Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
El Saló Eròtic de Barcelona 2019, que se celebra del 3 al 6 d'octubre al Pavelló Olímpic Vall d'Hebron, presenta enguany una programació "més educativa, feminista, inclusiva i oberta".
S'han programat més de 100 sessions formatives, espais de consciència del cos, exposicions, col·loquis, tallers i conferències, sessions de microteatre, sexshop interactiu i una zona sensorial que inclou experimentació ASMR, que posa el focus en altres formes de plaer relacionades amb els sentits auditius i visuals.
Una de les novetats serà que l'espectador podrà escollir un recorregut dins del Saló en línia amb les seves expectatives i interessos, i hi haurà espectacles catalogats com 'slow sex' que oferiran un sexe més conscient i reflexiu, com ha indicat el saló en un comunicat.
El Saló ha explicat que presenta i materialitza un nou model iniciat el 2018 "més feminista, inclusiu, obert, reflexiu i entretingut enfocat a oferir una visió global i evolutiva de la sexualitat, especialment respecte a rols de gènere i diversitat sexual".
El lema del Saló d'enguany és 'Hem de parlar' i inclou una temàtica marcada per una profunda reflexió sobre el futur i la llibertat, sota la direcció creativa i de continguts de Carles Valdés, qui ha dirigit els vídeos promocionals dels darrers anys i que aquest any dirigirà per primer cop el Saló juntament amb Juli Simón.
Enguany s'amplia l'oferta de formació amb unes aules formatives que ja es van iniciar la passada edició.
Hi haurà més de 100 sessions formatives, entre tallers, conferències, col·loquis i sessions experimentales, guiades per sexòlegs i psicòlegs relacionats amb la sexualitat com, entre d'altres, Montse Iserte, directora pedagògica del Saló; Esther Sánchez, Luís Pardo, Mistress Minerva, Núria López, Jordi Oller, Verónica García, Marta Galobarde, Helena Delort, Àurea Gómez, Christian Andara, Isis Lakini, Alberto Moral i la pròpia Noemí Casquet, portaveu del Saló Eròtic de Barcelona 2019.
També hi haurà xerrades de projectes com Somos Peculiares o Hello Nipple i taules rodones obertes sobre génere i sexe amb Alba Riera, Penelope, Tacones, Adan Roda, Jordi Chicletol, Jossy Jaycoff i Enzo Fontcuberta.
Les temàtiques de les xerrades tractaran sobre la sexualitat dels fills, les tendències sexuals, el poliamor, el control de l'ejaculació precoç o els dolors menstruals, fins a sessions de sex coaching o empoderament sexual i xerrades informatives i tallers pràctics sobre el punt G, el fetitxisme, l'ejaculació femenina, el sexe hipnòtic, els marges del plaer, el plaer anal, el sexe tàntric, els jocs entre parelles o els límits del BDSM, entre altres.
També hi haurà xerrades i debats sobre com influeix el 'porno' en les relacions sexuals i en la sexualitat dels joves.
Els espectacles en viu aprofundiran, com s'ha explicat en el comunicat, en la qualitat artística i la representació de sexualitats diverses amb la novetat de tenir una direcció artística coordinada pel propi Saló i comissariada per l'actriu i directora Sílvia Rubí.
S'introduiran espectacles slow sex, que aposten per "un sexe més conscient, íntim i reflexiu".
Totes les representacions en viu oferiran una mirada més inclusiva, feminista i tindran representació tots els gèneres i es combinaran amb altres disciplines artístiques com l'acrobàcia, la dansa, contes eròtics, espectacles de màgia, acrobàcia, 'pole dance' o 'bodypaint'.
'Tunnel Art'
Una gran novetat serà la presència d'experiències artístiques com la instal·lació artística 'Tunnel Art', comissariada pel dissenyador Javier Fernández, que inclou la participació de diversos artistes de diferents disciplines com Alexia Sayago, Alicia Meléndez, Júlia de Paz, Raffaele Sarcina, Cristina Augé, Manel Rubiales o Raquel Eme; una zona d'experimentació sensorial ASMR que presentarà als assistents altres formes de plaer, relacionats directament amb els plaers auditius i visuals.
També hi haurà quatre sessions de microteatre creades en exclusiva per la directora Alix Gentil i pensades per provocar la reacció del públic i fer-li reflexionar des de la proximitat i la complicitat.
Les quatre peces, 'Sex mirror', 'Rutinaaa', 'Me gusta como Luces' i 'En la punta de lengua', es podran veure durant vàries sessions durant els quatre dies del Saló.
El Saló Eròtic comptarà amb 40 expositors relacionats amb la sexualitat i l'erotisme, des de llibres de literatura eròtica, joguines sexuals, cosmètica, roba, llenceria, sabates o mobles de BDSM.

Response: Del 3 al 6 d'octubre se celebrarà el Pavelló Olímpic Vall d'Hebron el Saló Eròtic de Barcelona 2019. La programació d'enguany pretén ser “més educativa, feminista, inclusiva i oberta”. El lema del Saló és “Hem de parlar” i s'han programat xerrades, exposicions i activitats relacionades amb la sexualitat. Com a novetats, s’inclouen la instal·lació artística "Tunnel Art" i una zona ASMR.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Les funeràries han reportat quatre nous morts per covid-19 a Catalunya en les últimes hores, segons l'últim balanç de Salut, tres més que les informades dilluns.
Això situa la xifra global de víctimes en 12.596.
S'han detectat 267 nous casos positius testats (91 més que en l'últim balanç), i el total puja a 73.597.
D'aquest augment, 83 casos són de Lleida i 107 de la ciutat de Barcelona.
D'entre les víctimes, 6.874 persones han mort en hospital o centre sociosanitari (2 més), 4.099 en una residència (igual) i 796 al domicili (les mateixes), mentre que les no classificades per falta d'informació són 827 (2 més).
Fins ara hi ha hagut 4.164 persones ingressades greus, 4 més en les últimes 24 hores, i actualment n'hi ha 45, les mateixes.
Pel que fa a la retrospectiva de casos, n'hi ha 40 de dilluns, 95 del diumenge i 141 de dissabte.
D'aquests, corresponen a la regió de Lleida 16 positius del dia 6 de juliol, 69 del dia 5 i 72 del dia 4.
Pel que fa a les morts, del 4 de juliol n'hi ha reportades dues, tres del dia 3 i tres més del dia 2 de juliol.
En les residències de gent gran, hi ha 15.059 casos confirmats.
Són 14 casos més respecte als que va informar el Departament de Salut dilluns.
Hi ha 543 professionals aïllats per sospita o per confirmació de covid-19.
Pel que fa al nombre d'altes hospitalàries des de l'inici de la crisi, n'hi ha hagut 39.937, 46 més que les informades fa 24 hores.
83 casos més a Lleida i 107 a la ciutat de Barcelona
Per territoris, a Lleida han crescut en 83 casos, arribant als 4.041.
A Barcelona ciutat hi ha 19.998 casos confirmats, 107 més que fa 24 hores.
A l'àrea metropolitana nord n'hi ha 17.537, i a la metropolitana sud, 13.514.
A la Catalunya Central són 6.680 els confirmats.
A Girona hi ha 7.179 positius.
En el cas del Camp de Tarragona, se n'han registrat 2.211 persones amb coronavirus confirmades.
A l'Alt Pirineu i Aran creixen fins als 485 casos confirmats, i a les Terres de l'Ebre en mantenen en 340.
D'entre tots aquests, Barcelona ciutat registra 3.728 casos confirmats en residències.
A l'àrea metropolitana nord se n'han registrat 3.651, mentre que a l'àrea metropolitana sud n'hi ha 3.043.
A la Catalunya Central es mantenen amb 1.698 residents confirmats i a Girona n'hi ha 1.693.
A les residències del Camp de Tarragona hi ha hagut 473 casos positius confirmats, i a Lleida 608.
En el cas de l'Alt Pirineu i Aran, continuen amb 89 casos confirmats en les residències, mentre que a les Terres de l'Ebre segueixen amb 20.
Pel que fa a les defuncions, a la ciutat de Barcelona han mort 4.260 persones, entre positius i sospitosos, 2.347 en hospitals i centres sociosanitaris, 1.322 en residències, 282 en domicilis i 309 no classificats; a la zona metropolitana nord hi ha 2.897 morts, 1.577 en hospitals i sociosanitaris i 1.046 en residències, a banda de 132 no classificats i 142 en domicilis.
La xifra total de morts a la regió metropolitana sud se situa en 2.353.
D'aquests, 1.430 han mort en un hospital o centre sociosanitari, 773 en residències, 96 en domicilis, i 54 no estan classificats.
A la Catalunya Central es registren 1.573 persones mortes (724 en hospitals i sociosanitaris, 515 en residències, 217 no classificats i 117 en domicilis) i a Girona hi ha 818 morts (365 en hospitals, 246 en residències, 129 en domicilis i 78 no classificats).
Pel que fa al Camp de Tarragona, hi ha hagut 399 morts, dels quals 254 en hospitals i centres sociosanitaris, 121 en residències, 12 en domicilis i 12 més no classificats; mentre que a Lleida s'han registrat 211 morts en total, 133 en hospitals i sociosanitaris, 59 en residències, dotze no classificats i set en domicilis.
A l'Alt Pirineu i l'Aran es mantenen amb 30 morts, tretze en hospitals i sociosanitaris, set en residències, vuit no classificats i dos en domicilis; mentre que a les Terres de l'Ebre continuen amb 45 defuncions, 25 en hospitals i sociosanitaris, vuit en residències, nou en domicilis i tres sense classificar.

Response: S'han reportat les últimes xifres relatives a defuncions i nous casos de covid-19 a Catalunya. La xifra global de víctimes se situa en 12.595; d'aquestes, en els diferents territoris, es desglossen les defuncions als hospitals o centres sociosanitaris, residències i domicilis. El nombre total de casos positius és de 73.597. Així mateix, s'han facilitat les dades sobre ingressos hospitalaris.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Després de tres jornades d'entre cinc i vuit hores cadascuna, ha acabat el judici a l'acusat de matar d'un tret d'escopeta un veí de 53 anys de Santa Maria de Montmagastrell (Urgell), el 18 de desembre de 2014.
Amb totes les dades i explicacions obtingudes de la vintena de testimonis i pèrits que han declarat aquests tres dies, ara és el torn del jurat popular, que haurà de decidir si l'acusat és innocent o culpable dels fets i emetre el seu veredicte.
En l'últim tram del judici, que ha acabat dos quarts de vuit del vespre d'aquest dimecres, les parts han defensat les seves postures.
Les acusacions demanen que s'imposi a l'acusat entre cinc i quinze anys de presó, depenent si el jurat considera els fets constitutius d'homicidi o d'assassinat.
La defensa, en canvi manté l'absolució perquè considera que es tracta d'un accident.
Tot i això, introdueix que si el jurat entén que es tracta d'un homicidi imprudent, se li imposi la pena mínima d'un any de presó, tenint en compte la reparació del dany, per haver indemnitzat amb 400.000 euros la família de la víctima.
L'acusat, en el seu torn d'última paraula ha tornat a demanar perdó a la família de la víctima.
"Estic profundament penedit del que va passar.
Juro que va ser un accident.
I demano perdó a la família perquè sé que pateixen.
Jo també estic patint perquè no puc deixar de pensar què va passar.
Ho sento moltíssim", ha dit l'acusat fent ús del seu dret a l'última paraula.
Així ha acabat el judici, després de tres dies intensos.
La fiscalia manté que l'acusat va disparar de manera "directa" la víctima, amb intenció de matar-la.
Considera, a més, que se li ha d'aplicar l'agreujant de superioritat però reconeix l'atenuant de reparació del dany, ja que l'acusat ha indemnitzat la família de la víctima.
És per tot això que demana que se li imposin deu anys de presó per un delicte d'homicidi dolós.
"L'acusat menteix, no va ser un tret involuntari, sinó que hi havia voluntat de matar", assegura el ministeri públic.
Una de les acusacions particulars, concretament l'advocat que representa els germans de les víctimes, Enric Rubio, qualifica els fets d'assassinat perquè considera que l'acusat va disparar amb intenció de matar, fent ús de la seva superioritat i sense que la víctima es pogués defensar.
"Estava marxant del lloc, sobre la moto i amb la primera marxa posada i amb el casc no va veure el que estava a punt de passar", ha dit.
És per tot això que eleva la petició de pena fins als quinze anys de presó.
Per Rubio, es tracta d'un assassinat "a sang calenta".
Reconeix que no ho va planificar però que un "escalfament" va ser la causa i que l'acusat va efectuar el tret mortal amb voluntat i consciència.
L'advocat que representa la filla de la víctima, Daniel Ibars, en canvi, ha rebaixat la petició de pena fins als cinc anys de presó en qualificar els fets d'homicidi imprudent.
Ibars ha explicat aquesta decisió perquè el jurat tingui la possibilitat de decidir que es tracta d'un homicidi imprudent, ja que si no s'introdueix aquesta possibilitat, no es pot arribar a aquesta conclusió.
Tot i això, l'advocat insisteix que el tret va ser intencionat i dirigit. "
Va matar sabent el que feia, però si vostès entenen que l'acció no tenia com a objectiu causar la mort, els introdueixo la possibilitat que va ser imprudent", ha dit.
Finalment, la defensa de l'acusat, Andrés Maluenda, sol·licita que se l'absolgui perquè manté que va ser un accident.
De manera subsidiària, i en cas que el jurat consideri que no va ser així, demana que se'l condemni a la pena mínima d'un any per homicidi imprudent.
L'advocat no entén perquè els pèrits sentencien amb tanta seguretat que la versió de l'acusat no quadra amb els fets.
En aquest punt, ha fet referència al pèrit aportat per ell i a les seves explicacions en què rebat les afirmacions dels Mossos d'Esquadra.
Que l'escopeta es dispari a l'aire, per accident, "és improbable però no impossible", assegura i respon a l'argument de l'acte impulsiu i a sang calenta que li sembla "un motiu dèbil per matar".

