre habitatge organitzat pel Sindicat de Llogateres i les PAH catalanes.
De forma més ambigua s'han expressat des del PSC i Cs.
Els socialistes han manifestat voluntat per analitzar la normativa actual, veure en quin punt queda i modificar-ho per un millor "encaix jurídic constitucional".
Des de Cs han afirmat que defensaran el dret a l'habitatge.
El PPC ha remarcat que les lleis "s'han d'adaptar al marc competencial".
Des de Cs, Sonia Rodríguez ha demanat "avançar en polítiques" que blindin els drets per l'habitatge però ha criticat, en relació a decrets del Govern, que és "molt problemàtic" no tenir "seguretat jurídica".
Des del PDeCAT, Marc Rodés ha apel·lat a recuperar "l'esperit d'unanimitat" que va permetre aprovar la llei 24/2015 i impulsar "una senyora llei" que refongui decrets que l'amplien i que són suspesos per tribunals.
Jose Rodríguez, en nom d'ERC, ha afirmat que si hi hagués una iniciativa estatal en la línia del decret suspès tindria el seu suport i ha criticat que el govern del PSOE i Podem no hagi fet "cap regulació".
"Recuperarem el decret 17/2019 en forma de llei des del minut u de la legislatura", ha afirmat, augurant, però, que segur que seria impugnada.
Rosa Maria Ibarra, del PSC, ha reblat al govern d'ERC i JxCat que hagi apostat per decrets i lleis "que només generen soroll en un àmbit tan sensible" com l'habitatge i ha recordat que el seu grup ja va advertir que el decret 17/2019 de lloguer social tenia aspectes que podrien ser objectes de recurs.
"Es podria haver engegat el projecte de llei per trobar fórmules per millorar el text però això no es va voler fer", ha apuntat.
Susanna Segovia, d'En Comú Podem, ha assegurat que la seva formació es compromet "des de ja" a defensar la 24/2015 i la seva reforma a partir del decret tombat pel TC.
"Estem disposats a rescatar tot el contingut com una nova proposició de llei que es tramiti per la via d'urgència i sigui la primera llei que s'aprovi després de les eleccions del 14-F", ha assenyalat.
Per part de la CUP, Maria Sirvent ha promès el compromís dels cupaires per no només recuperar la llei amb les seves ampliacions sinó també per defensar-la al carrer.
En relació a la suspensió del TC, Sirvent ha recordat que les seves aspiracions no caben en la constitució mentre que hi ha un "gran consens" a Catalunya perquè els grans tenidors ofereixin lloguer social abans d'executar un desnonament.
Per últim, Elena Fort, en representació de JxCat, ha garantit el seu compromís perquè la nova llei sigui "prioritària i amb el consens de tots".
Altres notícies que et poden interessar
Dades: Eleccions catalanes 14-F
Què voten els barris més rics i més pobres de les ciutats catalanes?
El PSC obté més suports en els districtes humils, mentre que Junts en suma més allà on hi ha més recursos; la resta de forces tenen comportaments més variables
Eleccions catalanes 14-F
La desfeta del PDECat, en 10 actes
La formació postconvergent celebrarà a principis de març un consell nacional per decidir el futur del projecte, que sobreviu per ara amb 170 alcaldies i els quatre diputats al Congrés
Eleccions catalanes 14-F : INTERACTIU
INTERACTIU Coneix els 135 diputats del nou Parlament
Perfils i trajectòries de tots els representants al Parlament elegits aquest 14-F per Barcelona, Tarragona, Girona i Lleida
Mapes interactius: Eleccions catalanes 14-F
MAPES L'independentisme supera el 50% de vots a nou de cada deu municipis
Les candidatures partidàries de la República catalana augmenten el percentatge de suports a 40 de les 42 comarques, entre les quals totes les metropolitanes
Eleccions catalanes 14-F
El municipi més independentista de Catalunya
Un vot a En Comú Podem va ser l'únic que es va endur un partit que no defensi la separació d'Espanya

Response: Aquest dilluns, la majoria de partits del Parlament de Catalunya (ERC, JxCat, En Comú Podem, el PDeCAT i la CUP) s'han compromès a impulsar una llei que recuperi el decret 24/2015 de lloguer social que el Tribunal Constitucional va tombar. Tot i mostrar-s'hi a favor, PSC i Ciutadans han reclamat una major seguretat jurídica per a l'aplicació de la llei.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
L'atenció als sense sostre a Barcelona es reorientarà cap a un model que anteposi el dret a l'habitatge i que té el repte d'eliminar el sensellarisme de llarga durada, el d'aquelles persones que ja fa tres anys que pernocten al carrer.
L'Ajuntament ha presentat aquest dilluns el Pla de lluita contra el sensellarisme 2016-20, amb el qual triplicarà els 50 pisos del programa Primer la Llar –Housing First-, augmentarà els equips d'atenció al carrer –i en tindrà per primer cop a l'estació ferroviària de Sants i la d'autobusos del Nord, que se sumaran al de l'aeroport, cosa que permetrà la detecció ràpida de situacions de vulnerabilitat- i incrementarà el pressupost en 10 milions d'euros anuals extra, arribant als 37,42 milions el 2017.
El programa Primer la Llar consisteix en el fet que els sense sostre es puguin traslladar a viure a pisos, que gairebé sempre finança íntegrament l'Ajuntament o les entitats perquè els seus destinataris no disposen d'ingressos, ja que es considera que tenir una llar és un pas previ fonamental per sortir definitivament del carrer.
L'any que ve aquest programa creixerà en 50 habitatges a través de la incorporació d'habitatge públic provinent del Patronat Municipal de l'Habitatge, i entre el 2018 i el 2019 s'hi sumaran 50 pisos més.
Ara ja en disposa de 50 i el consistori en finança 15 més del programa Habitat de RAIS Fundació.
A més, la fundació Arrels també té 45 pisos individuals d'aquestes característiques.
Pel que fa a l'increment del personal, el nou contracte del Servei d'Inserció Social (SIS) permetrà passar de 43 treballadors a 57, i el seu pressupost creixerà en un milió d'euros, fins a arribar als 2,84 l'any que ve.
El SIS Medi Obert, destinat exclusivament al carrer, s'ampliarà amb 11 educadors socials, arribant a un equip de 28, i incorporarà un psicòleg.
L'Equip de Salut Mental en Sense Sostre, formant per set professionals i finançat pel Servei Català de la Salut, doblarà el personal, una ampliació que assumirà l'Ajuntament.
A més, el consistori preveu dedicar 5 milions per millorar les condicions dels equipaments existents i oferir una atenció més especialitzada en dos de nous, cosa que permetrà incrementar en 300 places les 1.200 existents en equipaments.
L'any que ve obrirà un centre residencial de 20 places per a joves extutelats sense llar, i que se sumarà al centre de dia que es preveu posar en marxa aviat per als nens de la cola.
A més, també l'any pròxim s'inaugurarà un altre centre residencial per a persones sense llar amb trastorns mentals, el qual tindrà 41 places i estarà concertat amb la Fundació Hospitalària Sant Pere Claver.
Un 37% més de sense sostre en vuit anys
El pla es complementa amb una nova campanya de sensibilització les pròximes setmanes, titulada "Podries ser tu", per trencar estereotips.
La tinent d'alcalde Laia Ortiz ha destacat que "simplement el fet de no tenir una xarxa forta familiar fa que moltes persones puguin acabar en aquesta situació" d'haver de viure al carrer, i és un fenomen que no para de créixer.
En els últims vuit anys han crescut un 37% el nombre de persones que dormen al ras, de manera que en el recompte del 2008 s'havien localitzat 658 i en el d'aquest any, 941.
En el mateix període s'ha incrementat un 60% els que dormen en recursos residencials especialitzats d'entitats i el consistori, passant de 1.190 a 1.907.
El fet d'acabar al carrer pot resultar d'entrada inimaginable, però no és impossible per a ningú, segons han evidenciat Ortiz i el portaveu de la Xarxa d'Atenció de Persones Sense Llar (XAPSLL) –agrupa una trentena d'entitats-, Jesús Ruiz.
La tinent d'alcalde ha relatat el cas d'una noia de 30 anys que havia encadenat contractes "cada vegada pitjors" i ha acabat dormint en un alberg malgrat treballar, i el d'un home de 55 anys que pernocta al carrer després que fes fallida la seva empresa.
Ortiz ha constatat que no s'ha pogut complir l'objectiu que s'havia inicialment fixat per al 2015 de no tenir ningú dormint al carrer, i la tendència és inversa.
El coordinador del nou pla municipal, Albert Sales, ha insistit en el fet que el sensellarisme no és una patologia, sinó "un problema amb causes estructurals molt dures".
Explica l'augment de persones sense llar per l'impacte de la desocupació; la desprotecció social, associada al fet que les pensions són molt baixes, i "la duresa del mercat de l'habitatge", la qual s'ha vist alimentada per l'increment dels preus de lloguer.
El nou pla s'articula en nou eixos, 24 objectius i 70 mesures, i també aborda la prevenció, amb mesures com mirar d'evitar que algú que surt de la presó es quedi al carrer, i la perspectiva de gènere.

