Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La prevenció dels problemes de salut mental, la detecció precoç, la lluita contra l'estigma i l'atenció comunitària que garanteixi els drets de les persones són alguns dels objectius que es marca el Pla Integral d'atenció a les persones amb trastorn mental i addiccions (2017-2019) que impulsa el Govern al costat de diferents entitats del sector.
A través del pla, el Govern vol donar continuat a les accions iniciades amb el pla anterior i s'introdueixen nous àmbits com l'atenció a les persones grans o la prevenció de patologies relacionades amb la tecnologia.
El president Puigdemont ha destacat que el pla és necessari per aconseguir una societat ''més justa i inclusiva''.
El Govern ha presentat aquest dilluns el Pla integral d'atenció a les persones amb trastorn mental i addiccions, un programa que, agafa el relleu al pla finalitzat l'any passat per tal d'abordar de manera global i transversal la problemàtica creixent de les malalties mentals, que afecten 1 de cada 4 persones, i les addiccions.
Per això, el pla s'ha elaborat de manera interdepartamental amb Salut, Ensenyament, Justícia i Afers Socials, de manera que les accions definides, amb la prevenció i la lluita contra l'estigma al centre, treballen aspectes de tots els àmbits.
La millora en l'atenció a les persones grans, és una de les novetats que incorpora el pla, tenint en compte el seu entorn habitual, tant si viuen al seu domicili com en residències, ja que és un col·lectiu complex d'abordar perquè té associats altres problemàtiques.
També promocionarà l'atenció i la prevenció en infants, potenciant la inclusió a les escoles, i adolescents, sobretot els que tenen més risc o poden ser més vulnerables.
Pel que fa a la població adulta, les accions dissenyades aniran en la línia de potenciar la seva inserció laboral i una plena inclusió.
A més, també es té en compte l'àmbit penitenciari i judicial, i per a persones amb la capacitat modificada judicialment.
Des del Govern, Carles Puigdemont, ha destacat que el pla ''ens interpel·la a tots'' perquè el considera imprescindible per aconseguir una societat ''més justa i més inclusiva''.
Puigdemont creu que l'objectiu final és la ''igualtat social'' i serveix d'exemple per demostrar que juntament es pot construir ''un país millor''.
Per Puigdemont cal garantir un futur millor a aquestes persones, afectades per algun trastorn mental i a les seves famílies.
Per aquest motiu, l'atenció a les famílies també ocupa un punt important al pla, amb la promoció de l'associacionisme i de la participació ciutadana.
El Pla integral s'ha dut a terme amb la col·laboració d'entitats que treballen amb afectats i famílies de salut mental com el Consorci de Salut i Social de Catalunya, la Federació Salut Mental Catalunya, el Fòrum Salut Mental Catalunya o la Federació Veus.
En l'acte d'aquest dilluns, precisament, el president de la Federació Salut Mental Catalunya, Israel Molinero, ha explicat que el Pla Integral del 2017 torna a marcar-se objectius ambiciosos ja que "manté i reforça l'aposta que va iniciar el Govern el 2014" i, en alguns àmbits, "àmplia les expectatives del sector".
El President de la Federació ha afegit que el Pla inclourà nous aspectes destacables: el dels drets de les persones i la prevenció, ja que "prevenir és la millor manera d'assolir una bona salut mental de la societat catalana".
Des de la Federació Veus, Edgar Vinyals, el seu president, ha manifestat en un discurs emotiu i amb punts d'humor, que la creació del Pla Integral ha estat "un camí de molta feina i de molt diàleg" i que ha comptat amb la participació d'uns 100 professionals del sector que, a través de grups de treball, l'han elaborat.
Vinyals ha ressaltat que els grups eren "heterogenis", amb membres de diferents realitats territorials i amb "diferents rols dins el sector", fet que ha permès que el nou Pla que incorpori "diferents veus de la societat civil".