Response: Queda vist per sentència el procediment contra l’acusat de matar un veí de Santa Maria de Montmagastrell d'un tret d'escopeta. La defensa sosté que es va tractar d'un accident i demanen l’absolució. Per contra, les acusacions i la fiscalia sostenen que es va tractar d'un assassinat o, almenys, d'un homicidi imprudent. L'acusat ha tornat a demanar perdó als familiars.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Creació col·lectiva i participació són les dues paraules clau de la Fira Mediterrània, que arrenca avui a Manresa.
Aquest mercat, un dels més destacats del país en l’àmbit de la cultura popular i les músiques d’arrel, està sempre al cas de les noves tendències en creació contemporània i les fusiona amb la tradició, sense complexos.
Per això s’estrena avui amb un espectacle en què han participat Cabo San Roque, David Carabén i els Gegants de Manresa.
I com aquesta en preparen moltes més.
David Ibáñez, el director artístic del certamen ens n’explica dues: transformaran la il·lustració d’un grafiter en catifa de flors i presentaran la feina d’un bon reguitzell d’estranyes parelles artístiques, com ara Sanjosex amb Carles Belda i Aspencat amb una orquestra de corda.
—Cabo San Roque, David Carabén, Mercè Sampietro i els Gegants de Manresa, plegats en l’espectacle inaugural.
Com serà?
—És un ‘cadàver exquist‘ en què participen David Carabén, Mercè Sampietro, Cabo San Roque i Toni Mira.
Vam escollir quatre artistes que admirem i els vam proposar un joc que ja feien els surrealistes francesos: crear una peça artística amb moltes mans sense saber qui havia fet el pas anterior.
David Carabén va rebre unes imatges dels germans Català Roca que li vam passar des de la fira.
S’hi veia una sardana de festa major i un ball d’envelat dels anys quaranta.
A partir d’aquí va escriure un poema que es diu ‘El joc d’ingravidesa’ i que tracta de la memòria i la solitud d’algú que recorda una festa major passada.
Tot seguit ho vam passar a la Mercè Sampietro perquè hi posés veu i l’enregistrament va arribar als Cabo San Roque, que havien de compondre una melodia fusionant veu i música.
Finalment Toni Mira es va trobar amb tot això i n’ha muntat un espectacle.
—I com serà?
—Com que el poema parla de la solitud, Mira es va posar en contacte amb un grup de gent gran que fan balls de saló i els va convèncer d’actuar.
També va buscar col·lectius de Manresa i va trobar els geganters, que s’hi van incorporar.
Serà barreja d’arts visuals i de moviment que es completarà amb un mapatge artesanal, molt de l’estil dels que crea Toni Mira.
—La participació i la creació col·lectiva són els motors de la fira d’enguany?
—Sobretot la creació col·lectiva, però molt sovint van lligades.
Vivim un moment en què es redibuixa la relació entre artistes, organitzadors culturals i públic i entorn d’això passen coses molt interessants.
La Fira Mediterrània no hi volia ser aliena i per això hem volgut jugar fort a favor de la creació col·lectiva en l’espectacle inaugural, però també és ben present a la resta del programa.
—Per exemple?
—El cartell de la fira d’enguany és obra d’un grafiter italià i se’n farà una reproducció en el certamen.
Però la farà l’Associació de Catifaires de Catalunya que el convertirà en una catifa de flors.
D’aquesta manera connectem la creació contemporània amb la tradició a través d’un procés de creació col·lectiva.
—Els laboratoris de creació són molt importants perquè molt sovint fructifiquen i es converteixen en estrenes l’any següent.
—Enguany podrem veure la presentació oficial d’Esvorell, una peça de dansa nascuda l’any passat i que ara arriba en forma de projecte tancat.
A més estem implicats en diversos projectes que són com matrimonis entre artistes molt diferents: els acordionistes Kepa Junkera i Chango Spasiuk estrenen en primícia el darrer espectacle; Sanjosex i Carles Belda presenten Càntut, un disc que reivindica el cançoner popular; els Aspencat actuaran acompanyats d’una orquestra de corda…
—Parlant d’Aspencat, a la fira sempre hi ha molta presència d’autors de tot el país.
—Tenim un acord amb el govern balear que cada any envia una delegació artística.
I enguany els acompanyarà la consellera.
Entre els actes més destacats hi ha el darrer projecte d’en Toni Gomila, que proposa una relectura eròtica del rondaller tradicional recollit per mossèn Alcover.
També hi haurà la Joana Gomila, una cantant que presenta el primer disc en solitari, on barreja jazz d’avantguarda, enregistraments de camp i gastronomia, perquè els seus concerts sempre van acompanyats d’un tast de productes mallorquins.
I amb el País Valencià també tenim un acord semblant amb Valencian Music Association on sobretot fem intercanvis de grups: ells vénen aquí, nosaltres anem a festivals d’allà… Enguany tindrem Aspencat en acústic i acompanyats d’una orquestra de corda, noves propostes com ara les del grup Gener, el darrer projecte de Carles Dénia, que ara canta amb el grup Coetus…

Response: La Fira Mediterrània de Manresa, des de sempre mostra de noves tendències artístiques procedents de tot el país, se centrarà enguany en els conceptes de creació col·lectiva i participació. Des del cartell fins a les diverses actuacions, passant per l'espectacle inaugural, es mostraran exemples de col·laboracions inèdites: barreja de diferents disciplines, un “cadàver exquisit” i actuacions conjuntes d'artistes molt diferents.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
La banqueta de la 3a séquia del Canal d’Urgell, des del Salt de la Farinera al Salt dels Llums, el que suposa un tram de 980 metres, serà el tema del XVII Concurs de Pintura Ràpida de Mollerussa que tindrà lloc el diumenge, 23.
Així ho ha explicat el director de l’ens organitzador, Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, en el marc de la presentació de la convocatòria d’un concurs del que ha destacat la consolidació del mateix després de disset anys.
Alhora, ha recordat que la d’enguany serà el desè any que el concurs es fa de forma itinerant, acotant els espais per reflectir a les obres i sent diferents any rere any.
Així, en aquests darrers anys, espais com L’Amistat, el parc municipal, l’estació de tren, la rotonda de la Sardana o les places del centre, l’any passat i amb motiu de les obres del Pla de Barris que actualment es porten a terme, han estat algunes de les temàtiques proposades.
La banqueta
Quant a la proposta d’enguany, la banqueta del Canal, el director ha dit que “és un lloc emblemàtic el qual valia la pena de reflectir-lo a les pintures” i ha afegit que el fet que aquest diumenge la convocatòria coincideixi amb la I Caminada per l’Alzheimer, que tindrà lloc a partir de les 9 del matí amb un recorregut fins al Salt del Duran, farà que els participants en la caminada puguin gaudir també del desenvolupament concurs “establint sinèrgies entre les dues” activitats.
Premis
Pel que fa al funcionament i premis del Concurs, en total es repartiran 9 premis per una suma total de 5.275 euros.
En aquest sentit, Segarra ha destacat la bona dotació econòmica de la convocatòria tant pel que fa respecte del volum total de l’import com la del primer premi, dotat amb 1.500 €.
Aquestes xifres fan que, ha afegit el director, la mostra s’hagi anant consolidant al llarg dels anys i assoleixi una participació de l’ordre dels 35 pintors en les darreres edicions.
L’import dels premis, patrocinats per institucions i empreses privades, un dels motius de la bona participació d’artistes
En la seva intervenció, Segarra ha volgut agrair també la seva col·laboració a les empreses privades que juntament amb l’Ajuntament, la Diputació i Fira de Mollerussa patrocinen els diferents premis.
El primer premi, dotat amb 1.500 euros, està patrocinat per l’Ajuntament i Fira de Mollerussa; mentre que el segon i el tercer pugen a 1.000 i 525 euros, i estan patrocinats per la Diputació de Lleida i Nufri, respectivament.
La resta de firmes patrocinadores són: Prefabricats Pujol (el 4t premi i dotat amb 450 €), Federòptics Roure (el 5è i amb 420 €), Fridecal (el 6è i amb 390 €), Arcusin (el 7è i amb 360 €), Resquitx (el 8è i amb 330 €) i Giessa-Cosmobrok (el 9è i amb 300 €).
La inscripció al concurs és gratuïta i es durà a terme al Teatre L’Amistat a partir de dosquarts de nou del matí i fins a les dotze del migdia.
El veredicte del Jurat, integrat per reconeguts professionals de la pintura, i el lliurament dels premis es portarà a terme en un acte al mateix teatre a dosquartsde sis de la tarda.
El president del Cercle de Belles Arts de Lleida, Jaume Vilella, i Kader Habbouche, de l’Associació Arts de Ponent, seran els membres del Jurat d’enguany, encarregat de fer la valoració tècnica de les obres presentades.
Exposició de les obres guanyadores al Museu de Vestits de Paper
El director ha informat també que la setmana següent al concurs -fins diumenge dia 30 de setembre- les obres guanyadores es podran veure a la sala d’exposicions del Museu dels Vestits de Paper, obert de dimarts a dissabte, de deu a una del migdia i de tres da cinc, i diumenges i festius, de deu a dues.