Response: L’Ajuntament de Barcelona ha presentat el Pla de lluita contra el sensellarisme 2016-2020, el qual pretén combatre el sensellarisme de llarga durada. Es triplicaran els 50 pisos actuals destinats a acollir persones sense llar del programa Primer la Llar i es crearan equips d’atenció a les estacions de Sants i del Nord per a detectar més ràpidament les situacions de vulnerabilitat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
VALÈNCIA, 12 (EUROPA PRESS)
El conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, i el secretari autonòmic d’Educació i Investigació, Miquel Soler, han presentat este dilluns davant els diferents agents de la comunitat educativa els eixos del procés de participació per a elaborar la Llei Integral Valenciana d’Educació (LIVE), l’esborrany de la qual esperen tindre llest a la fi d’enguany, per a poder portar-la a debat a les Corts en 2018.
El procés participatiu, que arranca este dilluns, busca fer una “reflexió conjunta” entre totes les persones implicades en l’educació amb l’objectiu de tindre una norma “més digna, més lliure, més dinàmica”, que arreplegue els “punts en comú” de totes les parts i que “blinde pressupostàriament la inversió en educació”, a més de “tindre en compte l’aprenentatge al llarg de la vida, amb un consens pedagògic”, ha defès el conseller.
A diferència d’altres territoris, ha dit, la Comunitat Valenciana no compta amb una “llei pròpia” que s’emmarque en el marc normatiu estatal, per la qual cosa ha reivindicat la necessitat d’una normativa valenciana que definisca “el model educatiu que volem i responga les necessitats del nostre territori”.
En este sentit, Marzà ha assenyalat que mentre la majoria de les lleis existents fan que els xiquets hagen d’adaptar-se al sistema, des del seu departament defenen el contrari: “que els alumnes han d’estar en el centre del sistema i, per tant, és el sistema el que ha d’adaptar-se.
Les escoles no són fàbriques per a traure rèpliques de desigualtats, volem una escola crítica, més justa, més inclusiva, més solidària i més oberta a l’entorn que ajude a canviar el model productiu del nostre territori.
Una escola garant de la igualtat d’oportunitats”, ha reivindicat.
La futura Llei Integral Valenciana d’Educació emana de l’Acord del Botànic que té en compte la creació l’any 2011 de la comissió d’estudi no permanent en les Corts Valencianes per a estudiar tècniques i actuacions per a millorar el rendiment escolar i les possibilitats d’ocupació dels joves, que va generar l’aprovació de la resolució 566/VIII al març de 2015.
A partir d’este treball, el Consell Escolar Valencià (CEV) va elaborar un decàleg baix el paraigua de l”Estratègia Europea 2020′ que plantejava els desafiaments vinculats i enfocats al desenvolupament educatiu de l’alumnat sobre la base de la motivació, implicació, benestar, autonomia, responsabilitat i autoexigencia, pensament crític i creatiu, maduració equilibrada, participació i protagonisme, convivència, implicació de la família, qualitat de l’oci, el talent i rendiment d’aprenentatges.
Estos 12 desafiaments han tingut com a resultat 343 propostes d’acció concretades en un document estratègic, fruit de processos de participació ciutadana.
“A partir d’estos documents de diagnosis i reflexió, volem fer un pas més enllà i fer partícip a tota la comunitat educativa, de forma individual i de forma col·lectiva a través d’un procés consultiu” per a l’elaboració de la Llei en el qual s’escoltarà als especialistes i als qui estan en el dia a dia en les aules.
“Ha de ser una llei en la qual participe la comunitat educativa i que s’aprove amb el màxim consens possible”, ha apuntat el conseller.
CALENDARI DEL PROCÉS PARTICIPATIU
En este context, el secretari autonòmic d’Educació i Investigació, Miquel Soler, ha traçat les línies participatives del procés que consten d’un calendari de reunions per a escoltar, abans de l’estiu, a sindicats, grups parlamentaris, associacions de directors, associacions d’inspectors, AMPA, escoles de Magisteri, patronals de l’escola concertada, cooperatives i patronals de l’ensenyament privat, entre d’altres.
També s’han elaborat diferents qüestionaris dirigits al professorat, a les AMPA dels centres educatius i a les famílies en general, que podran ser contestats per totes aquelles persones implicades que ho desitgen.
En definitiva, este procés pretén plantejar i respondre preguntes com “Què volem ser de majors?”, “quin model educatiu volem per a acompanyar-ho?” i què podem fer per a trobar punts d’equilibri i “avançar junts”, ha subratllat.
Acabat el procés consultiu, es realitzaran una sèrie de trobades per les diferents comarques valencianes per a acostar les reflexions i les diferents aportacions de la comunitat educativa.
ABSÈNCIA DE STEPV
L’acte ha comptat entre els seus assistents amb representants de tota la comunitat educativa a excepció del STEPV-Intersindical Valenciana, que ha decidit no acudir perquè considera que es tracta d’un “acte merament propagandístic quan en el sistema educatiu existixen problemes importants que no estan sent resolts per l’administració educativa valenciana”.
Sobre este tema, el conseller Marzà ha assenyalat que estan segurs que es reuniran amb ells més endavant i que “participaran en l’elaboració” de la Llei Integral Valenciana d’Educació.
“Els anem a tindre en compte igual que al conjunt de la comunitat educativa que hui ha estat present”, ha garantit.
En el dia a dia un pot tindre posicions diferents, ha apuntat el conseller, “però si posem en el centre els xiquets estem segurs que totes les aportacions estaran” i ha augurat que arribaran a “equilibris i consensos entre les diferents parts de la comunitat educativa” que “estaran en la Llei”.

Response: Aquest dilluns, conseller d'Educació Vicent Marzà, i el secretari autonòmic d'Educació i Investigació, Miquel Soler, han presentat els eixos del procés participatiu de la Llei Integral Valenciana d'Educació, l'esborrany de la qual es portarà a debat a les Corts el 2018. Marzà ha destacat la necessitat de blindar la inversió en educació i adaptar el sistema als alumnes.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Només quatre organismes del govern espanyol tenen previst fer campanyes institucionals o comercials diferenciades en català i valencià, aquest any.
Dos d'ells estan liderats per un membre del PSC i són els que acumulen la majoria de la publicitat.
Es tracta del Ministeri de Sanitat, en mans de Salvador Illa, i Aena, amb Maurici Lucena com a president i conseller delegat, segons consta en el pla 2020 de publicitat i comunicació institucional del govern espanyol, aprovat el 27 de maig.
El document, que preveu 107 campanyes amb un cost total de 66,1 milions, detalla les llengües en què s'encarregarà cada publicitat, a més del pressupost, el període de difusió, el format, el territori o el públic a qui va dirigida.
Moltes de les campanyes estan previstes només en castellà i d'altres també incorporen llengües cooficials com el català, l'euskera o el gallec, mentre que n'hi ha 13 que preveuen el català i el valencià, de forma diferenciada.
És una quantitat similar a la dels plans d'anys anteriors, amb el PP a la Moncloa.
En concret, n'hi ha dues de previstes sobre el coronavirus, una sobre la grip estacional, una sobre el sistema estatal de salut, una de prevenció de les drogues i una altra del tabaquisme, i una sobre l'abús dels antibiòtics.
El cert, però, és que aquest ministeri ha diferenciat històricament entre català i valencià en la seva publicitat -i també en el web-, no ha estat Illa qui ha iniciat aquesta tradició.
En canvi, sí que és el primer cop que Aena farà campanyes en català i valencià per separat, ja que els anys anteriors tan sols les feia en castellà, català, euskera i, en ocasions, gallec o fins i tot llengües estrangeres.
És amb un català com Lucena al capdavant, doncs, que s'impulsaran tres campanyes amb versions diferenciades en català i valencià: una de genèrica, una sobre responsabilitat social i una altra sobre serveis com els aparcaments, les sales VIP o el wifi.
Aquesta publicitat de Sanitat i Aena suma un pressupost total de 22,2 milions.
Les altres tres campanyes que trenquen la unitat de la llengua són del Ministeri d'Igualtat -dues contra la violència masclista-, en mans de la dirigent de Podem Irene Montero, i del ministeri de Cultura i Esport -sobre les biblioteques-, liderat pel socialista José Manuel Rodríguez Uribes.
El ministre, de fet, va néixer a València i va llicenciar-se en dret a la Universitat de València, malgrat que després va anar a viure a Madrid i allí ha fet la seva carrera política.
Aquest no és, de fet, l'única acció del ministeri de Montero que avala el secessionisme lingüístic, ja que el departament va licitar i adjudicar entre març i juny un servei telefònic d'informació i assessorament jurídic en matèria de violència de gènere que, segons els plecs tècnics, havia d'oferir atenció en 53 llengües diferents.
I entre aquestes, hi havia també el català i el valencià per separat.
Igualment, Illa i Lucena no són els únics membres del PSC que, des del govern espanyol, han distingit recentment aquestes llengües.
L'actual presidenta del Congrés, Meritxell Batet, va impulsar la legislatura passada, com a ministra de Política Territorial, un servei d'ensenyament de llengües cooficials per a funcionaris i treballadors públics de l'Estat amb cursos diferenciats de català, euskera, gallec i valencià.
El valencià, en tot cas, va ser l'opció menys triada per empleats d'altres territoris fora de la comunitat d'on és cooficial.
Llengua catalana
El català, en situació d'«emergència lingüística»
La Plataforma per la Llengua recull 50 dades sobre l'estat de la llengua catalana a l'InformeCAT 2020
Així mateix, durant el mandat de Batet, el seu ministeri va aprovar l'informe de diagnòstic sobre el grau de compliment de l'ús de les llengües cooficials de l'administració general de l'Estat, el qual lamenta que "no deixa de ser rellevant la quantitat d'unitats d'anàlisi que reconeixen tenir un nul o escàs avanç en la diferenciació del valencià i el català".
Es referia a l'opció de consultar els webs i les seus electròniques dels ministeris i els organismes públics amb una versió separada per al català i per al valencià, un objectiu fixat el 2017 pel govern de Mariano Rajoy que s'implementa progressivament i que Batet no va esmenar.
Aquesta mateixa setmana, la Plataforma per la Llengua ha publicat un informe sobre el català que alerta de la situació d'"emergència lingüística" d'aquest idioma, que criticava l'avenç del secessionisme lingüístic als webs del govern espanyol i que contenia una enquesta conforme el 51% dels catalans "afirma que la llengua que es parla a Catalunya no és la mateix que la que parlen valencians i mallorquins".
Una dada preocupant, per bé que no quadra amb els resultats de l'enquesta d'usos lingüístics de la Generalitat, segons la qual el 70% dels catalans avala la unitat de la llengua i menys del 8% la qüestiona.

Response: Aquest any, quatre organismes de govern faran campanyes institucionals diferenciades en català i valencià. Dos d'aquests, Sanitat i Aena, estan liderats per Salvador Illa i Maurici Lucena, del PSC. La Plataforma per la Llengua ha publicat aquesta setmana un informe sobre l'emergència lingüística del català, i ha criticat el secessionisme lingüístic del govern espanyol entre el català i el valencià.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Quan un espanyolista vol punxar un independentista, una de les coses que li pot dir és: "A veure, què hi posa al teu DNI?
Que ets espanyol!"
A continuació, l'independentista li respon: "El que hi posa és que caduca aquest 2014!"
I, immediatament després, l'independentista passa al contraatac: "I què hi posa al deute públic?
Que és espanyol!"
L'espanyolista es queda mut.
Ara, el Consell Assessor per a la Transició Nacional (CATN), depenent del departament de Presidència de la Generalitat, dóna categoria d'amenaça política a a aquest acudit.
En un dels informes presentats aquesta setmana, La distribució d'actius i passius (pdf), deixa ben clar que l'eventual Estat català "només" haurà d'assumir el deute públic contret per la Generalitat, les quatre diputacions, els consells comarcals i els ens locals catalans, i que només assumirà la part proporcional del deute públic espanyol general si hi ha un divorci pactat.
És a dir, si per exemple el Regne d'Espanya té deutes amb la Unió Europea (UE), hi veta l'entrada de l'Estat català i, a més, pretén que el nou país assumeixi el pagament d'una part del deute de titularitat espanyola, el CATN entén que l'Estat català tindrà legitimitat internacional per desentendre's d'aquests pagaments.
Perquè seran deutes espanyols, no catalans.
Els creditors, els "més interessats en trobar una solució"
De fet, el líder d'ERC, Oriol Junqueras, ja ho va apuntar a Brussel·les el novembre de l'any passat: "Potser els que estan més interessats en trobar una solució són els creditors, i no els polítics, perquè l'Estat espanyol l'any passat va tenir un dèficit de més del 10% del seu PIB".
"Nosaltres també tenim els nostres instruments", va insinuar.
I ara el CATN ha concretat quins serien, aquests arguments.
Partint de la premissa que els creditors internacionals volen cobrar el deute contret pel Regne d'Espanya, el CATN aporta tot d'arguments que justifiquen que l'hipotètica República catalana només hauria de pagar la part proporcional del deute espanyol si aquest facilita les coses al nou país.
"Pel que fa a la transmissió de deutes de l'Estat predecessor amb organitzacions internacionals, en principi no hi hauria la possibilitat de transmetre aquest deute a l'Estat català, al menys fins que aquest sigui considerat part de l'organització com a membre de ple dret", assegura l'informe.
I és que, si a nivell internacional el que quedi de l'Estat espanyol "és considerat únic hereu i continuador de la personalitat jurídica de l'Estat espanyol", també "hauria de ser l'Estat espanyol qui assumís íntegrament el seu deute en cada organització".
L'AVE, un deute espanyol
El CATN també diferencia entre deute públic territorialitzable i el no-territorialitzable.
El primer s'assumiria íntegrament si es va contreure per fer obres al país, però aquell "contret per l'Estat espanyol per fer obres i inversions fora del territori de Catalunya no es pot transmetre a l'Estat català".
És a dir, el deute per pagar l'AVE Madrid-Galícia continuaria sent un deute espanyol.
El deute no-territorialitzable, també detalla, és aquell contret "per donar serveis comuns a tots els ciutadans espanyols, com per exemple, el deute dels ministeris de Defensa, Afers Exteriors, Justícia..."
El repartiment d'aquestes despeses entre la futurible Catalunya independent i les restes del Regne d'Espanya "té diverses contrapartides", avisa l'organisme.
Com, per exemple, la transferència a l'Estat català "dels béns i serveis vinculats al deute que assumeixi aquest últim".
També en aquest cas, si el Regne d'Espanya "no volgués transferir algun dels seus actius, l'Estat català no tindria cap obligació d'assumir el seu deute o l'obligació corresponent"
De tot plegat se'n desprèn que, preveient que els creditors internacionals voldran cobrar el seu deute, el més raonable per a totes les parts implicades és que acabin pactant el divorci.
La part proporcional de les ambaixades
Més enllà d'aquestes reflexions, l'informe del CATN també posa de manifest que el Regne d'Espanya hauria de cedir al nou Estat català la part proporcional d'aquells béns no-territorialitzables amb què compta actualment, com podrien ser tant les reserves del Banc d'Espanya com els títols d'empreses públiques i privades, els 4.823 comptes corrents que té en entitats bancàries d'arreu del món, les ambaixades, les bases militars i científiques, els satèl·lits artificials...
També avisa que s'haurien de transferir els arxius que facin referència a Catalunya, les bases de dades "necessàries per al bon funcionament de les institucions i serveis públics", com les d'hisenda, del cens electoral, el registre de penats, arxius hospitalaris, policials...