Des del Fòrum Salut Mental, el seu president Enric Arqués s'ha mostrat satisfet d'aquest pla però ha fet una crida a evitar que no es quedi en ''bones intencions''.
Per Arqués cal que d'aquí uns anys els ciutadans coneguin quines millores ''tangibles i concretes'' se n'han pogut extreure, com per exemple, una reducció significativa d'abandonament escolar, o menys morts per suïcidi.

Response: S'ha presentat el Pla integral d'atenció a persones amb trastorns mental i addiccions amb l'objectiu d'abordar globalment els problemes sorgits arran les malalties mentals. Un dels eixos clau d'aquest pla és la prevenció per assolir una bona salut mental. Aquest pla és transversal i busca ajudar diferents col·lectius de la societat, des dels més joves fins a les persones grans.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Laura Borràs, Alba Vergés i Teresa Jordà han agafat aquest dimarts el relleu de les conselleries de Cultura, Salut i Agricultura, respectivament.
En un acte conjunt a Brussel·les, les tres conselleres han comparegut juntament amb els seus predecessors en el càrrec, Lluís Puig, Toni Comín i Meritxell Serret, per agrair-los la seva tasca, transmetre'ls "l'honor" d'agafar-ne el relleu i assegurar que "la seva veu no s'apagarà".
"Això que estem fent avui no hauria d'haver passat mai", ha defensat Jordà destacant que Serret hauria de ser "a casa".
"Som aquí com a conseqüència de la repressió política de l'estat espanyol", ha recordat Vergés.
"Sé del cert que ni apagaran la veu del conseller Comín, ni la meva, ni dels que són a la presó o els que han anat a l'exili".
Les noves conselleres també han posat èmfasi en la "necessitat" que Catalunya disposés d'un govern després de mesos d'intervenció pel 155.
"Fer govern també és una forma de defensar-nos", ha dit per la seva banda Borràs, que ha agraït la "generositat" de Puig i la resta de consellers que volien restituir.
"L'objectiu del govern és també conegut: que deixi d'haver-hi presos polítics i exiliats i puguem treballar per un país millor", ha conclòs la consellera de Cultura, que ha dit que "tot sobrarà" de l'acció de govern si no és possible "tornar a casa" els seus predecessors.
El traspàs de carteres s'ha fet a la seu de la delegació de la Generalitat a Brussel·les i és el primer acte polític que s'hi fa en set mesos, etapa durant la qual ha estat intervinguda pel 155.
"És un plaer poder tornar a la delegació del Govern de la Generalitat de Catalunya sense que acomiadin a ningú", ha afirmat en aquest sentit Puig, alertant que tenen "coneixement i constància" de la situació que han viscut els treballadors en els últims set mesos.
Per això ha agraït al personal de la delegació "tot l'esforç" aquest temps, durant el qual el govern espanyol va cessar la llavors directora de Relacions Exteriors de la Generalitat, Marina Borrell, per la participació de Puig en un esdeveniment cultural dins de l'edifici.
Comín justifica que han fet el que els "corresponia"
El diputat d'Esquerra i exconseller de Salut Toni Comín ha assegurat que "ningú" els ha obligat a "fer un pas al costat" i que han pres la decisió de no continuar batallant judicialment la seva designació com a nous consellers del president Quim Torra per evitar que s'allargués "moltes setmanes i molts mesos la posada en marxa del govern".
"Políticament era el que ens corresponia", ha afirmat.
Respecte al seu futur, Comín ha avançat que "l'acció política del govern a l'exili estarà sobretot vehiculada a través del Consell de la República" i que hauran "d'aprendre" a treballar amb la Generalitat per tal que "les dues institucions es potenciïn mútuament i es complementin".
"Tenim una certa ànsia perquè es posi en funcionament", ha admès.
Les noves conselleres prometen "continuïtat"
Les tres noves conselleres de Salut, Cultura i Agricultura han promès mantenir-se en contacte amb els seus predecessors i treballar-hi "en tàndem".