Response: El XVII Concurs de Pintura Ràpida de Mollerussa tindrà com a tema la banqueta de la tercera séquia del Canal d'Urgell. Es repartiran nou premis entre les obres valorades per un jurat format per reconeguts professionals de la pintura. Les guanyadores es podran observar a la sala d'exposicions del Museu dels Vestits de Paper fins al 30 de setembre.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Aquest matí, cap a les deu, es reuneix a Berlín el grup parlamentari de Junts per Catalunya amb Carles Puigdemont per fixar l’estratègia que se seguirà abans que el 22 de maig expiri el termini per a investir president.
LLa investidura de Carles Puigdemont (30 de gener) ajornada indefinidament pel president Roger Torrent, les investidures suspeses de Jordi Sànchez (12 de març i 13 d’abril) i la investidura intervinguda de Jordi Turull (22 de març) per l’empresonament ordenat pel jutge Llarena són els precedents que hi ha damunt la taula.
Són els quatre intents de la majoria parlamentària independentista d’investir un president i formar un govern d’acord amb el resultat de les eleccions imposades del 21 de desembre.
Ara es podria donar pas a una quarta candidatura, però guanya força l’opció de recuperar el pla A: restaurar la presidència colpejada pel 155.
La reunió d’avui a Berlín es farà per decidir precisament això: recuperar la candidatura de Puigdemont i, si cal, apuntar un possible candidat nou en cas que fallés aquesta opció.
Abans del 22 de maig s’ha d’haver investit algú al parlament si es vol evitar que es convoquin unes noves eleccions, que es farien el 15 de juliol.
Ara mateix hi ha dues opcions damunt la taula: investir Puigdemont després d’haver aprovat la modificació de la llei de presidència o investir un quart candidat no encausat per la justícia espanyola.
L’alliberament de Puigdemont de la presó alemanya on va ser retingut mentre es començava a cursar l’euroordre ha donat força a la seva candidatura.
Especialment, li ha donat força el fet que la justícia alemanya hagi clavat un mastegot jurídic al Tribunal Suprem espanyol descartant l’acusació de rebel·lió i qüestionant que hagués comès cap malversació.
Si bé fa unes setmanes hi havia un grup reduït de diputats (els de la CUP a banda) que optava per investir Puigdemont, ara aquest grup s’ha fet més gran i ja és majoritari dins del bloc sobiranista.
Els perills de la reforma
La reforma de la llei de presidència, que s’ha d’aprovar per lectura única al parlament a principi de maig, permetrà de fer la investidura de Puigdemont per via telemàtica.
Hi ha dos inconvenients a aquesta fórmula: cal que la llei sigui publicada al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC) intervinguda pel 155 i cal que es pugui fer la investidura abans que el Tribunal Constitucional espanyol no hagi suspès cautelarment la llei reformada.
Per tant, el pla que hi ha damunt la taula de la reunió d’avui és el de fer tots aquests passos tan de pressa com sigui possible.
Tot plegat és un trencaclosques complicat.
El temps que hi ha per a fer aquesta operació és breu, però les veus més influents de Junts per Catalunya volen provar-ho.
Si l’estat espanyol i els grups unionistes aconsegueixen d’endarrerir l’aprovació de la llei de presidència, o la seva publicació al DOGC, o que el TC la suspengui abans de la investidura, Junts per Catalunya proposarà un candidat alternatiu per evitar les eleccions.
Aquest candidat a una quarta investidura seria considerat un president provisional fins que no es resolgués la reforma de la llei de presidència.
Una resolució que, si depèn de la suspensió cautelar del TC, pot haver d’esperar cinc mesos a partir de l’aprovació de la reforma.
Aleshores, es procediria a investir Puigdemont si el context i la situació judicial del president ho permeten.
ERC no vol esperar
Per la seva banda, ERC reconeix que pertoca a JxCat de proposar el candidat.
Però també demana que es faci una investidura de pressa i que no s’esperi a exhaurir el termini del 22 de maig.
La portaveu del partit, Marta Vilalta, va defensar dilluns que la formació d’un govern i la reforma de la llei de presidència havien de ser dos camins paral·lels.
És a dir, que no cal esperar a tenir enllestida la reforma –que ara és al Consell de Garanties Estatutàries, a instància del PSC– per formar govern.
D’aquesta manera, Esquerra s’inclina per deixar la investidura de Puigdemont per a més endavant i no arriscar-se a la convocatòria d’unes noves eleccions.
Avui sabrem si aquesta opció s’imposa finalment com a pla oficial de Junts per Catalunya.
Després hi haurà el temps que dóna l’elaboració del dictamen del Consell de Garanties Estatutàries sobre la reforma de la llei de presidència per acordar l’estratègia amb ERC i la CUP.
Una vegada publicat el dictamen, que no és vinculant, el parlament podrà aprovar la reforma, i el nou pla de Junts per Catalunya haurà de jugar bé les cartes del temps i esquivar una batalla de filibusterisme més que previsible.
En definitiva, la investidura de Puigdemont torna a ser damunt la taula amb la força que ha donat el revés judicial de la justícia alemanya.

Response: Junts per Catalunya ha de decidir quina estratègia seguir per investir el president del govern abans del termini del 22 de maig, per no haver de convocar noves eleccions. Hi ha dues opcions: investir Puigdemont després d'haver aprovat de reforma de la llei de presidència o bé no córrer riscos i investir un quart candidat no encausat.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Un jutjat contenciós-administratiu de Barcelona ha condemnat l'ajuntament a pagar 50.000 euros a la mare d'un jove mort el 2009 durant la detenció per part de la Guàrdia Urbana a la rambla Guipúscoa, al barri de Sant Martí de Provençals.
El jove havia begut i pres drogues, i es va donar molts cops amb els vidres del cotxe patrulla, que va acabar trencant.
Per això, la jutgessa considera que Alberto T.O. es va colpejar voluntàriament, però responsabilitza els agents per no haver-lo immobilitzat correctament ni haver-lo calmat davant del seu estat d'agitació.
En la sentència, de 14 pàgines i a la qual ha tingut accés l'ACN, la magistrada del jutjat contenciós-administratiu número 7 considera que el sis agents implicats en la detenció tenen part de la responsabilitat, no pas penal i directa, però si patrimonialment com a funcionaris públics que havien de tenir cura d'una persona custodiada.
De fet, els retreu que no apliquessin el protocol que obliga a cordar amb el cinturó els detinguts dins dels cotxes policials.
El cas va tenir lloc la matinada del 18 d'abril del 2009, cap a les 3.15 hores prop de la confluència amb el carrer Selva de Mar.
El jove, de 24 anys, ja era conegut per alguns agents per una intervenció violenta als calabossos mesos abans.
Cap a aquella hora, dos agents li van demanar la documentació i la va donar, segons un home que estava tancant un bar.
No obstant això, els agents van explicar que es va mostrar violent i el van reduir a terra entre els dos, el van emmanillar per l'esquena i el van posar dins del cotxe patrulla.
Es va resistir molt, demanava ajuda a crits, i es va donar molts cops de cap i de peu amb la mampara del cotxe i els vidres de les dues finestres del darrere, que va acabar trencant, i fins i tot va treure les portes de lloc.
Per això van avisar un segon cotxe patrulla.
Un agent que va arribar en un tercer vehicle va explicar que en un moment que el detingut estava tranquil va arribar a parlar de videojocs amb ell mentre era a l'interior del cotxe i després d'haver trencat la primera finestra.
Més tard, però, va trencar l'altra finestra i va arribar a treure mig cos pel forat que havia fet al vidre.
El van treure, el van reduir i va quedar inconscient.
Segons l'home que tancava el bar, un agent li va dir al jove que aquell dia moriria.
A continuació van avisar una ambulància.
Tot i les tasques de reanimació dels propis agents i dels sanitaris, el noi va morir a l'Hospital Clínic a dos quarts de sis del matí.
L'autòpsia va determinar que presentava 1,10 grams d'alcohol per litre de sang, a més d'èxtasi i 1,31 miligrams de cocaïna i derivats.
L'autòpsia també va determinar que el noi tenia ferides a la cara interna del llavi i contusions a l'escrot que no s'hauria pogut fer ell sol, i els informes mèdics asseguren que les contusions que tenia no haurien pogut produir per si soles la mort.
Així, conclouen que la mort va ser per una "congestió generalitzada dels òrgans" i una parada cardíaca causada pel gran estat d'excitació que li van provocar les drogues i la detenció i contenció per part de fins a sis agents.
Una forense contractada per la família va assegurar que el jove no tenia antecedents de malalties i els tòxics que havia consumit no eren letals.
La família, després de l'arxivament de la causa penal per part de l'Audiència de Barcelona, va fer una reclamació administrativa i patrimonial, de 105.711 euros, al consistori, que la va desestimar per silenci administratiu.
Per això, van portar el cas a la justícia, que ara ha donat parcialment la raó a la mare del noi.
Com que la magistrada dona parcialment la raó a la família, fixa la indemnització en 50.000 euros, que hauria de pagar l'asseguradora de la Guàrdia Urbana.

Response: La Guàrdia Urbana ha estat condemnada a indemnitzar amb 50.000 euros la família d'un jove mort durant una detenció. Si bé no hi ha responsabilitat penal, el jutjat contenciós-administratiu considera que els agents implicats sí que han de respondre patrimonialment per mancança de cura d'una persona custodiada. La mort es va produir per “congestió generalitzada” dels òrgans, segons l’autòpsia.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
El director de Televisió de Catalunya, Vicent Sanchis, ha assegurat que les bones xifres dels darrers mesos a TV3 obeeixen a circumstàncies ‘concretes i puntuals’: ‘És possible que una part de l’audiència s’hagi retrobat amb TV3 arran del què ha passat’, ha precisat en una entrevista a l’ACN.
Sanchis ho argumenta per la feina dels seus professionals i perquè ‘el sentit d’una televisió pública a Catalunya és explicar les coses des d’aquí, interpretant el món des de la realitat catalana i fent-ho en català’.
El director de la televisió pública ha assenyalat que aquesta situació s’ha ‘revalorat’ a causa de la ‘falta de competència’.
En aquest sentit, ha indicat que ‘no és que TV3 vagi tan bé perquè és independentista o un aparell de propaganda’, sinó perquè la manera que té ‘d’interpretar i explicar la realitat no té massa competència’.
En cas de no ser així, assegura, faria més incomprensible aquestes altes xifres d’audiència.
El director de TVC s’ha mostrat convençut que TV3 serà líder aquest mes de juny i molt probablement al juliol, mentre que a l’agost ja ‘serà més complicat’.
Amb tot, s’ha mostrat convençut que és factible acabar l’any com a líders.
Tot i això, ha considerat que arribarà un moment en el qual s’hauran de plantejar de nou que l’audiència i la publicitat se segueixen fragmentant i ‘no n’hi haurà prou en fer-ho bé’.
A partir d’aquí, Sanchis és favorable a ‘replantejar coses’.
‘Moltes, diria jo’, ha garantit.
Sobre les crítiques de partits de l’oposició contra la televisió pública catalana, Sanchis ha indicat que si tinguessin ‘tots els independentistes abduïts’ la seva audiència seria ‘un fenomen a Europa’ i, en comptes de ser del 15%, assoliria el 47%.
‘Això vol dir que no els abduïm a tots’, ha ironitzat.
Una vegada més, ha esgrimit els estudis de qualitat asseguren que entre els espectadors ‘hi ha de to’.
‘És veritat que hi ha hagut algun cert canvi en costums i tendències i que hi ha més gent que només mira TV3 i gent que li costa canviar a TV3, però també ho és que la gent no és de blanc o negre’, ha precisat.
Els espectadors de TV3, no només ‘independentistes ni catalanoparlants furibunds’
També ha negat que la televisió adoctrini, sinó que considera que és informació i entreteniment.
Per això, considera que l’audiència que ‘busca una informació de proximitat, ni que sigui de caràcter polític intens, segueix mirant TV3’ o se suma a TV3 ‘i no són només independentistes o catalanoparlants furibunds’, sinó que ‘ve de qualsevol sector ideològic de sensibilitats variades’.
Davant la crítica d’adoctrinament, ha replicat que aquestes visions tan reduïdes estan molt bé per qui les diu, però cometria un error si se les cregués perquè ‘no són veritat’.
Un dels reptes que Sanchis es va marcar quan va arribar a la direcció de TV3 va ser aconseguit fer una televisió que entretingués més.
Amb tot, ha reconegut que ho deia en un moment en el qual la intensitat política anava accentuant-se.
‘Malgrat que aposti per més transgressió, entreteniment i dinamisme, moltes coses s’han aconseguit i la gent vol ara informar-se i s’ha aconseguit fer informació amb entreteniment’, ha asseverat.
Crítiques a l’InfoK: ‘No hi ha manera d’acabar-ho’
Un dels blancs principals de les crítiques ha estat l’informatiu infantil ‘InfoK’.
‘És fàcil fer un programa i no adoctrinar i l’InfoK ho aconsegueix’, ha començat.
Per això, ha lamentat ‘algunes estúpides opinions excessives sobre programes infantils’ i considera que ‘no hi ha manera d’acabar-ho’: ‘Ho anirem sentint una vegada i una altra’.
Sanchis ha ironitzat que, si els programes infantils de TV3 ‘adoctrinen tant’, vol dir que la gent que va néixer a partir de l’any 86 -la primera generació que veia programes infantils de TV3-, haurien de ser ‘els més adoctrinats’ i els que van néixer abans del 86 els que ho són menys.
‘Jo sóc del 61, a mi em va adoctrinar Locomotoro i la perrita Marilín, no sé si adoctrinava però no els va anar molt bé’.