Response: Aquesta setmana, el Consell Assessor per a la Transició Nacional ha presentat un informe on assegura que un estat català només hauria d'assumir el deute espanyol contret per la Generalitat, les diputacions, els consells comarcals i els ens locals. En cas que aquest estat independent quedés fora de la UE a conseqüència de l'acció d'Espanya, no hauria d'assumir cap deute.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
BARCELONA, 6 (EUROPA PRESS)
Les sales teatrals barcelonines acolliran en 2017 una selecció de textos clàssics i contemporanis, amb gran protagonisme de Federico García Lorca –al 80 aniversari de la seva mort–, a més de peces de Wajdi Mouawad, Henrik Ibsen, Anton Chéjov i Thomas Bernhard, entre d’altres.
Al TNC, els espectadors podran veure propostes com ‘La senyora Florentina i el seu amor Homer’, de Mercè Rodoreda, amb direcció de Sergi Belbel i interpretació de Mercè Sampietro i Toni Sevilla, així com la protagonitzada per Lluís Homar, Joel Joan i Carme Elias ‘Ricard III’, de William Shakespeare i direcció de Xavier Albertí.
Aquesta sala acollirà ‘Letter to a man’, amb direcció de Robert Wilson al costat del ballarí Mikhaïl Baryshnikov; i el seguirà ‘L’Aplec del remei’, de Josep Anselm Clavé i direcció de Wanda Pitrowska amb la soprano Maria Hinojosa.
El Teatre Lliure de Montjuïc enfilarà gener amb ‘Les noces de Fígaro’, de Caron de Beaumarchais amb reposició de Homar; ‘Give me a reason to live’, amb creació i direcció de la coreògrafa Claire Cunningham; el drama ‘L’Ànec salvatge’, de Henrik Ibsen, amb adaptació de Marc Artigau, Cristina Genebat i Julio Manrique; la història de capitalisme ‘Masacre’, d’Alberto San Juan, i la claustrofòbica ‘Ivànov’, d’Anton Txékhov, amb direcció d’Àlex Rigola i interpretació d’Àgata Roca i Pep Cruz.
En la seva seu de Gràcia, el Teatre Lliure desplegarà la revisita del feixisme de Thomas Bernhard amb direcció de Krystian Lupa, amb l’obra ‘Davant la jubilació’, que tindrà Pep Cruz, Mercè Arànega i Marta Angelat; celebra el 200 aniversari del naixement de la novel·lista Charlotte Brontë amb ‘Jane Eyre: una autobiografía’, amb adaptació d’Anna Maria Ricart i direcció de Carme Portaceli, i reposarà ‘Hamlet’, de Shakespeare, amb versió i direcció de Pau Carrió.
REPOSICIONS D’ÈXIT
El Teatre Romea proposarà la reposició de ‘Sócrates, juicio y muerte de un ciudadano’, d’Alberto Iglesias i Mario Gas; commemorarà l’aniversari de la mort de Lorca amb ‘Federico García’, amb direcció de Pep Tosar; i també evocarà el 25 aniversari de T de Teatre, amb ‘E.V.A.’.
El Teatre Goya mantindrà fins a febrer ‘Art’, de Yasmina Reza, amb Pere Arquillué; passarà a la comèdia distòpica amb ‘La autora de las Meninas’, amb Carmen Machi i Mireia Aixalà, i reposarà ‘El preu’, d’Arthur Miller, amb direcció de Sílvia Munt.
Prendran La Villarroel ‘La Treva’, de Donald Margulies i direcció de Julio Manrique, amb Clara Segura; el dolor maternal de ‘La mare’, de Florian Zeller i direcció d’Andrés Lima, amb Emma Vilarasau; la feminista ‘Broken heart story’, de Saara Turunen, i la familiar ‘Els tres aniversaris’, de Rebekka Kricheldorf, amb direcció de Jordi Prat.
I el teatre Condal aposta pel musical familiar ‘Geronimo Stilton’, per seguir amb ‘Homes!
La comèdia musical’, de Sergi Belbel i Carol López.
En la Biblioteca de Catalunya, La Perla 29 començarà amb ‘L’Hostalera’, de Carlo Goldoni, amb versió i direcció de Pau Carrió; seguirà amb la culminació de la tetralogia de Wajdi Mouawad ‘La sang de les promeses’ amb la programació de ‘Boscos’ sota la direcció d’Oriol Broggi; i acabarà amb ‘Bodas de sangre’, de Lorca, amb direcció de Broggi i interpretació de Clara Segura, Nora Navas, Pau Roca i Montse Vellvehí.
La sala Beckett tindrà l’adaptació contemporània ‘Odisseus’, de Quimet Pla; el projecte d’Obskené ‘De carenes al cel’; la migratòria ‘El rey del Gurugú’; i ‘Dybbuk’, de Sixto Paz.
El Teatre Akadèmia oferirà el drama ‘No exit’, de Jean-Paul Sartre, amb direcció de Loredana Volpe, i la tragèdia ‘Yerma’, de García Lorca, amb direcció de Marc Chornet.
El Grup Balañá estrenarà ‘Dirty dancing’ i ‘Brincabros’ al Tívoli i ‘Vinyes privades’ al Borràs; reposarà ‘Els homes són de mart i les dones de Venus’ en el Club Capitol, i ‘Carmina Burana’ –de la Fura dels Baus– al Tívoli, on també tindrà al Ballet Nacional de Cuba.
El Teatre del Raval programarà ‘Orgasmos’, de Dan Israely, amb Roger Pera, que deixarà pas a l’adaptació ‘El miracle d’Anne Sullivan’, de Tamar Aguilar; i el Teatre Victòria escenificarà ‘Scaramouche’, de Dagoll Dagom.
La Sala Muntaner proposarà ‘Camarades’, de José Luis Martín; ‘L’Electe’, de Ramon Madaula, i ‘Dansa de mort’, d’August Strindberg; el Maldà tindrà ‘Déu és bellesa’, de Parking Shakespeare, i ‘Vremya Musei’, de Voltäla; La Seca Espai Brossa acollirà ‘Amor de don Perimplín con Belisa en su Jardín’, de Lorca, i ‘Oques cretines’, de Karl Valentin, i el Teatre Gaudí suggerirà ‘Te lo contaré en un viaje’, de Carlos Garrido, i ‘Amics íntims’, d’Ever Blanchet.

Response: Les sales de teatre de Barcelona oferiran una selecció de textos clàssics i contemporanis durant la temporada 2017. En el 80 aniversari de la seva mort hi haurà representacions d’obres de Federico García Lorca al Teatre Romea, a la Biblioteca de Catalunya i al Teatre Akadèmia. També destaquen representacions d’Anton Txékhov i Thomas Bernhard al Teatre Lliure de Montjuïc.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Més de 20.579 persones designades per anar a una mesa electoral ja han presentat al·legacions formals a les juntes electorals de zona.
Arran d’aquest allau d’al·legacions per a no presentar-se a les meses de les eleccions del 14 de febrer, molta gent es demana si aquell dia els col·legis electorals podran funcionar amb normalitat.
Encara més, el president de la Junta Electoral de Barcelona, Santiago Garcia, s’ha mostrat preocupat pels problemes que hi pot haver per a constituir les meses aquell diumenge.
Puc negar-me a ser membre d’una mesa electoral?
Què passarà si els membres d’una mesa electoral no es presenten?
I si no es poden constituir totes les meses?
Qui haurà de seure a substituir-los?
Us resolem tots els dubtes a continuació:
Per a cada mesa electoral s’ha cridat nou persones, encara que només hauran d’acabar quedant-se-n’hi tres: un president i dos vocals.
Però a la convocatòria hi han d’anar també dos substituts de cada càrrec.
Els qui han presentat al·legacions a la Junta Electoral de Zona per a no anar a la mesa i els les han acceptades seran substituïts per una altra persona.
Els ajuntaments de Catalunya han d’assegurar que aquell dia siguin cridades a anar al col·legi nou persones de cada mesa.
Els qui hagin presentat al·legacions però no els les hagin acceptades no podran rebatre la decisió i hauran de presentar-se a la mesa el dia de les eleccions.
Per evitar quedar-se sense membres a les meses, els ajuntaments ja busquen alternatives.
Alguns consistoris ja van fer el sorteig incloent més suplents dels habituals i s’estan enviant les noves notificacions després de la primera tongada d’excuses.
Altres ajuntaments estan fent nous sortejos.
Com votarem el 14-F?
Així seran tots els protocols
Però posem el cas que en una mesa no es presenta prou gent per a constituir-la.
La solució més lògica, i que alguns ajuntaments com el de Berga ja han explicat que aplicaran, és omplir els llocs que falten amb substituts de meses electorals que ja hagin estat constituïdes en aquell mateix col·legi.
Té sentit, perquè la Generalitat haurà fet proves d’antígens uns dies abans a tots els primers substituts.
D’aquesta manera, es podria assegurar que tots els membres de la mesa són nets de qualsevol contagi.
Què passa si qui s’ha de quedar és un segon substitut, a qui no han fet les proves pertinents?
És una hipòtesi que encara han d’acabar de resoldre el Departament d’Exteriors, Relacions Internacionals i Transparència conjuntament amb el de Salut.
La intenció seria que es fessin proves d’urgència aquell mateix dia.
Però fonts del govern diuen que no poden assegurar que es puguin fer, a causa de la tensió en el sistema sanitari.
Si no hi ha prou substituts, poden obligar a quedar-se a la mesa persones que en aquell moment siguin al col·legi electoral.
El principal problema és que a primera hora del matí s’ha previst que vagi a votar la gent de més risc.
Per això la Generalitat ja ha dit que en cap cas no es farà quedar a la mesa gent vulnerable.
Això sí, estar-se en una mesa o no estar-s’hi no és pas voluntari.
Si algú és al col·legi electoral i un membre de la Junta Electoral de Zona l’insta a seure a la mesa, ho haurà de fer obligatòriament: no fer-ho implica una sanció, com la prevista per a les persones cridades que no s’hagin presentat.
Acudir a les meses és un deure i la llei preveu sancions econòmiques –fins a 1.800 euros– i fins i tot penes de presó –entre tres mesos i un any– per a qui no es presenti al col·legi electoral el dia de les eleccions.
Ningú no ha entrat mai a la presó per no haver-se presentat a una mesa, i la multa la decideix un jutge.
On votaré el 14-F?
Com saber si el meu col·legi electoral ha canviat
Santiago Garcia ha explicat que, atesos els problemes, la Junta Electoral de Barcelona pensa en solucions alternatives, com ara que s’hi presentin voluntaris.
En principi, aquesta mesura és fora de la llei, però tenint en compte la situació d’emergència del país, podria ser que les Juntes Electorals de Zona estudiessin aquesta opció per enviar-la a la Junta Electoral espanyola (JEC).
Com a màxima responsable de les eleccions, la JEC podria fer alguna modificació en aquest cas.
Si amb tot això encara no s’aconsegueix de constituir la mesa, la normativa preveu que els qui hagin de votar en aquella urna votin al cap de dos dies.
És a dir, que votarien el dimarts 16 de febrer.