Response: Les bones xifres obtingudes els darrers mesos per TV3 s’expliquen, segons el seu director Vicent Sanchis, en part, per les circumstàncies recents de la realitat catalana i per la informació de proximitat que ofereix el mitjà. Sanchis també rebatut les crítiques dels partits de l'oposició d'un presumpte alineament ideològic cap al sobiranisme i d’adoctrinament a través de la programació infantil.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Finalment hi ha hagut acord entre Adif i l'Ajuntament de Girona per desencallar les obres de la llosa del Parc Central.
Les dues parts feia més de dues setmanes que havien consensuat un conveni on es recull que l'ajuntament pagarà l'enderroc del 'finger', una obra que està valorada en més de 490.000 euros.
La picabaralla entre l'ens ferroviari i el consistori sobre qui havia de pagar l'enderroc havia bloquejat l'inici de les obres al parc, que estan adjudicades des del mes d'abril.
El consistori ja ha aprovat per ple la reserva d'aquests diners però faltava que el conveni es formalitzés amb la signatura de les dues parts.
Aquest matí, l'ajuntament ha rebut la còpia del conveni signada pel president d'Adif, Gonzalo Ferre, i l'alcaldessa, Marta Madrenas, ja l'ha retornat convenientment signada.
Madrenas ha assegurat que estaran a sobre i seran exigent amb Adif perquè es compleixin els terminis.
A partir d'ara, només falta que Adif faci l'adjudicació definitiva a l'empresa Copcisa per tal que les màquines comencin a treballar.
Aquest dijous 18 d'agost farà vuit anys que Adif va començar les obres per fer arribar l'alta velocitat a Girona.
El servei està en marxa des del gener de 2013 però, tanmateix, l'ens ferroviari encara té pendents obres per retornar al seu aspecte original algunes zones afectades.
Concretament, aquest és el cas del Parc Central, ocupat actualment per una gran llosa de formigó que cobreix l'estació soterrada del parc.
El projecte de reposició fa temps que està enllestit i, fins i tot, s'havien adjudicat les obres a finals d'abril a l'empresa Copcisa.
No obstant això, els treballs encara no han començat.
El problema de fons era decidir qui pagava l'enderroc del 'finger', el passadís cobert que uneix les estacions del tren convencional i el vestíbul del TAV.
El consistori havia demanat a l'Estat que l'enderroqués perquè dividia el parc i es comprometia a pagar la instal·lació d'una marquesina, que és permeable.
Ara bé, les dues part no es van posar d'acord sobre qui havia de pagar el cost de la demolició del 'finger' i a principis de l'estiu es van viure episodis d'intercanvis de retrets entre les dues administracions.
Finalment, i a petició dels veïns, el consistori va acceptar pagar la demolició i va aprovar per ple el passat 1 d'agost una partida de 490.247,75 euros per pagar l'obra (tot i que confia que el cost sigui menor, d'uns 283.000 euros).
Les dues parts també van redactar un nou conveni on es reflectia que, finalment, era l'ajuntament qui pagava aquests treballs.
Malgrat que aquest text està enllestit fa més de dues setmanes, faltava la rúbrica definitiva per tirar endavant el projecte.
El consistori serà "exigent" amb els terminis
Aquest matí, alcaldia ha rebut la còpia del conveni degudament signada pel president d'Adif, Gonzalo Ferre.
Immediatament, l'alcaldessa, Marta Madrenas, ha segellat el pacte amb la seva signatura i el conveni s'ha retornat a Madrid.
Segons ha indicat l'alcaldessa, el conveni també preveu que Adif faci noves sortides d'emergències a nivell de carrer i obri noves portes d'accés tant a l'estació del tren convencional com a l'edifici satèl·lit del TAV.
El preu total del projecte de reposició de la llosa del parc arriba als 2,99 MEUR.
Madrenas ha assegurat que amb aquesta doble signatura es desencalla el conflicte però ha advertit Adif que estaran a sobre per tal que l'adjudicació definitiva a l'empresa Copcisa (que va ser la guanyadora del concurs públic) es faci "de manera urgent".
Així mateix, també estan fent gestions amb l'ens ferroviari per conèixer quins són els terminis per començar obres i ha remarcat que estaran "amatents" per tal que tot es faci sobre el calendari previst.
Aquest acord arriba just el dia abans que els veïns del barri de Sant Narcís omplin de crespons negres les tanques d'obra del parc.
Aquest dijous, aprofitant que es compleixen vuit anys de l'inici de les obres, volen protestar penjant 2.920 llaços negres per criticar que Adif encara té la zona empantanegada.
A l'acte hi serà l'alcaldessa, Marta Madrenas, el regidor del projecte ferroviari, Carles Ribas, i s'ha convidat la resta de grups polítics del consistori.

Response: S'ha desbloquejat finalment el conflicte entre Adif i l'Ajuntament de Girona, en relació amb les obres de condicionament de l'alta velocitat al Parc Central. L'acord entre les dues parts ha permès reprendre les obres per retornar al seu aspecte original les zones afectades, després de vuit anys des de l'inici de les obres i moltes protestes dels veïns.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
La Junta Electoral Central permet la cobertura de la Via Lliure per part de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) però obliga TV3 i Catalunya ràdio a ‘compensar’ els partits que no hi participen oferint-los espais informatius ‘en dia festiu i a la mateixa franja horària de la retransmissió en directe, i amb la mateixa durada’.
Aquest organisme afegeix que aquesta compensació ‘haurà de ser oferta de manera immediata per la CCMA a les formacions afectades i s’haurà de fer en termes de proporcionalitat’.
La Junta Electoral Central adopta la decisió després d’estimar parcialment el recurs que el PP i totalment el del PSC contra la decisió de la Junta Electoral de Barcelona, que aquest dimecres va rebutjar els recursos d’aquestes formacions en considerar que no es tracta d’un acte de campanya i que, per tant, els mitjans públics en podien informar.
Per contra, la Junta Electoral Central entén que existeix una identificació ‘notòria’ entre la Via Lliure i el missatge que pretenen transmetre algun dels partits que hi participen (Junts Pel Sí i CUP) i per tant ‘la programació prevista els afavoreix notablement en perjudici d’aquelles altres candidatures que mantenen posicions diferents’.
‘Per tant, no es pot considerar aquesta convocatòria ni el seu desenvolupament com quelcom aliè al procés i a la campanya electoral, sinó, al contrari, han de ser qualificades com activitats que hi incideixen substancialment’, afegeixen.
Els vocals i magistrats entenen que no es pot prohibir la cobertura per la ‘rellevància dels fets’, però assegura que ‘cal disposar mesures concretes per compensar en termes d’igualtat i proporcionalitat a les formacions que concorren a les eleccions i no participen de les posicions defensades pels convocants d’aquesta concentració’.
El PPC havia demanat que es prohibís a TV3 retransmetre la Via Lliure durant cinc hores perquè la informació s’hauria d’incloure dins dels blocs electorals.
C’s -que també ha presentat recurs, malgrat que en aquesta resolució la JEC no els cita- reclamava a la Junta que el temps de cobertura que destinessin a informar de la manifestació es comptés com a part del bloc electoral de Junts pel Sí, mentre que els socialistes demanaven que fos considerat com un més de la campanya de les formacions sobiranistes i, per tant, es respectés la proporcionalitat dels blocs.
La Junta Electoral Central és l’òrgan superior de l’administració electoral i dirigeix l’Oficina del Cens Electoral.
Té entre les seves funcions resoldre ‘amb caràcter vinculant’ les consultes que se li presentin, a més de cursar instruccions ‘d’obligat compliment a les Juntes Electorals Provincials i, en el seu cas, a la comunitat autònoma’, segons consta a la Llei Electoral.
En aquest mateix sentit, té ‘potestat disciplinària sobre totes les persones que intervinguin amb caràcter oficial a les operacions electorals’ i pot imposar multes per infraccions que no siguin constitutives de delicte.
Vocals elegits pel Congrés
La Junta està formada per 15 membres (11 vocals, el president i el vicepresident i dos secretaris sense dret a vot) dels què vuit són magistrats del Tribunal Suprem i cinc més són catedràtics de Dret o de Ciències Polítiques i de Sociologia.
Els cinc catedràtics de la Junta van ser designats per la Comissió de Nomenaments del Congrés a principis de la legislatura fruit d’un acord entre el PP, el PSOE i CiU.
Els altres vuit membres són elegits entre els magistrats del Tribunal Suprem per un sistema de sorteig.
El president i el vicepresident sempre són membres del Tribunal Suprem.
L’actual president és Carlos Granados Pérez, que va ser fiscal general de l’Estat durant l’etapa de Juan Alberto Belloch com a ministre de l’Interior i Justícia.
Dels cinc catedràtics que va nomenar el Congrés, dos van ser elegits a proposta del PSOE, dos del PP i un per CiU.
La CCMA complirà la resolució però no en comparteix el posicionment
La Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) ha afirmat que complirà la resolució de la Junta Electoral Central (JEC) mantenint la cobertura prevista a TV3 i Catalunya Ràdio de la Via Lliure però compensant els partits que no hi participen amb espais informatius ‘en dia festiu i a la mateixa franja horària de la retransmissió en directe, i amb la mateixa durada’, com els ha fixat la JEC.
Tot i això, des de la Corporació no es comparteix el posicionament de la Junta i recorden que la Junta Electoral Provincial s’havia pronunciat en la línia que la manifestació amb motiu de la Diada no és un acte de campanya perquè no està convocat per cap candidatura que concorri a les eleccions.

Response: La Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals acatarà, malgrat no compartir-la, la decisió de la Junta Electoral Central d'haver de compensar informativament els partits no sobiranistes per equilibrar l'exposició mediàtica de Junts pel Sí i la CUP, amb motiu de la manifestació Via Lliure durant la Diada. Segons la JEC, la difusió de l'acte reivindicatiu els afavoreix envers altres candidatures.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Cada Diada, en especial en els actes que tradicionalment se celebren a l'entorn del Parc de la Ciutadella i al barri de La Ribera (les zones més afectades pels combats de la Guerra de Successió) sembla que la història de Barcelona en aquella època convulsa torni a voleiar pels carrers.
Amb la tasca ingent d'esforç divulgador que es va fer durant el tricentenari, es va aconseguir que bona part de la població, incloent-hi la no familiaritzada amb la temàtica històrica, s'aproximés a una de les parts més cruentes del nostre passat.
Fora de la zona geogràficament més marcada pels combats, hi ha un edifici que sovint passa desapercebut però que té una importància històrica cabdal, tant pel que fa al conflicte a nivell local i nacional, com també a nivell internacional.
Estem parlant de l'antic palau de Vilana-Perles, situat al carrer del Regomir número 13.
Aquest edifici fou la residència de Ramon Frederic de Vilana-Perles i Camarassa.
Marquès de Rialb, capità de la Coronela i Ciutadà Honrat de Barcelona.
Notari d'ofici, com molts els seus avantpassats, provenia d'una família benestant i va ser un dels primers homes que va qüestionar la validesa del testament de Carles II d'Àustria que donava la corona a Felip d'Anjou.
El mateix els va passar a posteriors companys d'armes com l'historiador i negociant Narcís Feliu de la Penya.
Va poder ser alliberat després de l'atac austriacista al castell de Montjuïc de 1705 encapçalat per un altre vell amic seu, Jordi de Hessen –Darmstadt, que va morir després que una bala li travessés l'artèria femoral en plena batalla.
Pocs dies després que Barcelona es lliurés a la causa austriacista, les credencials i capacitats intel·lectuals i el compromís de Vilana-Perles amb la causa antiborbònica van convertir-lo en un dels homes més pròxims al nou Rei.
Vilana-Perles era un home d'alta cultura. especialista en dret civil i canònic i, com a mínim, hexalíngüe (dominava el català, el castellà, francès, anglès, alemany i llatí segons sabem fins ara).
Carles III d’Àustria va acabar nomenant-lo Protonotari de la Corona d'Aragó, títol de més importància després del del propi monarca, i va ser present en el jurament de les constitucions catalanes, valencianes i aragoneses.
Vilana-Perles va ser també home de primera confiança de la que seria la Reina Elisabet Cristina.
Va ser ell mateix qui va esperonar les gestions per la compra i enderroc d'uns edificis a Mataró on es bastiria la residència de la Reina.
En la inauguració es va cantar per primera vegada l’òpera Il píu bel nome del compositor italià Antonio Caldana.
El 1709 Vilana Perles va ser ennoblit amb el títol de Marquès de Rialb i per tenir una residència a l’alçada del seu nou estatus social, va decidir ampliar i reformar la seva residència familiar.
Així el Palau Vilana-Perles va ampliar les seves dependències i la seva façana es va redecorar amb un estil barroc imponent.
La portalada es va decorar amb uns elements de forma circular com a al·legoria de les “perles” del seu cognom.
El palau estava dotat d'una important biblioteca de més de 500 volums.
Però les coses, com ja sabem, no van anar del tot bé a la causa austriacista i el 1713 Ramon Frederic de Vilana-Perles va marxar de Barcelona acompanyant a la Reina, aleshores ja Emperadriu d'Àustria, a l'exili.
Una part del seguici reial es quedà a Itàlia però la pròpia Emperadriu va insistir que el personatge que ens ocupa fos traslladat a Viena amb ella i l'Emperador Carles.
Un cop allà va ser anomenat Secretari del Despatx Universal per Afers d'Espanya i posteriorment d'Itàlia i controlava el Bolsillo Secreto (fons reservats) i bona part de l'administració imperial.
Amb tot però, en caure Barcelona en mans borbòniques, al majestuós palau de cultura de Vilana-Perles va ser ocupat per José Patiño, Intendent de Catalunya i President de la Junta de Justícia del Principat sota les ordres de Felip V.
Ramon Frederic de Vilana-Perles mai va abandonar la causa catalana, va ser partidari de la resistència a ultrança i va ajudar a fugir diversos exiliats.
Va moure diversos fils diplomàtics per revertir la situació del Principat després de perdre la guerra i va propiciar el projecte de crear una “Nova Barcelona” als territoris balcànics poblada per exiliats austriacistes.
Ell però, va tenir sort i la seva ment prodigiosa i el seu bon posicionament social heretat el van portar a una proximitat i admiració per part d'uns dels governants més poderosos de l'Europa d'aquells temps.
Altres del seu propi bàndol, la majoria de fet, no van tenir la mateixa sort: perderen bona part de la família i visqueren autèntiques penúries i humiliacions.
Però si passeu encara avui per davant del número 13 del carrer del Regomir, encara podreu apreciar l'esplendorosa portalada barroca “perlada” i conèixer part de la història que van viure aquelles parets.

Response: Al carrer del Regomir 13 se situa un dels edificis més importants de la història de la guerra de Successió a Barcelona. Aquest edifici va ser la residència de Ramon Frederic de Vilana-Perles, un dels principals líders de la causa antiborbònica i protonotari de la Corona d'Aragó. Va acabar els seus dies a l’exili sense mai abandonar la causa catalana.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
‘Sa Altesa Reial, que ostenta aquest títol i ens honora fent servir aquesta dignitat, sempre ha posat en relleu el seu compromís amb Girona donant suport a iniciatives’, deien les entitats promotores.
Però, nou anys més tard, aquesta voluntat empresarial i política de crear lligams amb la monarquia s’han trencat totalment, i avui la gala dels premis de la fundació, l’acte central i que més pàgines de diari omple, s’haurà de fer fora de Girona.
Ell ja no és el president d’honor de la fundació, sinó que ho és la seva filla Elionor de Borbó i Ortiz –d’aquí sorgeix el canvi de nom–, però ell en continua essent el màxim representant i qui presidirà els actes d’avui.
El primer efecte va ser social.
A banda la desafecció entre molts ciutadans, la Cambra de Comerç de Girona va ser el primer agent a pronunciar-s’hi.
La cambra, membre fundador de la fundació, va aprovar per unanimitat, en un ple, d’abandonar ‘per dignitat’ el patronat de l’entitat.
El comunicat era molt explícit: ‘La Cambra ha trobat a faltar en el discurs del passat dimarts del rei Felip VI un inequívoc posicionament de la corona espanyola per condemnar la violència policial indiscriminada soferta per ciutadans indefensos a escoles d’ensenyament.
La Corona ha tancat els ulls davant d’actuacions policials desproporcionades que han estat repudiades arreu del món.’
VilaWeb s’ha posat en contacte amb la Cambra, però oficialment s’estimen més no tornar-ne a parlar.
Fonts de l’entitat expliquen que se senten ‘assenyalats’ i per això no ‘volen fer més soroll’.
‘Ja vàrem fer el que havíem de fer.’
Una altra mostra social contrària a Felipe VI fou la de Robolot Team, els organitzadors del Robolot, que van renunciar a renovar el conveni amb la fundació, a la qual feia uns anys els atorgava un ajut de 5.000 euros.
Els diners es destinaven a organitzar la trobada de robòtica que fan anualment.
En el comunicat deien: ‘Cal finançament per a les activitats educatives però no a qualsevol preu.’
Dos investigadors, Bernat Ollé i Romain Quidant, van retornar el premi de deu mil euros que havien rebut els anys 2015 i 2011, respectivament.
En una carta pública argumentaven que la casa reial espanyola havia ‘liquidat’ de cop la tasca de construir ponts que havia fet la fundació.
Assenyalaven directament Felipe VI d’haver donat ‘un vist-i-plau explícit’ a ‘l’onada de repressió’ que acabava de rebre la població catalana.
Persona ‘non grata’
Després d’aquesta resposta social de pes, pocs dies més tard l’Ajuntament de Girona va declarar persona ‘non grata’ Felipe VI.
El primer d’octubre la ciutat havia vist actuacions policíaques violentes en cinc col·legis diferents i els regidors de CiU, ERC i la CUP, que conformen una àmplia majoria –18 regidors de 25–, van aprovar la moció.
Una moció que, mesos abans, havia estat tombada pels vots en contra de CiU.
‘Nosaltres sempre ens hi havíem oposat perquè interpretàvem que la monarquia no havia tingut cap gest en contra de Girona ni dels ciutadans de Girona.
Crèiem que no s’havia de caure en fórmules de crear tensió.
Tot això, ho he defensat jo mateixa en plens.
Però, és clar, el 3 d’octubre ho canvia tot’, diu la batllessa de Girona, Marta Madrenas, en una entrevista que es publica avui a VilaWeb.
La substituta de Carles Puigdemont a la batllia de Girona ha volgut complir la moció aprovada.
El mes de maig ja va anunciar obertament que Felipe VI havia estat ‘del tot deslegitimat’ després del discurs ‘infumable, impresentable i antidemocràtic’, i que no li cediria cap espai municipal per al lliurament dels premis anuals que atorga la FPdGi.
Per una altra banda, Torra també va renunciar fa poc a la vice-presidència d’honor de la fundació.
‘Catalunya viu una situació excepcionalment greu.
I no ens interessen les fotografies amb aquells que avalen i animen la repressió i la persecució d’idees i de projectes polítics democràtics’, va dir el president.
Consegüentment, la FPdGi ha hagut de cercar un nou emplaçament i farà el lliurament dels premis anuals al Mas Marroch, el centre d’esdeveniments del Celler de Can Roca, a Vilablareix (Gironès).
La trobada del programa ‘Rescatadors de talent’ es farà també fora de Girona, a l’hotel Camiral de Caldes de Malavella (Selva).

Response: Els premis de la Fundació Princesa de Girona s'hauran de celebrar fora de Girona després que Felipe VI hagi estat declarat persona “non grata” a la ciutat. Diverses entitats gironines van retirar el suport a la fundació en considerar que el discurs del Rei sobre l’1-O, havia donat un “vistiplau explícit” a la repressió policial envers la població catalana.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
La Fira del Torró i la Xocolata a la Pedra d'Agramunt (Urgell) arriba els propers dies 12 i 13 d'octubre a la seva 31ena edició amb la voluntat de convertir-se en el punt de trobada del món dolç i reivindicar l'ús culinari "no estacional" d'aquests dos ingredients.
Entre les novetats d'enguany, Marc Ribas i Jordi Cruz seran els cuiners "estrella" que passaran per la fira a presentar les seves respectives novetats culinàries elaborades amb xocolata a la pedra i torró.
Serà a l'espai de l'Aula del Gust que, com a novetat i juntament amb l'espai Aula del Tast, els visitants que hi vulguin accedir podran comprar els tiquets en línia a partir del proper dilluns dia 7 d'octubre.
La darrera novetat és la reubicació i ampliació de la Carpa de la Cuita, on s'hi pot degustar i veure com s'elabora el Torró d'Agramunt.
L'espai, que fins ara estava dins els pavellons firals, s'ubicarà a l'entrada de la Fira i tindrà 200 metres quadrats.
La Fira comptarà amb una superfície total ocupada de 14.000 metres quadrats, dins els quals s'hi ubicaran un total de 75 expositors, 115 parades al carrer i 12 food trucks.
També hi haurà més d'una trentena de degustacions, tallers i ponències al voltant del torró i la xocolata a la pedra i d'altres productes de proximitat.
Com a novetat, els tiquets per accedir a aquestes degustacions es podran adquirir en línia.
En aquest sentit, la nova directora de la Fira, Tamara Lombardo, ha explicat que "estem al segle XXI" i que molta gent vol programar la seva visita a la Fira amb antelació.
Enguany hi haurà 7 ponències de diferents pastissers i cuiners reconeguts, entre ells els televisius Marc Ribas i Jordi Cruz.
Marc Ribas presentarà un nou gelat de xocolata a la pedra Jolonch i Jordi Cruz presentarà el torró que ha fet amb la marca Virginias i que properament es podrà menjar al seu restaurant Àbac.
El gastrònom i organitzador de l'Aula del Gust, Pep Palau, ha dit que l'espai està pensat per vincular el torró amb la gastronomia.
"S'ha aconseguit situar el torró en un altre registre a banda de l'època nadalenca" ha explicat Palau, que ha afegit que el torró "ha entrat de ple a la gastronomia" i ho ha fet "a través dels dos camps en els que es pot expressar i expandir millor: la cuina i la pastisseria".
En aquesta edició també s'amplia fins a 6 el número de torronaires del municipi després que la marca Virginias hagi traslladat la seva seu a aquest municipi.
L'empresa, però, no estarà al Pavelló Dolç amb les altres cinc empreses agramuntines ja que els seus productes encara no tenen la Indicació Geogràfica Protegida (IGP).
La Fira aposta per la música en directe a l'espai de "Les foodgonetes", on hi haurà 12 food trucks.
Durant els dos dies, deu grups de música actuaran a aquest espai entre entre els les 13:00h i les 15:30h i de 18:30h a les 00:00h.
Hi destaca l'actuació del dissabte a la nit que anirà a càrrec del Petit de Cal Eril.
Pel que fa altres propostes d'oci, diumenge hi haurà una caragolada solidària a càrrec de la Federació de Colles de l'Aplec del Caragol de Lleida.
Els diners recaptats es destinaran a un projecte de fusteria que l'Associació Alba impulsarà a Agramunt.
Diumenge a la tarda també hi haurà el concert de cloenda del Festival Musiquem Lleida 2019 a càrrec de l Coral Shalom.
El certamen enguany també celebra la V edició de la Ruta Gastronòmica del Torró i la Xocolata a la Pedra.
Entre l'1 i el 31 d'octubre un total de 13 restaurants de la demarcació oferiran un plat especial en motiu de la Fira, elaborat amb torró i/o xocolata a la pedra.