Response: De cara a uns comicis marcats per la pandèmia de la Covid-19, més de 20.579 persones designades per a formar part d'una mesa electoral el diumenge 14 de febrer ja han presentat al·legacions per no haver d'acudir-hi. En cas que una mesa no es pugui constituir, el més segur és que s'ompli amb els substituts d'altres meses ja constituïdes.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El procés de canvi de govern a l'Ajuntament de Barcelona ha tingut també ressò a Turisme de Barcelona.
El consorci tot just estrena president, Joan Canadell, que també pilota la Cambra de Barcelona i que relleva a Joan Gaspart, i tot just s'acaba d'incorporar Xavier Marcé com a regidor de turisme.
Turisme de Barcelona acumula polèmiques en els darrers mesos, com el cas de la indemnització a un alt càrrec qüestionada per l'interventor municipal o les despeses sense justificar de Jordi William Carnes, l'anterior director general.
Ara, segons ha pogut saber NacióDigital, tot apunta que les desconfiances entre la cúpula de l'ens amb el representant que va escollir l'Ajuntament en un consorci que té naturalesa público-privada han estat el detonant del relleu de De Gregorio.
Una no renovació comunicada en la data límit
De Gregorio, exgerent de la regidora d'Empresa i Turisme quan el regidor era Agustí Colom, és funcionari de la Diputació de Barcelona però estava en comissió de serveis.
És a dir, en una mena d'excedència per poder desenvolupar, en aquest cas, la seva funció al govern municipal primer i a Turisme de Barcelona després.
I aquest parèntesi caducava el 9 de juliol.
"El passat 9 de juliol es va extingir aquesta comissió de serveis, i va demanar el reingrés a la Diputació de Barcelona.
El Comitè Executiu de Turisme de Barcelona se'n va donar per assabentat el passat mes de juliol", sosté l'Ajuntament.
Per part del consorci, en declaracions a NacióDigital, el president de la Cambra de Comerç i també ara de Turisme de Barcelona, Joan Canadell, assegura que està assabentat del relleu de De Gregorio, però que s'ho ha trobat fet.
Tot just estrena el càrrec, amb la qual cosa afirma no poder dir "massa res" sobre aquesta decisió en la qual no ha participat.
En tot cas, manifesta "confiança" en l'equip executiu encapçalat per Torrella.
El nou president de Turisme de Barcelona, Joan Canadell, manifesta "confiança" en l'equip executiu i les decisions del director general, Joan Torrella
Altres fonts consultades expliquen que, si De Gregorio no va ser renovat per continuar al càrrec és perquè Torrella va argumentar que l'escenari no era l'adient perquè encara no havia estat designat un regidor de Turisme.
Asseguren, però, que el director general mai va veure amb bons ulls la presència de De Gregorio, que entenien que era una mena d'enviat de l'Ajuntament per supervisar l'activitat del consorci, participat també per la Cambra de Comerç i la Fundació per a la Promoció de Barcelona.
De fet, el consistori el va proposar primer com a sotsdirector, quan el director general era encara Jordi William Carnes, exregidor del PSC durant el mandat de Jordi Hereu.
L'exidirgent socialista va acabar plegant del càrrec al febrer del 2018 després que es fes públic un informe sobre despeses no justificades pagades amb una Visa pública.
"Curiosament, s'ha apartat les dues persones amb més sensibilitat cap a la gestió pública que hi havia al comandament del consorci", asseguren fonts consultades
A més, De Gregorio no ha estat l'únic que cessa de la seva funció.
També al responsable de contractació i transparència des del maig del 2018, Francisco Galán, se "l'ha empès" ha demanar el retorn a la seva plaça com a funcionari de la Generalitat.
De fet, des de la regidoria d'Agustí Colom l'anterior mandat és des d'on es va impulsar l'auditoria sobre les polèmiques despeses sense justificar de William Carnes i des d'on es va demanar també un informe a l'interventor municipal que va posar en dubte la regularitat de la indemnització pagada a un alt càrrec.
També va ser l'exregidor qui va plantejar al final del mandat un canvi dels estatus de Turisme Barcelona, que no s'han modificat des de la creació de l'ens l'any 1993.
També que si l'interventor de l'Ajuntament estableix un criteri i no es compleix, s'incorri en responsabilitat dels dirigents del consorci.

Response: L'ens publicoprivat Turisme de Barcelona ha rellevat Albert de Gregorio, el director de recursos proposat pel govern d'Ada Colau el 2017. El relleu, suggerit pel director general de Turisme de Barcelona, Joan Torrella, es va produir a principis de juliol, i es podria deure a la voluntat de l'ens de reduir el pes de decisió de l'Ajuntament.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
A partir de la setmana vinent, l'Hospital Sant Joan de Déu posarà en marxa el nou bloc quirúrgic, un espai que amb 2.200 metres quadrats i que constarà de vuit sales d'operacions amb alta tecnologia integrada.
Aquests, seran els primers quiròfans que integrin en un mateix espai una ressonància magnètica, un TAC i un arc híbrid que permetrà als professionals obtenir imatges en temps real i per tant, més precisió.
A més, l'hospital també ha apostat per ''humanitzar'' el pas dels infants pels quiròfans i ha treballat l'espai perquè els pares puguin acompanyar el pacient fins a la sala de preparació quirúrgica, estar al seu costat fins que l'adormin i també al despertar-se.
El nou bloc ha suposat una inversió de 20 milions d'euros, 7 dels quals els ha assumit el CatSalut per a les obres.
La resta prové de donacions de diverses fundacions i s'ha utilitzat per als equipaments.
En els 2.200 metres quadrats del bloc quirúrgic s'hi ubiquen doncs, vuit sales d'operacions, una sala de reanimació de 10 llits, dels quals quatre són per a pacients crítics i estan concebuts per potenciar l'àrea del cor.
La principal novetat d'aquest bloc, segons ha destacat el seu director, Juan José Lázaro, és la integració de tecnologia en tot el procés quirúrgic.
Així, en aquestes vuit sales s'hi pot trobar una ressonància magnètica, un TAC i un arc híbrid, a més d'una connexió audiovisual de les més avançades.
Pel cap d'infermeria del bloc, Osmeli Navarro, aquesta integració no només permet innovar sinó que aporta valor perquè ''és més precisa'' i permet una més ràpida recuperació del pacient.
Tota aquesta cirurgia innovadora, permetrà a l'Hospital, segons Lázaro, donar resposta a la ''complexitat'' que presenten molts dels pacients que arribin al centre i que requereixen d'''ajut tecnològic''.
Així, per exemple, es preveu que es milloraran els temps i els èxits de la cirurgia amb l'ús de tècniques menys invasives.
Ha posat d'exemple, l'avantatge de tenir la ressonància magnètica a dins d'un quiròfan.
Lázaro ha explicat que normalment, en una operació d'un tumor al cap es podia esperar dos o tres dies per fer la primera ressonància i comprovar-ne el resultat, i en canvi ara, es podrà fer a la mateixa intervenció, sense trasllats, cosa que permetrà comprovar, sense treure'l del quiròfan, que no queden restes del tumor i si ni ha, continuar la intervenció.
Espai més humà i pensat per a famílies
Des de l'Hospital Sant Joan de Déu, han dissenyat aquest espai pensant en el confort dels professionals però també de les famílies.
Així, i seguint la línia que ja havia començat amb l'ambientació de l'edifici i alguns canvis, com que els pares poden dormir amb els nens al centre, el nou bloc quirúrgic incorpora més novetats.
Així, per primera vegada els pares podran acompanyar els infants fins al quiròfan.
Podran ser-hi fins que s'adormin i també seran presents al despertar, ja que es permetrà la seva entrada a la nova sala de reanimació.
Segons ha destacat Lázaro, tothom va ''molt estressat'' en un quiròfan i els pares ho pacient malament.
Per això, han apostat per un lloc ''bonic'', que els nens vinguin ''a Port Aventura'' i sobretot, que permeti l'acompanyament dels progenitors als pacients.
Pel cap, no té sentit separar els infants dels seus pares perquè són ''el millor ansiolític'' pels nens.
A més, els pares podran saber en tot moment on es troba el seu fill gràcies a l'aplicació mòbil i a un sistema de geolocalització mitjançant una aplicació al mòbil.
Els quiròfans, per la seva banda, estan ambientats amb animals a les parets i tenen un sistema de música i d'il·luminació que permet modificar-se en funció de cada situació quirúrgica.
A més, i en contra de l'habitual, els nous quiròfans tenen llum natural que permetrà als professionals treballar amb més bones condicions sempre que les necessitats de l'operació ho necessitin.

Response: La setmana vinent, l'Hospital Sant Joan de Déu estrenarà un nou bloc quirúrgic que constarà de vuit sales d'operacions amb alta tecnologia integrada. Els espais comptaran amb ressonància magnètica, TAC i arc híbrid, de manera que es puguin obtenir imatges precises en temps real durant les operacions. L'espai també estarà adaptat al confort dels pacients infants i les seves famílies.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Hi ha molta gent que aquests dies té dubtes sobre si per Nadal podrà visitar la família que viu lluny.
A continuació detallem quines són les restriccions de mobilitat vigents per Nadal a tots els Països Catalans:
La Generalitat de Catalunya ha anunciat que les festes de Nadal, Sant Esteve, Cap d’Any i Reis tenien un protocol anticovid especial i restaven al marge del pla de reobertura.
Fins l’11 de gener a Catalunya hi ha confinament comarcal tota la setmana.
Si fins ara entre setmana es podia circular per tot Catalunya sense restriccions, a partir d’ara la mobilitat es limitarà a la comarca de dilluns a diumenge.
Però se n’exceptua la mobilitat essencial indicada abans i el desplaçament de bombolles de convivència a una segona residència, al domicili d’un familiar o persona propera o a un establiment turístic, a excepció de la Cerdanya i el Ripollès.
Així com per visitar a un familiar per les festes de Nadal.
A banda, Andorra i l’Alt Urgell es consideraran una sola comarca i es permetrà la mobilitat entre aquests territoris.
Aquesta mobilitat, però, queda limitada als residents, les persones que hi tenen segona residència o un establiment hoteler contractat.
A banda, es permetrà la tornada al domicili familiar dels qui siguin fora de Catalunya per motius laborals o d’estudis.
Malgrat tot, la Generalitat demana de reduir al màxim la mobilitat.
I recorda que les reunions han de ser íntimes, de deu persones a tot estirar i dues bombolles de convivència.
Quines restriccions s’aplicaran durant les festes de Nadal per la covid-19?
Només podran entrar al País Valencià els qui tornin al seu lloc de residència habitual.
Les Illes és l’únic territori del país que no tindrà la mobilitat limitada, tot i que s’hi enduriran els controls als aeroports a partir del 20 de desembre.
Armengol ha anunciat que tots els turistes de l’estat espanyol hauran de presentar una PCR o una prova d’antígens negativa si hi arriben de comunitats amb una incidència superior als 150 casos per 100.000 habitants.
Per Nadal, el govern de Francina Armengol ha implantat mesures sanitàries específiques per a facilitar la tornada a les Illes dels residents que per algun motiu s’hagin desplaçat fora del territori.
A tots els residents que han estat més de 72 hores fora, però que no han sortit de l’estat espanyol, els oferiran una prova gratuïta.
Per poder-se fer les proves de la covid-19 de franc, els residents han d’anar a un dels centres concertats que el Servei de Salut de les Illes ha posat a la seva disposició.
I han de lliurar un comprovant del viatge, el document d’identitat o certificat de residència i l’abonament de proves covid-19.
Els no-residents que tinguin previst d’anar a les Illes aquests dies es podran fer les proves en aquests centres, però hauran de pagar la tarifa establerta.
A partir de dilluns, la comarca de l’Alt Urgell integrarà Andorra dins els seus límits de restricció de mobilitat.
D’aquesta manera, el govern català vol restablir la mobilitat amb Andorra.
Aquesta mobilitat, però, queda limitada als residents, les persones que hi tenen segona residència o un establiment hoteler contractat.
A més, avui Andorra ha recuperat la mobilitat amb Catalunya Nord.
Aquesta setmana l’estat francès ha flexibilitzat la mobilitat després d’haver-la restringida durant mesos.
Ara només hi ha el confinament nocturn a partir de les 20.00.
Els qui viuen fora de l’estat espanyol, aquests dies poden tenir unes certes dificultats per a tornar.
Si fan el viatge amb avió i vénen d’alguns dels 37 països que tenen una incidència alta –consulteu-ne la llista–, l’estat els exigirà una PCR negativa feta, a tot estirar, setanta-dues hores abans a entrar.
Altrament, s’exposen a una multa que pot anar de 3.000 euros fins a 60.000, atès que es pot considerar un delicte contra la salut pública.
En canvi, si la tornada es fa amb automòbil o amb tren, ningú exigeix cap PCR amb resultat negatiu.
Si veniu per carretera, hi ha controls intermitents pel confinament perimetral.
La incertesa de tornar a casa per Nadal: calendaris impossibles i PCR a preus astronòmics