Response: La 31a Fira del Torró i la Xocolata a la Pedra d'Agramunt se celebrarà el 12 i 13 d'octubre d’enguany, amb un gran desplegament de mitjans, com espais i actes, i també comptarà amb reconeguts pastissers i cuiners. Es pretén promocionar el torró i la xocolata, i estendre el seu consum més enllà de l'època nadalenca.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
L’Ajuntament de Castelló ha establit un nou calendari fiscal per a 2020 que flexibilitza els terminis per al pagament dels tributs i ajorna cobraments per a pal·liar les conseqüències econòmiques que la crisi sanitària i social per coronavirus està tenint en les famílies i xicotets empresaris locals.
Aquest nou calendari retarda i amplia els períodes de pagament dels diferents impostos, ajorna més de tres mesos els rebuts domiciliats de l’IBI i posposa al segon període fiscal el cobrament d’alguns impostos que es realitzaven en el primer període per a alleugerir la càrrega fiscal.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha explicat que s’ha treballat en aquest nou calendari fiscal pensant en pimes i autònoms, de manera que no vegen minvada les possibilitats de recuperació.
“Aquest nou calendari permet un major alleujament per a les famílies en aquests mesos i ajorna a final d’any imposats que tenien lloc en el primer període fiscal de l’any.
Es tracta de donar més facilitats als contribuents, famílies i xicotets empresaris locals”, ha afegit.
En aquest sentit, el regidor d’Hisenda, David Donate, ha assenyalat que “davant les dificultats econòmiques derivades de la covid-19, des del govern municipal, s’ha fixat un nou calendari que trasllada als últims mesos de l’any imposats com el de vehicles, de manera que evitem acumular càrrega fiscal en aquests mesos d’emergència sanitària i social per coronavirus”.
Per part seua, l’edil d’Atenció Ciutadana, Ignasi Garcia, ha assegurat que “des del govern municipal som molt conscients que aquesta parada té conseqüències en l’economia de les famílies i per això volem facilitar que totes i tots puguem complir amb les nostres obligacions”.
“Les administracions públiques hem respost de manera eficient davant aquesta crisi sanitària i per a poder continuar fent-ho necessitem recursos amb els quals garantir que ningú es quede arrere”, ha apuntat el regidor.
Aquest nou calendari fiscal ha fixat el primer període de pagament del 4 de maig al 31 d’agost de 2020, quan l’any passat va ser del 16 d’abril al 20 de juliol.
En aquest primer període es liquidarà l’Impost sobre Béns Immobles (IBI) Urbans, l’IBI Rústic i el de Característiques Especials.
El cobrament de l’Impost sobre Vehicles de Tracció Mecànica i el de taxes per entrada de vehicles a través de voreres i reserves de la via pública (guals) s’ajornen al segon període de l’any.
Aquest segon període de pagament que en 2019 es va desenvolupar del 16 de setembre al 20 de novembre s’amplia enguany i tindrà lloc de l’1 de setembre al 30 de novembre de 2020.
Així, a partir de setembre es tributarà, a més de l’impost sobre vehicles i les taxes per guals, per l’Impost sobre Activitats Econòmiques (IAE), la taxa per prestació de serveis de recollida de residus sòlids urbans, tractament i eliminació dels mateixos (la taxa de fems) i la taxa per utilització privativa o aprofitament especial del domini públic local per ocupacions de subsòl, sòl de la via pública, terrenys d’ús públic i vol de la via pública amb determinats aprofitaments.
A més, els rebuts de tributs domiciliats es passaran a cobrament el dia 31 d’agost els corresponents al primer període (IBI) i no el 20 de maig.
“Això permet comptar amb més de tres mesos més de termini per a fer front a aquest impost”, ha explicat Donate.
Els rebuts del segon període es passaran el 30 de novembre de 2020 i no el 20 de setembre.
Quant als pagaments fraccionats a la carta en la modalitat de huit terminis mensuals per a l’IBI Urbà i l’impost de vehicles, s’ha ajornat el corresponent al mes d’abril, per la qual cosa els cobraments es reprendran el 15 de maig fins al 15 de novembre.
A més de la domiciliació bancària i el pagament directe en sucursals, es pot realitzar la liquidació de tributs des de la Seu Electrònica de l’Ajuntament de Castelló (https://sede.castello.es/), a través del portal tributari.

Response: Els contribuents de Castelló gaudiran el 2020 de més facilitats per pagar els tributs locals que són competència de l'Ajuntament. Per pal·liar les dificultats econòmiques causades per la crisi sanitària i social de la covid-19, s’ajornarà el cobrament dels impostos i s'ampliaran els termes de pagament. D’aquesta manera donaran suport a les famílies, negocis i empreses locals.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
L'Ajuntament de Vilafranca del Penedès ha començat aquest dilluns les obres d'un nou tram de la llosa que cobreix les vies del TGV.
És el tercer sector que s'urbanitza des que Adif en va permetre l'accés va poc més d'un any i ara les obres arribaran fins la carretera de Vilanova.
Són 6.300 metres quadrats on s'invertiran 700.000 euros, amb la previsió que la urbanització estigui acabada abans de l'estiu.
Quan aquestes obres hagin acabat, quedarà pendent enllestir el tram que arriba fins l'estació de Rodalies, que l'Ajuntament adverteix que no iniciarà fins que Adif concreti la reforma d'aquestes instal•lacions, pendents des de fa deu anys.
"És una mica penós que tinguem una estació provisional en ple segle XXI", ha etzibat l'alcalde Pere Regull, que ha insistit que l'Ajuntament "no gastarà diner públic en una cosa que després hi hagués el risc que calgués tirar a terra".
El tram que es comença a urbanitzar aquest dilluns seguirà la fesomia de les zones del passeig Rafael Soler reformades fins ara, amb 600.000 euros destinats a les obres i 100.000 per a tasques de jardineria.
Les obres afectaran la zona de la plaça de Santa Digna, on es refarà el traçat actual dels carrers, de manera que el trànsit de l'Avinguda de Vilanova accedirà directe fins el carrer Amàlia Soler, sense necessitat de fer el petit desviament actual per creuar les vies.
El regidor de Territori, Serveis Urbans i Medi Ambient, Josep M. Martí, ha destacat la "complexitat" de les instal•lacions soterrades que hi ha en aquest punt de la llosa, mentre ha aplaudit el nou traçat que tindrà la zona, confiant que "alleugerirà" el trànsit d'entrada i sortida des del Garraf.
Alhora, ha celebrat que es recuperarà la històrica creu que marcava el terme municipal.
Amb aquestes obres, l'Ajuntament haurà invertit gairebé 3 milions d'euros en urbanitzar la llosa de les vies del TGV i unir els barris de la Girada, el Poblenou i el Centre, mentre calcula que caldrien aproximadament 3 milions més per culminar el tram restant fins l'estació.
Amb tot, l'alcalde Pere Regull ja ha advertit que aquesta darrera fase està condicionada a la reforma que Adif ha de fer a l'estació, ja que les instal•lacions es troben en estat provisional des del 2008.
"És responsabilitat d'Adif que Vilafranca tingui una estació en condicions", ha insistit Regull, reclamant a l'estat espanyol que concreti com i quan n'afrontarà la reforma.
Segons ha assegurat l'alcalde, l'Ajuntament ja té concretat com vol urbanitzar aquest darrer tram que ara queda pendent, però no l'executarà fins que Adif es pronunciï.
Al mateix temps, el govern municipal ha recordat que continua obert el pols amb Adif per aconseguir la cobertura de les vies del TGV fins a Moja, en l'única zona de vies que queda descoberta al municipi i que fa anys que els veïns reivindiquen resoldre, per tal de posar punt i final als sorolls i vibracions que provoca el pas dels trens.
Sobre aquesta qüestió, Pere Regull ha lamentat que no hi hagi avenços en la negociació amb Foment, mentre ha assegurat que Vilafranca "no permetrà" que l'estat espanyol desplegui el Corredor Mediterrani i projecti un increment del trànsit de mercaderies si abans no es cobreix la zona.
"L'oposició que hi ha hagut fins ara no tindrà res a veure amb la que hi haurà si augmenten els trens de mercaderies sense cobrir les vies", ha reblat l'alcalde.
Finalment, Regull ha avançat que l'Ajuntament manté converses amb Adif per a què l'ens gestor assumeixi el perllongament de les vies mortes que hi ha a l'estació de Vilafranca, el qual permetria oferir serveis de Rodalies cap a la Universitat Autònoma i cap a Tarragona amb origen a la capital de l'Alt Penedès.
L'alcalde, però, no n'ha concretat més detalls.

Response: L'Ajuntament de Vilafranca del Penedès insisteix en les seves reclamacions a Adif i al ministeri de Foment perquè es finalitzin els treballs relacionats amb el trànsit ferroviari dins del municipi. Aquest dilluns començaran les obres de recobriment d'una part de les vies del TGV i s'espera que, a continuació, es reformi l'estació de Rodalies, pendent des de fa anys.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
Metges de Catalunya ha demanat formalment a l'Institut Català de la Salut (ICS) que constitueixi amb urgència una comissió amb la participació dels agents socials per analitzar la situació de l'atenció primària i definir mesures que "tallin immediatament l'asfíxia en què treballen els professionals".
En un comunicat, el sindicat mèdic recorda que els problemes de pressió assistencial s'arrosseguen des de fa més d'una dècada, però ara s'han vist agreujats per les retallades i per la incorporació de solucions tecnològiques que han "sobrecarregat, alentit i burocratitzat les consultes".
Entre altres mesures, el sindicat reclama que l'atenció primària representi un mínim d'un 20% del pressupost de Salut i que hi hagi un màxim de mil targetes sanitàries individuals per metge de família i pediatre.
Metges de Catalunya assegura que hi ha "suficients indicadors per objectivar" la problemàtica de l'atenció primària.
D'una banda, segons recorda, el pressupost destinat pel Servei Català de la Salut (CatSalut) a la primera línia assistencial que s'ha reduït un 25% des de l'any 2007 (de 1.716 milions d'euros a 1.377) i, d'altra banda, la plantilla de facultatius que, només en el cas de l'ICS, sense comptar els centres concertats, ha passat de 6.819 metges de família i pediatres el 2007 a 5.747 el 2016.
Així mateix, denuncia que el dèficit de finançament i personal té conseqüències sobre els professionals, que han de suportar, segons apunta, una sobrecàrrega de treball "angoixant" que els desmotiva i els sotmet a un "estat constant d'estrès".
D'aquesta manera, el sindicat mèdic assegura que els facultatius realitzen entre 35 i 40 visites diàries de mitjana (sense incloure les visites no presencials) sovint amb més d'un pacient assignat a la mateixa hora (vegeu imatges adjuntes).
"Tot això en un temps d'atenció per pacient que no pot superar els sis o vuit minuts, dels quals la meitat es dediquen a introduir dades en el sistema informàtic", assegura el sindicat.
D'altra banda, el sindicat assenyala que els usuaris també pateixen les conseqüències de la pressió assistencial.
Així, segons dades del darrer baròmetre sanitari del Ministeri de Sanitat, el 64% dels catalans han d'esperar més de cinc dies per aconseguir visita amb el seu metge de capçalera i un 80% mai o gairebé mai poden fer-ho el mateix dia que demanen la cita.
Segons el sindicat, als problemes de recursos s'han d'afegir altres de tipus organitzatiu que resten autonomia als professionals, o els relacionats amb el programa informàtic e-CAP, "un autèntic mal de cap a causa d'un disseny poc amigable, una interacció enrevessada i modificacions continuades que desconcerten als usuaris de l'aplicació".
Metges de Catalunya avisa que la constitució d'un grup de treball sense un pla específic d'actuació serà "estèril" i, per aquest motiu, planteja punts que "de forma urgent" es tractin en la comissió.
Així, el sindicat proposa que l'atenció primària representi "un mínim d'un 20%" del pressupost de Salut, que hi hagi un màxim de mil targetes sanitàries individuals (TSI) per metge de família i pediatre, també planteja un màxim de 25 visites diàries (presencials i no presencials), la substitució de les jubilacions dels últims cinc anys, les absències programades i les superiors a 48 hores -en cas de no trobar suplents, compensació dels professionals que realitzin les cobertures- i eradicar els contractes precaris.
Així mateix, demanen que els mateixos treballadors puguin elegir la direcció dels centres i l'obligatorietat de presentar i negociar amb els professionals al primer trimestre de cada any la proposta de direcció per objectius (DPO) "basada en criteris ètics, clínics i no econòmics".
Finalment, el sindicat mèdic alerta l'ICS que es troba davant l'oportunitat de recuperar la motivació i la confiança dels professionals d'atenció primària i li aconsella que no la deixi escapar "a risc que l'afartament derivi en una revolta".

Response: El sindicat Metges de Catalunya reclama mesures per solucionar els problemes de l'atenció primària. Entre altres coses, demanen que s’hi destini almenys el 20 % del pressupost de Salut i que s'incrementi el personal. La situació actual provoca sobrecàrregues de treball angoixants per als sanitaris i una qualitat assistencial defectuosa per als usuaris, amb visites de pocs minuts i cites escasses.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
La 15a edició dels premis d'Escola Valenciana ha reconegut amb els guardons "Intentant la llibertat" els valors que representen Pluja Teatre, la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica del País Valencià i el sociòleg Rafael L. Ninyoles.
"Aquestes dues entitats i el professor Ninyoles enceten la seua tasca de fomentar la llengua, la cultura i l’educació amb idees renovadores en la tardor franquista, a finals dels seixanta i principis dels setanta i, ara com ara, després que ells prepararen la terra per sembrar la llavor del valencià, Escola Valenciana cull els fruits tan sucosos que van cultivar", afirma l'entitat cívica en una "Nit Fusteriana" que ha aplegat més de 400 persones a Gandia (la Safor).
Precisament, Escola Valenciana ha desvetllat que dedica les Trobades 2018 a l'escriptor Joan Fuster en el 25è aniversari de la seva mort, i que "Nosaltres pel valencià" serà el lema que agermanarà les Trobades d'Escoles en Valencià.
Rafael L. Ninyoles ha rebut el guardó Josep Vicent Garcia a la Trajectòria Individual per tot el seu bagatge i per haver aportat un element de debat necessari al País Valencià.
Rafael Lluís Ninyoles es va llicenciar en Dret a la Universitat de Salamanca i és doctor en Sociologia per la Universitat de València.
Als 25 anys publicà el primer llibre, L’opinió pública: teories i ideologies, i l’han seguit una dotzena d’obres més que han creat un espai de reflexió sobre la realitat social del País Valencià.
Els seus plantejaments se centren en l’anàlisi psicosocial, "en la sociologia del coneixement" aplicada al conflicte lingüístic.
Un dels llibres cimera d’aquest sociòleg, Madre España, aborda per primera vegada el nacionalisme espanyol des d’unes bases socials i estudia la conformació d’aquest pensament i les repercussions en la societat.
Escola Valenciana ha guardonat amb el premi a l’Ús Social del Valencià la Federació de Moviments de Renovació Pedagògica del País Valencià —MRP— pel compromís social amb l’ensenyament en valencià des de fa més de 50 anys.
Els MRP van tindre un paper determinant en la depuració del franquisme als centres educatius els primers anys de la democràcia i, posteriorment, han tractat d’introduir canvis en les metodologies de l’ensenyament i en la formació del professorat per millorar la qualitat educativa.
L’escola és essencial per transmetre valors d’equitat i formar persones crítiques, que qüestionen el món en què vivim.
Els MRP volen dotar l’alumnat de les eines i els coneixements necessaris per transformar la societat i construir un món més just.
Els MRP es basen en la transmissió de les idees de Rosa Sensat, Ferrer i Guàrdia, Francesc Giner de los Ríos, l’Escola Moderna, Célestin Freinet, l’Escola Lliure, Gonçal Anaya...
Els postulats d’aquestes pedagogues i d’aquests pedagogs tenen més de 100 anys d’antiguitat i, a hores d’ara, continuen sent idees renovadores.
El president de la Federació, Josep Vicent Bataller, ha replegat el guardó.
44 anys de Pluja Teatre
Finalment, Pluja Teatre ha compartit el doble vessant de ser la presentadora de la Nit i haver rebut el Guardó Extraordinari.
Escola Valenciana ha fet valdre els 44 anys de Pluja Teatre defensant la llengua i creant un clima de reflexió social sobre els escenaris.
El seu teatre de batalla és provocador en tant que sorprèn i impressiona els assistents, en tant que concep el públic com a element actiu.
Una obra és més que una representació al cor del Teatre del Raval.
És un diàleg amb l’espectador.
Des del començament, Pluja comprengué la importància del teatre per transmetre idees alliberadores i crear debat.
Quan el franquisme trontollava, Pluja impregnà el públic de la mordacitat dels comediants i el feu còmplice d’un imaginari allunyat dels estereotips rancis i l’alienació promoguda des del règim.
Copsar un món just i divertit és fàcil després de presenciar una peça teatral d’aquesta companyia nascuda a Gandia l’any 1972.
Pluja difongué l’art de la paraula i esperonà el compromís, la solidaritat i la ideologia social contra l’opressió.
Aquesta companyia suposà un moviment contracultural que aconseguí trencar la por de la gent.
Escola Valenciana ha guardonat tot el bagatge de Ximo Vidal, M. Josep Gonga "Gongui", Joan Muñoz i Josep Gonga, els Pluja Teatre.
Record emocionat a Òmnium Cultural
Per la seva banda, el president d’Escola Valenciana, Vicent Moreno, ha felicitat la tasca dels guardonats per constituir "peces clau de la nostra identitat com a poble" i ha dedicat unes paraules a Òmnium Cultural: "Sabem que estan passant uns moments durs, difícils, però també esperançadors i vitals.
No esteu sols.
Ningú hauria de ser perseguit ni menys empresonat per lluitar, de forma pacífica i democràtica, pel seu poble.
Farem perquè els arribe la nostra estima i solidaritat a totes aquelles persones perseguides per exercir amb normalitat drets civils bàsics", ha manifestat Moreno.

Response: Els premis Escola Valenciana, en la seva quinzena edició, han guardonat el sociòleg Rafael Lluís Ninyoles, els Moviments de Renovació Pedagògica del País Valencià i el grup Pluja Teatre. Tots tres han fet grans aportacions a la cultura valenciana democràtica. Escola Valenciana també ha anunciat que les Trobades 2018 estaran dedicades a Joan Fuster en el seu 25è aniversari.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
El febrer es presenta com un dels grans mesos del primer trimestre del 2022 per a les estrenes serièfiles.
El retorn de dues grans produccions, amb immensos personatges femenins, com Killing Eve -quarta i última temporada- i The Marvelous Mrs.
Maisel són el primer plat d'un gran repertori que envairà els catàlegs en les pròximes setmanes.
Pel que fa a Netflix, l'amor guanyarà rellevància aquest mes.
Apple TV+ esdevindrà una de les plataformes amb més protagonisme, amb dues sèries que situaran la tecnologia com a punt central de les trames i Filmin explorarà, a través d'una sèrie noruega, el terrorisme d'ultradreta.
Pamela Anderson i la seva història, una nova versió de Willy Fogg i una investigació sobre una periodista són les altres trames destacades que us proposem per aquest febrer a les plataformes.
Pam & Tommy (Disney+), 2 de febrer
Ficció que relata la crua (i molt polèmica) relació entre l'actriu i model Pamela Anderson amb Tommy Lee, molt sonada durant la dècada dels anys 90.
Es van casar després de 96 hores d'haver-se conegut per primera vegada, el 1995.
Suspicion (Apple TV+), 4 de febrer
Un thriller britànic sobre el segrest del fill d'una important empresària nord-americana, interpretada per Uma Thurman.
En concret, el segrest del jove en un gran hotel de luxe al centre de Nova York es grava en vídeo i llavors es torna viral.
La trama es complica quan quatre britànics que s'allotgen a l'hotel es converteixen en els sospitosos principals.
The Girl Before (HBO Max), 10 de febrer
¿Quién es Anna?
(Netflix), 11 de febrer
La creadora d'Scandal, una de les sèries més seguides de la passada dècada, dirigeix aquesta història sobre una periodista que investiga el cas d'una estrella d'Instagram.
Ficció que aborda les fames efímeres dels influencers de les xarxes socials, la seva exposició, a més d'enfocar el tractament periodístic -i la investigació poc ortodoxa- per arribar al final de l'entrellat de tot plegat.
With Love (Amazon Prime), 11 de febrer
Els germans Díaz es creuen amb residents aparentment sense parentiu durant alguns dels dies més intensos de l'any: les vacances.
Fidelidad (Netflix), 14 de febrer
Netflix aposta aquest febrer per les històries amoroses i aquesta ficció italiana n'és l'exemple més clar.
La sèrie (que no minisèrie, tot i la seva premissa) presenta la ruptura d'una parella a través de dues relacions creuades, dues infidelitats, que tenen de manera simultània sense saber-ho.
Trencant els seus vincles a poc a poc, la sèrie busca un retrat de la pèrdua de l'amor a través de decisions irreparables.
Furia (Filmin), 15 de febrer
La immensa xacra de la ultradreta acapara els serveis d'intel·ligència i policials dels països nòrdics.
Aquesta nova ficció noruega aborda aquesta problemàtica, amb dos agents noruecs que han de seguir la pista d'un grup terrorista d'ultradreta en una zona rural.
La seva intenció és atemptar contra diversos objectius i propagar el pànic.
The Marvelous Mrs.
Maisel, Temporada 4 (Amazon Prime), 18 de febrer
És una de les sèries més esperades del 2022, sense cap mena de dubte.
La ficció d'Amy Sherman-Palladino és una de les millors dels últims anys i la quarta temporada ho tornarà a demostrar.
Severance (Apple TV+), 18 de febrer
Una distòpica sèrie que situa l'espectador en un equip d'una empresa que han implementat un sistema gairebé esclavista: els empleats s'han sotmès a un procediment quirúrgic que separa els seus records entre el seu àmbit laboral i la seva vida personal.
Aquest atrevit experiment d'equilibri entre el treball i la vida personal es posa en dubte quan el líder d'aquest equip es troba al centre d'un misteri que l'obligarà a confrontar la veritable naturalesa del seu treball... i de si mateix.
Around the World in 80 Days (Movistar+), 21 de febrer
Nova adaptació de la mítica novel·la de Julio Verne, sobre l'aventurer Phileas Fogg emprèn el repte de viatjar d'una punta a l'altra del món en un període de 80 dies.
Killing Eve, Temporada 4 (HBO Max), 27 de febrer
Una de les sèries més estimades pel públic (i per la crítica, recollint premis als Emmy) dirà adéu per sempre en aquesta última quarta temporada que retornarà l'espectador al mateix punt on Sandra Oh i Jodie Comer van deixar la trama en el darrer episodi.

Response: Al febrer s'estrenen diverses sèries a les diferents plataformes de streaming. Entre les novetats més destacades hi ha les temporades finals de “Killing Eve” o “The Marvelous Mrs. Maisel”. També trobem títols molt esperats com la sèrie sobre Pamela Anderson i Tommy Lee, la distòpica “Severance” o la nova adaptació de “La volta al món en 80 dies”.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
L'afluència de passatgers al transport públic a Barcelona s'ha situat aquest matí per sota del 40% a causa de la vaga general.
El metro i l'autobús han ofert serveis mínims del 25% entre les 6.30 i les 9.30 hores i després han tancat fins a la tarda.
A Rodalies i Regionals circula un de cada 3 trens.
En aquest cas, fonts de Renfe han explicat a l'ACN que el passatge s'ha reduït fins al 35% en les primeres hores del dia.
En el cas de TMB, hi ha hagut una reducció del 62% de l'afluència.
Alguns viatgers s'han queixat de les incidències mentre que d'altres les han entès o fins i tot no s'han trobat problemes per agafar el seu transport.
Grups de ciutadans han informat de l'aturada els comerços del vestíbul de l'estació de Sants i els han demanat que tanquin.
En alguns casos ho han aconseguit i ho han celebrat amb aplaudiments.
En declaracions a l'ACN, la Núria ha explicat que ha estat esperant més o menys 35 minuts per agafar el seu tren de Rodalies habitual de les 7.30 hores.
"Arribo tard, però ja estan avisats.
La veritat és que molt rara no estic perquè a Rodalies pot ser que hagin robat cables, que no funcioni o que s'hagi suïcidat algú", ha ironitzat.
La Núria ha anat a preguntar al taulell d'informació pels trens de tornada, ja que els horaris, segons ha dit, no estan penjats a Internet com sí que hi són habitualment.
Ha explicat que intentarà sortir una mica abans de la feina.
"Si només és avui d'acord, però si són més dies no puc sortir cada dia abans de la feina", ha apuntat.
La María José, per la seva part, ha qualificat la situació d'"horrible".
"El tren no passa, el servei són menys que mínims, està tot aturat a Barcelona.
Jo vaig a Cubelles a les 9.06 i diuen que passarà a i 36 i després cada tres o quatre hores", s'ha queixat.
Ha explicat també que primer ha agafat el metro i ha trigat més d'una hora i mitja.
"Vaig a treballar perquè he de treballar", ha subratllat indignada.
Si bé Renfe funciona tot el dia però amb menys trens, al metro hi ha hagut serveis mínims al matí però després s'han tancat les estacions.
Els treballadors han tancat portes davant la sorpresa d'alguns passatgers.
La Rosa no ho sabia i ha lamentat tot el que està passant.
"He d'anar al Clínic.
Jo no ho sabia.
Com tornaré?
I per què tracten així els policies que estan defensant?
Això és una guerra total", ha exclamat fent també valoracions polítiques.
En canvi, el Sergi ha explicat que es dirigia a la seu del PPC per protestar.
Ha apuntat que volia agafar el metro a Plaça de Sants però se l'ha trobat ja tancat, i ha vingut a Sants Estació, on ha agafat tot just l'últim comboi.
"Per tornar no hi ha pressa, ja aniré a peu", ha dit, alhora que assegurava perfectament els motius de la vaga i de l'aturada.
També s'ha notat la vaga a la parada de taxis, on sovint hi ha diversos vehicles ja esperant els viatgers.
Avui només se'n veien un o dos, mentre que la cua era considerable.
"És impossible agafar un taxi, porto més de mitja hora i normalment trigo cinc o deu minuts", ha lamentat la Rosa.
Una vintena de persones insten les botigues a tancar
Una vintena de persones de totes les edats han instat les botigues del vestíbul de l'estació de Sants a tancar.
Algunes, que són franquícies de grans cadenes, han explicat que no ho podien fer, perquè depenien d'una ordre general.
Altres més petites sí que han accedit a fer-ho.
El grup cridava consignes a favor de la vaga general i de la independència i entre els seus integrants s'ha sentit algun comentari rebutjant anar a comprar més a les botigues que han preferit mantenir-se obertes.