Response: Aquest Nadal hi haurà restriccions de mobilitat arreu dels Països Catalans per a prevenir els contagis de Covid-19. A Catalunya la mobilitat es limitarà a la comarca de dilluns a diumenge, al País Valencià només podrà entrar qui torni al seu lloc de residència habitual, i a les Illes no es limitarà la mobilitat, però s’enduriran els controls als aeroports.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
L’Associació Cultural Socarrats de Vila-real va celebrar passat divendres una taula redona amb el títol “L’educació en valencià, qualitat i garantia plurilingüe”.
Amb aquest acte s’iniciaren les activitats d’homenatge a Vicent Pascual i Granell, anomenat “Socarrat Major 2016”, un premi que rebrà el dia 6 de febrer, al restaurant El Molí de l’ermita de la Mare de Déu de Gràcia, en un acte solemne.
La Biblioteca Universitària del Coneixement va divendres de vesprada, a Vila-real, la celebració de la taula redona “L’educació en valencià, qualitat i garantia plurilingüe”.
Experts en educació i en llengua van exposar els seus punts de vista sobre com l’aprenentatge i l’ensenyament de les llengües té sentit si es vehicula des de la nostra llengua.
Componien el debat: Isabel Ríos (ocupà molts anys càtedra i docència al Departament d’Educació de la Universitat Jaume I de Castelló), Vicent Moreno (president de la Federació Escola Valenciana), Elsa Vilalta (cap del Servei d’Educació Plurilingüe de la Conselleria d’Educació) i Joan Lluís Martín (director de l’escola pública CEIP Concepció Arenal); la taula va estar moderada per Manel Pitarch (membre de la junta de Socarrats) .
L’acte va començar amb les paraules del president de l’entitat, Fermí Font, i va comptar amb una sorpresa, la presència del recent nomenat Socarrat Major, que va voler assistir a l’acte i agrair públicament la iniciativa de Socarrats en el seu honor, i va obsequiar els assistents amb una completa reflexió sobre el significat de fer una bona política lingüística i la importància de l’ensenyament en valencià per al plurilingüisme.
Entre un públic nombrós molt interessat en el tema, també van fer acte de presència diverses autoritats: Maria José Palmer (subdirectora territorial d’Educació), Vicent Doménech (cap de la Inspecció educativa), Pasqual Batalla (tinent d’alcalde i regidor de Normalització Lingüística i Tradicions), Rosario Royo (regidora d’Educació) i Mònica Mañas (regidora de Noves Tecnologies).
Isabel Ríos, entre altres idees, va apuntar que la recerca en llengües ha de fer-se des del marc del plurilingüisme i que en la situació de minorització que es troba la nostra llengua, cal una societat plurilingüe i cohesionada des del vehicle lingüístic del valencià.
Per la seua part, Vicent Moreno reclamava la necessitat que la Llei d’Ús i Ensenyament del Valencià siga desenvolupada novament i va assenyalar com Vicent Pascual ha estat clau en l’assessorament dels documents que Escola Valenciana i les universitats públiques han llançat en diverses fases per oferir models d’organització de la política educativa i l’ensenyament de les llengües als centres educatius.
En la seua intervenció, Elsa Vilalta va fer una repassada històrica de l’evolució dels programes d’ensenyament en valencià que va motivar Vicent Pascual i la importància que va assolir la immersió lingüística per a una metodologia favorable a l’aprenentatge.
Finalment, Joan Lluís Martín va tancar els torns d’intervenció exposant un recorregut dels projectes que ha estat aplicant l’escola, per als quals –va puntualitzar- es van trobar tres suports fonamentals: Escola Valenciana, els assessors didàctics per a l’ensenyament en valencià amb què comptava la Conselleria i els documents de Vicent Pascual.
I va deixar clares les dificultats amb què es troben els mestres quan l’escolarització està molt descompensada, cosa que finalment no ha impedit el treball d’una escola pública integradora i educadora.
Tots els ponents van coincidir a destacar la rellevància de Vicent Pascual en tot el procés d’ensenyament en valencià a les escoles i instituts del País Valencià.
També les seues investigacions sobre didàctica de la llengua i la literatura i sobretot, el seu tarannà integrador i democràtic.
Abans del comiat, l’oganització va recordar als assistents que el dia 6 de febrer tindrà lloc el sopar i lliurament del premi Socarrat Major 2016, al restaurant El Molí, de l’ermita de la Mare de Déu de Gràcia, de Vila-real, al qual estan invitades totes les persones que vullguen sumar-se a homenatjar el guardonat, el pedagog i lingüista Vicent Pascual i Granell.

Response: El passat divendres, l'Associació Cultural Socarrats de Vila-real va celebrar la taula rodona "L'educació en valencià, qualitat i garantia plurilingüe", amb què s'iniciaven les activitats de l'homenatge al pedagog i lingüista Vicent Pascual i Granell, nomenat "Socarrat Major 2016". Diversos experts en educació i en llengua van debatre sobre el paper del valencià a l'hora de vehicular l'ensenyament d'altres llengües.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Velocitat de reproducció, incidència acumulada, taxa de confirmats per PCR, taxa de positivitat, risc de rebrot, pressió hospitalària… Els informes diaris que avaluen la situació epidemiològica han obligat la societat a comprendre conceptes i indicadors que no havien sentit mai fins ara.
Aquestes darreres setmanes, arran de l’augment i la consolidació de la segona onada, a Catalunya s’ha posat molt d’èmfasi en el risc de rebrot, que no s’atura i ja supera els tres-cents punts.
Però això què vol dir, exactament?
El risc de rebrot es calcula multiplicant la incidència acumulada de casos per cada 100.000 habitants els darrers catorze dies i la velocitat reproductiva del virus, la famosa R, que calcula el nombre d’infeccions que pot originar una persona contagiada amb coronavirus.
El resultat, doncs, és una estimació de la incidència acumulada a dues setmanes vista: ‘El risc de rebrot és un indicador d’allò que passarà els catorze dies següents si tot continua igual; ens mostra en quina direcció anem’, explica Martí Català, enginyer físic del grup de recerca de Biologia Computacional i Sistemes Complexos de la UPC.
Les dades utilitzades no inclouen els positius en residències, no perquè no es considerin importants, sinó perquè científicament no són representatius de les dinàmiques de la població general.
El risc de rebrot s’ha fet popular pel Departament de Salut, que és l’únic que el comunica.
‘D’alguna manera, creiem que oferint aquesta xifra es resumeixen dues dades de cop i, alhora, s’ajuda a entendre a la població on som i cap on anem’, diu Català.
En canvi, ni la Conselleria de Sanitat de les Illes, ni la del País Valencià, ni tampoc el ministeri espanyol, no comuniquen pas el risc de rebrot; no per falta de transparència sinó perquè opten per informar de la velocitat reproductiva del virus i de la incidència acumulada per separat.
El risc de rebrot, doncs, dependrà molt de la manera com es calculin els dos valors d’origen.
En el cas de la R, depèn del model matemàtic que s’utilitzi, però també de les mesures que es prenguin en aquell moment.
En aquest sentit, és valuós observar el nombre de proves que es fan i, per tant, el nombre de positius que es detecten: ‘Per posar-ho en context: si ara nosaltres deixem de fer proves i no es calcula cap positiu, la R passarà a ser 0.
Però això és mentida, el virus continuarà propagant-se.
Si un dia, de cop, fas vint vegades més de tests i comences a testar tota la població, la R es dispararà.
Però això no voldrà dir que la R real de la població es dispari.’
I com menys proves es facin, menys incidència acumulada hi haurà.
Aquesta és la trampa per la qual va optar el govern de la Comunitat de Madrid, que d’aquesta manera justificava una falsa millora en les dades i la retirada de l’estat d’alarma.
Però el Ministeri de Sanitat espanyol va aixecar la llebre i, aportant dades i defensant-se de les exigències d’Ayuso, va assenyalar que Madrid havia reduït prop d’un 40% el nombre de proves PCR.
I com menys PCR, menys incidència acumulada, menys velocitat de reproducció i, per tant, menys risc de rebrot.
Tornant al risc de rebrot, a Catalunya ara mateix és de 362 punts, que és el resultat de multiplicar una R d’1,37 i una incidència acumulada de 263.
Ara mateix hi ha zones crítiques on aquest risc de rebrot voreja els mil punts.
És a dir, que d’ací a pocs dies podrien tenir una incidència de 1.000 casos per cada 100.000 habitants.
Per exemple, Manlleu i Vic tenen un risc de rebrot de 1.500 i 1.300, respectivament; Salt, de 781; i Tortosa, de 918.
Cal tenir en compte que en molts casos són municipis que no tenen poblacions de masses i on es fan PCR a gran escala arran d’un brot, de manera que el risc de rebrot puja més fàcilment.
Sigui com sigui, cal tenir-hi l’ull posat i controlar-les per evitar que el contagi es desboqui.