Response: El metro i els autobusos de Barcelona han ofert serveis mínims al matí i han tancat després a causa de la vaga, mentre la Renfe ha mantingut els serveis mínims durant tot el dia. La vaga ha causat molts retards i, malgrat que algunes persones ho han entès, altres ho han criticat. Les botigues de les estacions també s'han vist afectades.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
La nova síndica de greuges de Barcelona, Maria Assumpció Vilà, ha pres possessió del càrrec aquest mateix dilluns per als propers cinc anys.
En un acte presidit per l'alcaldessa Ada Colau, Vilà ha assegurat que vol potenciar la mediació i crear un consell assessor amb l'objectiu d'escoltar i recollir opinions d'altres agents.
En el discurs de presa de possessió, la síndica ha dit que l'òrgan ha de reforçar-se i consolidar-se, i ser més propera i eficaç en dos eixos: defensar els drets fonamentals i les llibertats públiques, constitucionals i estatutàries, i prevenir i mediar en les relacions de la ciutadania amb l’Ajuntament.
Vilà té previst incorporar alguna persona experta en mediació, sempre que l’Ajuntament doti la Sindicatura dels recursos necessaris.
“La intenció és arribar tothom que se senti agreujat en els seus drets perquè ningú pugui quedar mai en indefensió davant l’Ajuntament de Barcelona”, ha subratllat Vilà, que ha posat també l’èmfasi en la necessitat de resoldre les queixes en uns terminis raonables sense obstruccions ni dilacions i aconseguir que les resolucions siguin més eficaces.
Per Vilà, els circuits de treball entre l’Ajuntament i la Sindicatura han de millorar considerablement.
La resposta a les peticions d’informació dels òrgans municipals han d’arribar a la Sindicatura en 30 dies com a màxim.
I aquesta ha de tenir plena capacitat supervisora i investigadora.
A banda, se li ha de reconèixer el lliure accés a serveis, equipaments, arxius i aplicatius informàtics municipals.
La síndica considera, i així ho ha destacat avui, que cal incrementar els recursos humans i materials per aprofundir en les investigacions i les mediacions i fer pedagogia de drets i deures.
“La Sindicatura ha de comptar un pressupost aprovat pel Consell Plenari perquè la seva acció sigui eficient i independent i pugui arribar a tota la ciutadania amb eficàcia”, ha dit.
Millorar la cooperació amb entitats i institucions
Durant aquest mandat, la síndica també té previst millorar la cooperació amb entitats de defensa dels drets humans i els protocols d’intervenció amb el síndic de greuges de Catalunya, els síndics i síndiques locals i la defensora del poble estatal.
A més, es posaran en marxa col·laboracions amb institucions públiques i privades que desenvolupen activitats d’interès general i que estiguin vinculades al contingut de la Carta de Salvaguarda dels Drets Humans a la Ciutat.
També és previst incorporar a la Sindicatura la visió de gènere, segons les normatives de la Llei d’Igualtat 2016 del Parlament de Catalunya i el Pla per la Justícia de Gènere 2016-2020 de l’Ajuntament de Barcelona, perquè aquestes siguin equitatives en relació a la situació específica de cada persona o col·lectiu.
Segons Vilà, algunes d’aquestes millores que es volen introduir només es podran assolir si el Consell Plenari dota la Sindicatura d’un Reglament eficaç, que garanteixi procediments eficients i independència.
La síndica té previst traslladar properament al Govern i al Consell Plenari una proposta de nou Reglament.
La síndica ha aprofitat el discurs per assenyalar alguns aspectes que des de la Sindicatura es continuarà treballant per millorar la situació a Barcelona i sobre els quals no s’han d’estalviar esforços:
Vilà considera que cal reduir l’important nombre de persones sense llar que hi ha a la ciutat i seguir treballant la problemàtica de l’habitatge a Barcelona, les emergències habitacionals i les mancances encara existents de la xarxa de serveis socials, malgrat els esforços polítics i dels i les professionals, en millorar la qualitat i la cobertura de les necessitats.
Vilà també creu que cal continuar combatent el soroll, “perquè és una agressió a la salut dels veïns i les veïnes”, lluitar perquè els beneficis econòmics del turisme repercuteixin en tota la ciutadania, millorar el transport públic, “perquè és molt car per moltes persones i no prou eficient”, i cal que l’Ajuntament s’impliqui més en els serveis sanitaris públics, d’acord amb el que diu la Carta Municipal.

Response: Maria Assumpció Vilà ha pres possessió del càrrec de síndica de greuges de Barcelona i s’ha compromès a millorar l’eficàcia de l’òrgan, fer-lo més proper a la ciutadania i incrementar la col·laboració amb altres entitats. Així mateix, planeja incorporar la visió de gènere i treballar per reforçar els serveis socials, el transport públic i la reducció del soroll.


Instruction: Sintetitza'm el text següent:

Context:
El president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent, i el diputat i regidor de l'Ajuntament de Barcelona per ERC Ernest Maragall, han presentat una querella contra l'exdirector del servei d'intel·ligència espanyol (CNI), Félix Sánz Roldán, i contra l'empresa israeliana propietària del programa informàtic Pegasus, NSO Group, per l'escàndol de l'espionatge als seus telèfons mòbils durant la primavera del 2019.
En concret, la querella a la qual ha tingut accés l'ACN, considera que els querellats poden ser autors de delictes d'intrusió no autoritzada en equips informàtics, intercepció il·legal de comunicacions, espionatge informàtic i producció i adquisició per a l'ús d'spyware.
El text fa un resum dels fets que es denuncien on es recorda que la primavera del 2019 l'empresa Whatsapp va detectar que s'havia aprofitat una vulnerabilitat del seu software per “dirigir un atac informàtic” contra objectius “prèviament seleccionats pels atacants”.
Dues de les víctimes de l'atac, segons la querella, van ser Torrent i Maragall, al costat d'activistes pels drets civils, periodistes, advocats, diplomàtics i polítics d'arreu del món.
L'atac consistia en infectar els seus telèfons mòbils amb el programa Pegasus de l'empresa NSO, una eina que “només es ven a organismes governamentals” i que, en el cas d'Espanya, “ha estat servida presumptament al CNI i utilitzada durant el mandat de Sanz”.
Segons la querella, “la forma d'infecció subreptícia” ni estava “autoritzada” per cap jutge “ni podia estar-ho d'acord amb la llei espanyola”.
política
WhatsApp confirma a Torrent que va ser un dels objectius de l'atac informàtic del 2019
Una directiva de l'aplicació de missatgeria diu que no és possible saber si el mòbil del president va ser hackejat
A més, el text afirma que la infecció va permetre “interceptar totes les comunicacions” de Torrent i Maragall i “monitoritzar” els seus telèfons “amb funcions de control absolut”, que inclou el “robatori d'informació i dades, control de càmera i micròfon, control de geoposicionament, etc.”.
Segons els querellants, Whatsapp va poder detectar l’atac perquè els autors van utilitzar “fraudulentament” la seva infraestructura de servidors, de tal forma que la companyia de missatgeria “va poder analitzar posteriorment els logs de tràfic” i va poder identificar els números de telèfon als quals els atacs anaven destinats.
Entre aquests números de telèfon, afirma el text de la querella, “es van identificar” els de Torrent i Maragall.
Whatsapp els ho va comunicar directament.
D'altra banda, els querellants afirmen que Pegasus és una “ciberarma d’espionatge d’extrema sofisticació i funcionalitats” que “violen els drets a la intimitat, a la protecció de dades i al secret de les comunicacions“.
És per això que, afegeixen, està qualificada “de forma anàloga a l’armament convencional” en la legislació d’exportacions israeliana i en queda registre d’exportació, controlat pel Ministeri de Defensa israelià.
política
Torrent i Maragall duen el cas d'espionatge a l'ONU, el Consell d'Europa i Amnistia Internacional
El president del Parlament i el diputat d'ERC envien sis cartes en què alerten de "l'agressió" als drets fonamentals
El seu funcionament “permet un control que desborda qualsevol monitorització prevista en la llei espanyola”, sense necessitat de col·laboració tècnica dels proveïdors de serveis digitals o empreses de telefonia i “sense respectar ni els principis ni la regulació” previstos a la Llei d'Enjudiciament Criminal.
També afirma que els experts de l’organització Citizen Lab, adscrita a la Universitat de Toronto, al Canadà, i especialitzada en la investigació d'amenaces digitals a la societat civil, “han pogut determinar” la “veracitat” d’aquesta informació, la “certesa” dels atacs duts a terme i la “condició d’objectiu” dels terminals de Torrent i Maragall.
Afegeix, a més, que les fonts que apunta El País, diari que va fer públic el presumpte cas d'espionatge, “situarien” aquest fet “dins una línia d’actuació del CNI enquadrada en el que es denomina Unidad de Defensa de los Principios Constitucionales i que es dirigiria contra polítics independentistes”.
En aquest sentit, el text de la querella afirma que “el perfil dels ciutadans víctima d’espionatge” apunta a “l’existència d’un mòbil d’espionatge polític vinculat als serveis d’intel·ligència estatals”, si es té en compte que “no hi ha elements per pensar que NSO serveixi els seus productes a altresorganismes que no siguin d’intel·ligència o policials”.
De fet, a la querella Torrent i Maragall recorden que un exempleat d’NSO “ha identificat” l’Estat espanyol com a client de l’empresa des de l’any 2015, “i més concretament al CNI”.
espionatge a l'independentisme
La investigació del cas d'espionatge revela que el CNI té el programa que va servir per controlar Torrent
Els serveis d'informació espanyols va adquirir el sistema Pegasus i el Ministeri de l'Interior en té un de similar, segons "El País"
espionatge
Torrent i Maragall es querellaran contra l'exdirector del CNI
Els dos dirigents basaran la denúncia contra Félix Sanz Roldán en els delictes d'intrusió no autoritzada i d'espionatge informàtic o escoltes il·legals
política
Les clavegueres de l'Estat van comprar el 2014 el programa que ha espiat líders polítics catalans
"Publico" confirma l'adquisició de Pegasus per part del Ministeri de l'Interior de Fernández Díaz, que es va utilitzar en el seu moment per a "l'Operació Catalunya"

Response: L’exdirector del CNI, Félix Sanz Roldán, i l’empresa israeliana de ciberespionatge NSO Group han estat acusats d’espionatge informàtic, intrusió no autoritzada i intercepció il·legal de comunicacions per part de Roger Torrent i Ernest Maragall. Els dos polítics van ser víctimes d’espionatge per part dels serveis d’intel·ligència espanyols, probablement per les seves idees independentistes.