Response: Arran de la segona onada de contagis de Covid-19 de les darreres setmanes, s’ha posat molt èmfasi al risc de rebrot, que a Catalunya no s’atura i ja supera els 300 punts. Aquest índex es calcula multiplicant la incidència acumulada de casos per cada 100.000 habitants els darrers catorze dies i el nombre d’infeccions que pot originar una persona contagiada.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Versió en valencià del bàndol municipal Foto: XBP.
En un balafiament d'entusiasme, l'alcaldessa de València crida els valencians i valencianes "a celebrar amb il·lusió i esperança" el nou regnat.
Barberá qualifica Felip VI com a "legítim hereu de la dinastia històrica" i vincula "els millors anys de progrés i benestar" a la corona borbònica.
L'alcaldessa li reconeix a Joan Carles I el seu "transcendent gest de generositat i responsabilitat, fermesa i patriotisme, que obri la porta de la Història al seu legítim hereu".
València, dues vegades lleial
Lloant la figura del nou monarca, Barberá destaca el "seu suport a la ciència, la cultura i les tradicions valencianes" i recorda que l'escut de la ciutat incorpora la doble L que l'acredita com a "dues vegades lleial".
"Un símbol -continua el bàndol municipal- de la seua històrica i indestructible fidelitat a la Corona."
L'alcaldessa finalitza animant els valencians a "celebrar aquest magne esdeveniment" i a expressar la seua "lleialtat i confiança" cap a Felip VI, a qui cataloga com a "saba nova per a una Institució troncal que farà reviure amb força valors com la unitat d'Espanya i la fe en el nostre futur”.
I culmina amb un: "VISCA EL REI, VISCA ESPANYA."
Per a no deixar insaciada la curiositat de cap lector, transcrivim literalment el bàndol:
RITA BARBERÀ NOLLA
ALCALDESSA DE VALÈNCIA
Valencians,
Valencianes
La Constitució del 1978, garant dels nostres drets i deures des que els espanyols van decidir caminar junts en plenitud de llibertat i democràcia, estableix que la forma política de l'Estat Espanyol és la Monarquia parlamentària i disposa, així mateix, que la Corona d'Espanya és hereditària en els successors de SM Joan Carles I de Borbó, legítim hereu de la dinastia històrica.
Este és l'inexcusable punt de partida d'esta crida a tots els valencians i valencianes per a celebrar amb il·lusió i esperança la Proclamació davant les Corts Generals del nou Rei d'Espanya, SM Felip VI.
Els valencians, com la resta dels espanyols, hem viscut una transició exemplar i els millors anys de progrés i benestar gràcies al decidit -i decisiu- impuls de la Corona, encarnada en SM el Rei Joan Carles I, que va unir el poble espanyol en la construcció d'una nova història comuna de democràcia, de drets i llibertats individuals, de justícia, i de consens.
A ell li devem el nostre més sincer reconeixement i gratitud pels molts servicis a Espanya que, amb l'incondicional suport de SM la Reina Sofia, culmina amb este transcendent gest de generositat i responsabilitat, fermesa i patriotisme, que obri la porta de la Història d'Espanya al seu legítim hereu, Sa Altesa Reial el Príncep d'Astúries, que regnarà amb el nom de Felip VI.
Felip VI, durant els anys que ha exercit de manera exemplar les responsabilitats com a Príncep d'Astúries, sempre ha estat amb el poble valencià, de manera que ha mostrat el seu interès i proximitat amb les nostres inquietuds i legítimes aspiracions.
Perquè amb la intensitat adequada en cada moment, la Corona ha acompanyat els esdeveniments més importants de la vida dels valencians, sempre a l'altura de les circumstàncies i, de forma especial, ha evidenciat el seu suport a la ciència, cultura i tradicions valencianes, com a major i lleial testimoni de la seua implicació amb l'avanç i desenvolupament de la nostra societat.
La ciutat de València -incorporada al món occidental i cristià pel Rei Jaume I- fa gala en el seu escut de l'ensenya de ser “dos vegades lleial”, símbol de la seua històrica i indestructible fidelitat a la Corona.
Per això, els valencians -amb renovada il·lusió i alegria- manifestem la nostra esperança davant la Proclamació de Felip VI i li donem la benvinguda com a Cap de l'Estat i Rei de tos els espanyols.
Com a alcaldessa de València anime els valencians a celebrar este magne esdeveniment i a expressar la nostra lleialtat i confiança cap a Felip VI, saba nova per a una Institució troncal que faça reviure amb força valors com la unitat d'Espanya i la fe en el nostre futur.
VISCA EL REI,
VISCA ESPANYA
València, 19 de juny de 2014

Response: En un discurs des de l’Ajuntament de València, l’alcaldessa Rita Barberá ha expressat el seu entusiasme per la monarquia espanyola arran de la recent coronació de Felip VI després de l’abdicació de Joan Carles I. Barberá, que ha vinculat els millors anys de progrés i benestar a la Corona borbònica, i ha animat a tots els valencians a celebrar aquest esdeveniment.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
En un context en què el soroll de la ferralla del xoc de trens ha esdevingut plenament protagonista de l’actualitat política, la tercera via, aquell concepte que tant va abraçar l’extinta Unió de Josep Antoni Duran i Lleida, cerca una escletxa per on treure el cap i tornar a tenir influència en el debat polític.
O, dit d’una altra manera, aconseguir ‘diàleg, negociació i pacte’, les paraules més repetides ahir en la presentació del llibre La tercera via.
Puentes para el acuerdo (Catarata), de Miquel Iceta.
És escrit en castellà, perquè ‘s’adreça a tot Espanya’, va dir el primer secretari general del PSC, que va anar acompanyat del seu antecessor, Pere Navarro, i de l’ex-secretari general del PSOE, Alfredo Pérez Rubalcaba.
Tanta expectació com xafogor a la sala Alibri de la llibreria homònima per a veure asseguts en una mateixa taula passat i present del PSC i el PSOE.
Entre el públic, d’una mitjana de quaranta-cinc anys, grans garants de l’estabilitat i el pacte com l’ex-president del Cercle d’Economia Anton Costas, l’ex-secretari general d’Unió Ramon Espadaler i personalitats amb càrrec com el portaveu de Ciutadans, Carlos Carrizosa, i la batllessa de l’Hospitalet de Llobregat, Núria Marín.
Pere Navarro, que en el seu moment va defensar el dret de decidir, va ser el primer a intervenir per aplaudir la proposta d’Iceta, un polític que no és mainstream però que és partidari d’aportar solucions enfront d’aquells innombrables que només assenyalen els problemes.
‘A tots se’ns acudeixen alguns noms, però en fi…’ I la sala va somriure de manera còmplice.
Navarro també va augurar que el concepte de la tercera via tornaria a viure temps millors.
‘Ja no és aquella tercera via tan feble, sinó que ha guanyat força.
I amb el temps serà la majoritària.
Cal presentar unes propostes que puguin aplegar la major part dels ciutadans, on ens puguem trobar de manera majoritària, no només a Catalunya sinó a Espanya.’
I és que la tercera via que proposa Iceta no té pas una interpretació únicament catalana.
Les idees bàsiques de la reforma constitucional que proposa són la transformació de l’estat de les autonomies en un estat federal i el reconeixement de la realitat nacional catalana en una disposició addicional a la constitució espanyola, proposta que Unió ja havia fet al congrés espanyol.
Rubalcaba, el més moderat
Alfredo Pérez Rubalcaba, ex-secretari general del PSOE i ex-ministre d’Interior, a diferència de Navarro i Iceta, que van atacar únicament el govern català, va alertar el govern espanyol que el temps del dret administratiu i els caramels en forma de pressupost ja ha passat i va dir que ara calia posar un projecte sobre la taula per a Catalunya.
Per ell, el missatge que cal enviar ja no és el dels perills de l’independentisme, sinó que l’estat vol continuar comptant amb Catalunya, fet que es contraposa amb el missatge del Tribunal Constitucional (TC) amb la sentència de l’estatut dient que Catalunya ‘no té lloc’ en la constitució espanyola.
Sobre la possibilitat que les singularitats de Catalunya siguin reconegudes en una constitució espanyola, Rubalcaba va recórrer a l’orgull pactista de la constitució del 1978.
‘Si ho vam fer amb gent tan diferent i distant, per què no ho podrem fer ara?’.
No hi ha impossible, venia a dir.
Penals i congressistes cubans
El torn final d’Iceta, el protagonista de la vesprada, va ser el més amè de tots.
Va fugir de la teoria i el contingut polític, i en un ambient còmode i favorable, va recórrer a l’humor per a criticar les posicions independentistes i defensar que és possible fer una reforma.
Cap retret a l’immobilisme de l’estat espanyol ni a les males pràctiques del govern, actor imprescindible per a dur a terme una reforma de la constitució com proposa.
Sense pronunciar la paraula ‘referèndum’, Iceta va alertar que aquest hauria de ser l’últim recurs.
Ho va explicar així: ‘Jo no sóc entès en futbol.
Però quan un partit empatat es dirimeix a penals, no és a un únic a penal.
Primer en fan una tanda, després una altra… No és a un únic penal que s’ho juguen tot.
No ens ho juguem tot al primer penal.’
De Rajoy, no en va dir res, però dels polítics independentistes sí.
Segons ell enganyen conscientment i proposen la construcció d’un gran temple basant-se en materials dèbils i sense manobres.
I sobre Puigdemont, de qui creu que va a l’estranger i no el rep ningú.
‘Només alguns congressistes cubans pels passadissos…’, una escena que va fer riure els presents.
Iceta va acabar l’acte assegurant que el llibre presentat és d’un català que vol continuar essent-ho, que se sent espanyol però que se sentirà més feliçment espanyol si Espanya reconeix Catalunya com allò que és.

Response: Acompanyat de Pere Navarro i Alfredo Pérez Rubalcaba, Miquel Iceta va presentar ahir a la llibreria Alibri "La tercera via. Puentes para el acuerdo". Al llibre, Iceta proposa una alternativa a la independència i l'immobilisme amb la transformació de l'estat de les autonomies en un estat federal i el reconeixement de les particularitats de Catalunya a la Constitució espanyola.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Quatre entitats i sis creadors del país han estat reconeguts aquest dijous pel Consell Nacional de la Cultura i de les Arts (CoNCA) amb els Premis Nacionals de Cultura.
Entre ells, el magazín cultural Catorze, impulsat per Eva Piquer i mitjà adscrit a NacióDigital.
El jurat l'ha reconegut per ser "un intèrpret rellevant de la contemporaneïtat" i per haver-se consolidat amb una audiència lectora cada vegada més nombrosa.
A banda de Catorze, els Premis Nacionals de Cultura també han recaigut en les fundacions Pau Casals i Festa Major de Gràcia, el Centre de Titelles de Lleida, els escriptors Jordi Pàmias i Valentí Puig, els directors d’escena Josep Anton Codina i Albert Vidal, l’artista visual Fina Miralles i l’il·lusionista Hausson (Jesús Julve).
Els guardons es lliuraran el divendres 29 de juny al Teatre Zorrilla de Badalona.
Eva Piquer: "La nostra feina és fer i propagar cultura"
El jurat ha destacat de Catorze el fet de ser "un mitjà que escriu amb llibertat absoluta i amb cura en els dissenys i continguts".
Ha subratllat que el premi ha estat donat "per la qualitat, originalitat i rigor que presenta".
Eva Piquer ha explicat el context de l'aparició del mitjà, ara fa quatre anys: "Quan vam crear Catorze, la cultura era un sector segrestat pel desànim.
Però Catorze és un digital a favor de la cultura, que sempre fa cultura en positiu, no publiquem crítiques destructives de llibres i no ens interessa alimentar polèmiques culturals.
La nostra feina és fer i propagar cultura".
Els premis són lliurats per desè any consecutiu pel CoNCA, en un format de selecció que incorpora candidatures provinents del sector i on conflueixen "el talent i la creativitat, però també la solidesa i la trajectòria", tal com explica la mateixa entitat.
Els deu guardonats amb la màxima distinció del país en l'àmbit cultural destaquen "per la singular empremta" que han deixat en disciplines com la literatura, les arts escèniques i visuals i el periodisme.
Escriptors, "body art" i arts escèniques, protagonistes del 2018
Dues entitats amb de sòlid i sostingut bagatge cultural han estat premiades per la seva capacitat de relligar la nostra vida cultural amb les seves profundes arrels: la Fundació Festa Major de Gràcia, "motor cultural de la Vila de Gràcia amb dos-cents anys d’història", i la Fundació Pau Casals, "gran impulsora de la música com a mitjà d’expressió cultural i humanístic".
En aquest sentit, Jordi Pardo ha posat de relleu la vàlua de Casals, "conegut per ser el millor músic, però també per estar sempre en defensa aferrissada d'uns valors i d'un compromís".
Els guardons també han reconegut "la dimensió imaginativa i pedagògica de la cultura" amb els premis al Centre de Titelles de Lleida, "organitzador d'una fira única a Catalunya en el seu gènere"; l’obra d’Albert Vidal, autor escènic "amb una visió instintiva i essencial del teatre i la cultura popular"; i Hausson, Jesús Julve, "renovador de l’il·lusionisme al nostre país".
Amb el premi al director i gestor teatral Josep Anton Codina es reivindica "la importància de la pedagogia en el món artístic"; i l’artista Fina Miralles, per ser "pionera del land art i el body art" a casa nostra.
Jordi Pàmias ha estat reconegut per "l’excel·lència en la representació cultural del territori, per ser una de les veus més representatives de les Terres de Ponent i una de les trajectòries més coherents de la literatura catalana".
El poeta lleidatà ha expressat en el seu discurs que "la immersió lingüística és avui més necessària que mai per la supervivència de la nostra llengua".
Al seu torn, Valentí Puig, premiat per l’exigència en la construcció "d’una veu i una mirada personals", ha constatat "la destrucció de la paraula".
"Hi ha una creixent desconnexió entre la cultura i la societat", ha reblat.
El prestigi d'uns premis històrics
Els Premis Nacionals van ser instituïts per la Generalitat republicana el 1932, es van interrompre amb la Guerra Civil el 1938 i es van reprendre el 1982, han reconegut al llarg del temps la tasca de més de 800 creadors, professionals i entitats del sector cultural del país en 43 edicions.
Distingeixen figures i col·lectius que han contribuït a donar més rellevància a la cultura catalana, ja sigui "per la seva tasca intel·lectual, artística o d’identitat compartida que desenvolupen".
Des del 2009 els Premis són concedits pel Plenari del CoNCA, format per Carles Duarte (president), Gemma Sendra (vicepresidenta), David Albet, Mercè Gisbert, Pilar Parcerisas i Isona Passola.

Response: El 29 de juny es lliuraran al Teatre Zorrilla de Badalona els guardons dels Premis Nacionals concedits pel Consell Nacional de la Cultura i de les Arts. Els guardons han reconegut el talent i la creativitat, a més de les trajectòries rellevants per a la cultura de Catalunya. Catorze destaca com a mitjà positiu i lliure de polèmiques.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
JxCat i la CUP no renuncien a la investidura de Carles Puigdemont i al mandat de l'1-O.
Així ho han asseverat respectivament els diputats Gemma Geis i Carles Riera en la seva intervenció inicial en el ple d'aquest dimecres en què l'independentisme reivindica el president català i els drets polítics dels electes presos i exiliats en base a dues resolucions registrades conjuntament que es basen en les mesures cautelars dictades pel comitè de Drets Humans de les Nacions Unides en relació a la situació de Jordi Sànchez.
L'ANC els ha fet costat en unes declaracions posteriors de la seva nova presidenta, Elisenda Paluzie.
"No renunciarem a la investidura de Carles Puigdemont", ha asseverat Geis, que ha reivindicat "els drets polítics de tots i cadascun dels diputats d'aquest Parlament", i ha demanat el suport de la resta de diputats perquè "un país que no lluita pels seus drets civils i polítics és un país que no té futur".
Malgrat tot, també s'ha referit al mandat extret del referèndum, vinculat al president exiliat, reiterant el "compromís amb l'1-O i el president Puigdemont".
Així, Geis ha començat denunciant que a 2018 hi hagi "presos polítics a les presons espanyols, perquè s'inventen fets que no es van produir", quan "l'única violència que van exercir van ser els policies l'1-O", i ha lamentat que "s'han proposat fins a tres candidats" a la presidència i tots ells han estat vetats per la justícia espanyola.
En aquest sentit, ha reconegut que, en referència a les mesures cautelars dictades per l'ONU en defensa dels drets polítics de Jordi Sànchez, "és possible l'incompliment per part del jutge Pablo Llarena d'aquestes mesures, cosa que malmetria encara més la imatge internacional d'Espanya".
La CUP reclama un ple ja
Així, ha aplaudit també que Suïssa hagi reconegut la "naturalesa política dels càrrecs pels que vol jutjar Anna Gabriel", motiu pel qual no l'entregarà.
Aquest ple, ha insistit Riera, "pot reobrir l'esperança pel que fa a la unitat de les forces independentistes", la qual ha de passar per "investir Puigdemont com a president, fer República".
"Aquest és el camí per la unitat", ha insistit, motiu pel qual ha reclamat un "ple d'investidura ja per investir Puigdemont com a president", davant del qual, ha afegit, els diputats de la CUP assumiran "totes les responsabilitats personals i polítiques per fer-ho realitat".
En la mateixa línia, Elisenda Paluzie ha insistit en el que ja va defensar diumenge, que s'investeixi ja Puigdemont.
En unes declaracions als passadissos del Parlament, ha aplaudit les iniciatives parlamentàries, però ha avisat que estaran "molt decebuts" si es queden en uns mera resolució, motiu pel qual reclama fer "un acte de sobirania investint el president Puigdemont" com una resposta al "mandat democràtic del 21-D".
Així, rebutja la idea de Govern d'independents defensada pel líder de Catalunya en Comú, Xavier Domènech, perquè creu que seria contrari al resultat electoral i defensa que el president exiliat és "la figura que internacionalitza millor la causa dels presos".
Preguntada pels detinguts i ferits en les protestes d'aquests dies, Paluzie ha reconegut que hi ha una "societat indignada" per la repressió política i la detenció de Puigdemont, motiu pel qual determinats sectors aposten per "accions de resistència pacífica i no violenta".
Tot i això, demana als "Mossos intervinguts que no facin actuacions desproporcionades que derivin en violència", ja que "els últims temps han tingut actuacions proporcionades".
Pel que fa als manifestants, ha reclamat "que no caiguin en la provocació que pot estar buscant el govern espanyol", que controla la policia catalana des del ministeri de l'Interior.
Sigui com sigui, ha afegit que, més enllà de l'independentisme, "ningú no està segur en aquest estat", en referència a la persecució que viuen també músics, artistes o tuitaires.
En aquest sentit, ha lamentat que el país viu "un moment d'emergència nacional" i ha burxat la líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, per la seva incapacitat per fer Govern: "Mireu-vos al mirall, cara a cara, sense vestits de luxe ni postureig de paper setinat, amb vostès no vol pactar ningú".
Així mateix, ha aplaudit les victòries recents de la "democràcia enfront l'estat injust i repressiu en què s'ha convertit l'espanyol", referint-se al referèndum o a cada cop més reaccions d'organismes internacionals, com l'ONU o la justícia suïssa.
Les dues resolucions, aprovades
Finalment, el Parlament ha aprovat les dues resolucions de l'independentisme amb els vots de JxCat, ERC i la CUP en tots els punts, mentre que els "comuns" s'han oposat a aquells en què es defensava garantir els drets de Puigdemont i Sànchez a ser investits, però han avalat els que defensaven l'alliberament dels presos i a l'exigència que l'Estat compleixi la resolució de l'ONU.
Al seu torn, Cs, PSC i PP s'han oposat per complet a les dues resolucions, excepte que els liberals no han votat en el punt que reclama l'alliberament dels presos.

Response: JxCat, ANC i la CUP reivindiquen els drets polítics de Carles Puigdemont i els presos després de l'1-O. Carles Riera demana la immediata investidura de Puigdemont com a president, ja que és la figura que representa internacionalment millor la causa dels presos, l'independentisme i el procés. Paluzie demana als Mossos i als manifestants actuar sense violència.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
La plataforma veïnal AireNet ha assegurat aquest dimarts que la planta incineradora de residus del Besòs de l'empresa Tersa incompleix la llei.
Una auditoria impulsada pels veïns i paral·lela a la feta pública per l'Ajuntament de Barcelona fa uns dies indica diverses irregularitats i incompliments de la normativa ambiental.
Així, acusen Tersa d'enganyar la ciutadania i demanen que s'apliquin millores urgents a la planta per reduir les males olors i la contaminació ambiental i atmosfèrica de la zona del Fòrum i la desembocadura del riu Besòs.
L'auditoria feta pública pel consistori deia que la planta no té afectació ambiental, cosa que els veïns consideren "parcial".
Segons l'auditoria impulsada pels veïns, Tersa incompleix el decret llei 512/2017 de la Generalitat, que diu que només es poden cremar els residus amb un poder calorífic mínim de 2.760 kcal/kg, però la mitjana de la incineradora és de 2.500 kcal/kg. Igualment, també assegura que incompleix el Reial Decret 815 del 2013, ja que Tersa no sap concretar com es mereix la temperatura i tampoc descarrega de forma "estanca" les cendres.
També acusen Tersa d'enganyar, ja que uns electrofiltres promesos el 2016 no s'instal·laran fins el 2020 o el 2021.
A més, la incineradora ha augmentat un 74,6% el consum de carbó actiu per minimitzar les emissions.
Tot i així, segons l'auditoria, utilitza menys carbó actiu del recomanat per la Unió Europea.
També acusen l'empresa de desconnectar els captadors continus de dioxines justament en els períodes de major emissió de contaminants, com les arrancades i parades dels forns.
Així mateix, Tersa ha "extraviat" els captadors corresponents als incidents mediambientals denunciats per AireNet el 2017.
La plataforma també critica que 85% dels materials cremats eren reciclables com plàstic, cartró, tèxtil, metalls, vidres i matèria orgànica.
De fet, el 67% dels residus cremats el 2018 eren matèria orgànica, i el 0,5% eren residus perillosos que no van ser separats prèviament.
En l'últim any amb dades disponibles, el 2017, Tersa va emetre 331.000 tones de CO2, 406 de diòxid de nitrogen, el 13% del trànsit de Barcelona, 24,2 quilos de crom, 16 quilos de níquel, 16.700 quilos de compostos clorats, 10.482 de partícules i 5.378 de compostos orgànics volàtils.
Aquests resultats contrasten amb les conclusions de l'auditoria feta pública per l'Ajuntament a finals d'octubre, encarregada al Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya (CEIC) com a part del compromís adquirit amb AireNet després de l'incident registrat el juliol del 2017 a la planta, quan es va superar "durant unes hores" els límits d'emissió de dioxines.
El document es va elaborar després de nou reunions de treball i dues visites conjuntes a les instal·lacions entre cinc enginyers del CEIC, vinculats a Tersa, segons l'entitat, i un enginyer i un físic proposats per l'entitat veïnal i contractats per l'Ajuntament.
Segons aquest estudi, l'impacte de la incineradora a l'entorn "no és rellevant".
El document reitera que la planta compleix amb les prescripcions i que el seu impacte en relació amb l'entorn "no és rellevant en quant a dioxines", que assegura que actualment el nivell d'emissió és "deu vegades inferior" al nivell exigit de mitjana.
AireNet acusa l'auditoria feta publicar pel consistori de "parcial".
Les recomanacions que fan tant enginyers com els experts proposats pels veïns fan referència a la incorporació de tècnics en medi ambient en la societat pública, una recomanació que, segons indica l'Ajuntament, ja s'ha posat en marxa mitjançant la creació del Departament de Medi Ambient a Tersa.
També se suggereix la millora de la comunicació interna i externa del funcionament de la planta.
Per aquesta raó, el consistori vol constituir una taula de seguiment de Tersa, amb totes les administracions implicades, on pugui incorporar-se també personal expert independent proposat per ells i pel Col·legi d'Enginyers.
A més, s'afegeix des del consistori, la planta disposarà en breu d'un sistema catalític per reduir l'emissió d'òxids de nitrogen en fins a 60 punts.
L'obra, d'uns 16 milions d'euros, ja està adjudicada i començarà a muntar-se a principis del 2020 per entrar en funcionament a finals del mateix any.
D'altres millores proposades pels experts són la implantació d'un sistema de detecció de residus radiactius i d'un sistema de control d'olors al fossat de residus, un altre per evitar l'entrada de residus quan els forns estiguin per sota dels 850 graus.

Response: Els veïns acusen la planta incineradora de residus de Tersa d'enganyar els ciutadans, després de demostrar amb una auditoria que la planta no compleix la llei i utilitza menys carbó actiu del que recomana la UE. També demanen solucions per a les males olors i la contaminació produïda. L´auditoria de l´Ajuntament assegura que l´impacte de la planta no és notable.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
El Tarragonès i el Barcelonès van ser les comarques que durant el 2016 van tenir una població estacional –el saldo o la diferència entre les entrades a un municipi de persones que no hi resideixen i les sortides per treballar, estudiar, segones residències o vacances- més elevada amb 44.137 i 39.483 persones ETCA, respectivament, seguides del Baix Empordà (27.635) i la Selva (27.029), segons les estimacions provisionals de l'Idescat.
L'ETCA és la unitat de mesura de població equivalent a temps complet anual, tenint en compte que cada persona només es compta segons el nombre de dies que està present en cada municipi.
Junt amb aquests dos territoris, l'Aran i vint comarques més tenen una població estacional positiva, mentre que en l'altre extrem hi ha el Baix Llobregat, amb -32.832 persones ETCA, el Vallès Occidental (-19.349) i el Vallès Oriental (-13.420).
En termes relatius, el Pallars Sobirà (29,1%), Aran (25,3%), el Baix Empordà (20,8%) i la Cerdanya (19,7%) són les comarques amb més població estacional.
A l'altra banda, hi ha 19 comarques on la població estacional és de signe negatiu, però en totes la disminució de població és inferior al 5% de la població empadronada.
En termes relatius, el Pallars Sobirà (29,1%), Aran (25,3%), el Baix Empordà (20,8%) i la Cerdanya (19,7%) són les comarques amb més població estacional.
A l'altra banda, hi ha 19 comarques on la població estacional és de signe negatiu, però en totes la disminució de població és inferior al 5% de la població empadronada.
L'estadística ofereix informació de 220 municipis (capitals comarcals, municipis de més de 5.000 residents i municipis de més de 5.000 persones ETCA).
Així, per municipis, n'hi ha 88 que tenen un signe positiu i en termes absoluts, a banda de Barcelona, que és el municipis amb una major població estacional (85.279 persones ETCA), també destaquen Salou (23.305), Lloret de Mar 816.941), Cerdanyola del Vallès (12.741) i Tarragona (10.198).
En termes relatius, destaca Santa Susanna perquè s'estima que en la seva població estacional equival al 175% de la població empadronada al municipi.
El segueixen Salou, Tossa de Mar, Castell-Platja d'Aro i Torroella de Montgrí, amb un increment sobre la població resident que oscil·la entre el 88,3% i el 45,9%.
Dels 132 municipis on la població estacional és negativa (i, per tant, la població present al municipi és inferior a l'empadronada) destaquen, en termes absoluts, l'Hospitalet de Llobregat (-15.693 persones ETCA), Badalona (-15.168) i Santa Coloma de Gramenet (-12.565).
Els municipis que tenen més població estacional negativa en termes relatius són Tiana (-16,0%), Alpicat (-15,7%) i Torrelles de Llobregat (-14,8%).
Entre les capitals comarcals, els municipis amb més proporció de població estacional són Sort (31,4%), Vielha e Mijaran (24,2%) i el Vendrell (14,9%) i els municipis amb més població estacional negativa, en termes relatius, són Sant Feliu de Llobregat (-9,9%), Sabadell (-6,0%) i Terrassa (-5,1%).
La població estacional dels municipis pot oscil·lar de manera important al llarg de l'any, perquè reflecteix les entrades i sortides de la població per motius laborals, d'estudis, de segona residència o turístics.
Així, per exemple, la població estacional de Barcelona el 2016 ha estat de 85.729 persones equivalents a temps complet anual (un 5,3% de la població empadronada).
Barcelona ha registrat el valor més alt al quart trimestre de l'any, amb 124.433 persones equivalents a temps complet anual (gairebé el mateix que en el segon trimestre, 123.279); en canvi, a l'estiu Barcelona ha tingut una població estacional negativa (-17.388 persones equivalents a temps complet anual).
En termes relatius, els valors més alts de població estacional es registren al tercer trimestre i en municipis litorals, que tenen un important component turístic i de segona residència.
Els encapçala Santa Susanna, que a l'estiu del 2016 ha arribat a acollir una mitjana de 12.077 persones equivalents a temps complet anual, a més dels seus 3.323 habitants.
Dos municipis més van triplicar la població mitjana a l'estiu (Tossa de Mar i Salou) i 5 municipis més la van duplicar (Castell-Platja d'Aro, Torroella de Montgrí, Creixell, Roda de Berà i Calonge).
També hi ha municipis turístics del Pirineu que registren el valor més alt de població estacional a l'estiu, com ara Vielha e Mijaran i Sort.

Response: Les persones es compten pel nombre de dies que romanen en un municipi. L'ETCA ha fet una estadística amb aquests comptes, calculant les entrades i sortides per feina, estudis, turístics o segona residència. El Tarragonès i el Barcelonès són els municipis amb més població estacional, mentre que, per exemple, Tossa de Mar o Salou tripliquen la població a l'estiu.


Instruction: Donat el següent text, resumeix els punts principals.

Context:
Música de l'ànima teixida amb paraules'
ACN Barcelona.-Catalunya celebrarà el Dia Mundial de la Poesia amb més de 200 actes i activitats, la majoria d'ells aquests dijous, en més de 100 municipis distribuïts per 41 comarques del país.
Aquesta és la dotzena edició en què la Institució de les Lletres Catalanes participa en aquesta iniciativa de la Unesco, que compleix enguany vint anys.
La diada té com a data el 21 de març de 2019, Equinocci de Primavera a l'Hemisferi Septentrional.
La poeta i doctora en Farmàcia, Rosa Fabregat (Cervera, 1933) ha escrit el poema d'aquesta edició: 'Poesia.
Música de l'ànima teixida amb paraules'.
El director sortint de la Institució de les Lletres Catalanes (ILC), Joan-Elies Adell, ha dit a la presentació aquest dimarts que la diada ha de ser "una taca d'oli poètica" arreu del territori, que tindrà com a part central un acte a l'Arts Santa Mònica.
A l'acte central de l'Arts Santa Mònica es primarà la part artística a la institucional, ha detallat Adell, amb diverses lectures i projeccions que volen convertir la cita amb "la festa de la poesia".
En l'acte hi serà present la poeta Rosa Fabregat, que llegirà el poema escrit per a l'ocasió.
A més, la ILC divulgarà el poema escollit per celebrar la diada en un gran nombre de llengües, algunes de les quals extremament minoritzades, gràcies també al compromís i il·lusió de moltes persones voluntàries.
Aquesta activitat a Catalunya està concebuda en plena sintonia amb el principal 'leit motiv' d'aquesta acció global de la Unesco: donar suport a la diversitat lingüística a través de l'expressió poètica i oportunitat a les llengües amenaçades de ser un vehicle de comunicació artística en les seves comunitats respectives.
"És important celebrar-ho per donar veu a la llengua.
Som conscients que hem d'alimentar la nostra llengua i donar-li suport cada dia", ha dit la presidenta de la Federació Catalana d'Associacions i Clubs Unesco, Dolors Reig.
També permet traçar la llengua com un patrimoni que considera que és "fràgil" i necessita "cura".
La diada, com ha explicat la Institució de les Lletres Catalanes, té com a propòsit promoure l'ensenyament de la poesia, fomentar la tradició oral dels recitals poètics i donar suport a les petites editorials.
Així mateix, té l'objectiu de crear una imatge atractiva de la poesia en els mitjans de comunicació "per tal que no es consideri una forma antiquada d'art, sinó una via d'expressió que permeti a les comunitats transmetre els seus valors més interns i reafirmar-se en la seva identitat".
Finalment, segons l'ILC, es tracta també de restablir el diàleg entre la poesia i les altres manifestacions artístiques, com el teatre, la dansa, la música i la pintura.
Aquest any s'ha editat el fullet commemoratiu del Dia Mundial de la Poesia amb el poema 'Poesia.
Música de l'ànima teixida amb paraules', escrit per a l'ocasió per la poeta Rosa Fabregat, en català i traduït a vint llengües.
Ha estat distribuït per tot el país gràcies a la col·laboració del Servei de Biblioteques de la Generalitat, a la xarxa de centres del Consorci per a la Normalització Lingüística, al Gremi de Llibreters de Catalunya i a les delegacions del Govern a l'exterior.
Les vint llengües a les quals ha estat traduït el poema en el fullet són alemany, amazic, anglès, àrab, castellà, eslovè, filipí, francès, grec, guaraní, hindi, italià, mandinga, occità, polonès, portuguès, romanès, rus, urdú i xinès.
"Són les llengües que més es parlen a Catalunya a més del català", ha explicat Adell.
El fins ara director de la Institució de les Lletres Catalanes serà substituït per l'editor, traductor, rapsode i escriptor Oriol Ponsatí-Murlà, segons s'ha donat a conèixer aquest dimarts.
El 2012 es van organitzar arreu del territori 83 activitats.
Els anys 2013 i 2014, des de la Institució es van impulsar 120 i 150 actes respectivament.
El 2015 van ser 246; el 2016, 268; el 2017, 255 actes i el 2018, 270.
Dels més de 200 actes convocats -de moment-, 45 són a l'àmbit metropolità; 20 a la Catalunya Central; 22 a Terres de l'Ebre; 30 a Girona; 31 a Lleida; 53 al Camp de Tarragona, i també un al País Valencià i a un altre a les Illes Balears.
Organitzadors
En les dates al voltant del 21 de març s'han programat activitats a diverses poblacions de les terres de parla catalana, a càrrec de diferents poetes i lectors i en diferents llengües.
Aquestes lectures són promogudes per la Institució de les Lletres Catalanes i organitzades a través de la Federació Catalana d'Associacions i Clubs Unesco, els Serveis Territorials del Departament de Cultura, el Departament d'Educació el Departament de Justícia, el Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya, el Consorci per a la Normalització Lingüística, l'Institut Ramon Llull, el Gremi de Llibreters de Catalunya, la Fundació Catalana Síndrome de Down i l'Institut d'Estudis Baleàrics.
Aquest any s'incorporen al projecte les delegacions del Govern a l'exterior, que també distribueixen el poema d'enguany i les seves traduccions.

Response: El 21 de març, més de 100 municipis acolliran més de 200 activitats per celebrar el Dia Mundial de la Poesia a Catalunya. Es donarà suport a la diversitat lingüística, les llengües minoritàries, l'art i la poesia. Aquest any s´ha repartit un fullet al voltant del país d´un poema en català traduït a 20 llengües diferents.