Així, la consellera de Salut s'ha compromès a donar "continuïtat a les polítiques encetades la darrera legislatura" i a "enfortir encara més" el sistema públic de salut.
Segons Vergés aquest "continua constantment atacat per l'estat espanyol" i, per això, ha defensat que la seva conselleria garantirà "l'atenció sanitària a tothom".
Per la seva banda, la titular d'Agricultura ha defensat la importància de la formació d'un nou executiu "efectiu" després del 155 per al sector primari.
"Molta falta li fa que el govern de Catalunya treballi", ha reconegut Jordà explicant que s'emporta "la motxilla plena de feina" de Brussel·les després del traspàs.
En aquest sentit, ha avançat que "hi ha moltes lleis i decrets" en l'àmbit agrari que "ja estan a punt de veure la llum verda", però no ha concretat quins seran.

Response: Hi ha hagut un relleu de les conselleries de Cultura, Salut i Agricultura a Brussel·les després que els antics consellers haguessin d'exiliar-se i que el govern de Catalunya faci mesos que està intervingut pel 155. Les noves conselleres afirmen que treballaran braç a braç amb els antics consellers i que Catalunya necessita un govern nou per continuar endavant.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El treball es centrarà en els mecanismes de resistència a la quimioteràpia d'aquest tipus de tumor, que suposa el 15% de tots els càncers de pulmó
L'anàlisi es durà a terme a través d'HM CIOCC i tindrà una durada de 3 anys
Jordi Remon, responsable de l'Unidad de Tumores Torácicos del Centro Integral Oncológico Clara Campal HM CIOCC Barcelona, liderarà el projecte
Jordi Remon, cap de l'Unidad de Tumores Torácicos del Centro Integral Oncológico Clara Campal HM CIOCC Barcelona, ha rebut finançament de l'Instituto de Salud Carlos III (ISCIII) a través de l'Acción Estratégica en Salud 2019 per continuar una investigació, l'objectiu de la qual és descobrir perquè la quimioteràpia i immunoteràpia no resulten efectives en determinats tipus de càncer de pulmó.
El treball es centrarà en els possibles mecanismes de resistència del carcinoma microcític, el tipus de tumor que suposa el 15% de tots els càncers que afecten al pulmó.
Aquest estudi, que s'integra en el programa d'investigació de la Fundación de Investigación HM Hospitales i tindrà una durada de 3 anys, ha estat inclòs dins dels projectes de l'Acción Estratégica de Salud 2019 i comptarà amb la participació de patòlegs - especialment del Laboratorio de Dianas Terapéuticas -, biòlegs i oncòlegs d'HM CIOCC a Barcelona i Madrid especialitzats en tumors toràcics i, especialment, en el diagnòstic i tractament de pacients amb carcinoma microcític.
Resistències
Diversos treballs previs en càncer de pulmó i altres tumors suggereixen que l'activació de la via intracel·lular WNT de les cèl·lules cancerígenes podria ser el motiu pel qual alguns pacients amb càncer presenten resistència als tractaments estàndard.
Aquesta investigació permetrà en carcinoma microcític de pulmó precisar si, efectivament, en els casos en què aquesta via es troba activada, promou la resistència a la quimioteràpia i afavoreix que els càncers poguessin ser també menys sensibles a la immunoteràpia.
Igualment, pel Dr.
Remon, coordinador del projecte des d'HM CIOCC Barcelona, ubicat a l'Hospital HM Delfos, té especial rellevància el poder "establir si aquesta activació es produeix a l'inici o durant el tractament.
Per a això, és fonamental obtenir teixit tumoral i sang del pacient abans de començar el tractament i durant el curs de la seva malaltia, cosa que, fins ara, no ha estat sempre possible".
El coneixement més complet del comportament d'aquest tipus de tumor, així com de les alteracions trobades pot permetre el desenvolupament de noves estratègies terapèutiques pel carcinoma microcític de pulmó.
Actualment, la quimioteràpia és el tractament més eficaç en aquests tumors, tant si la malaltia es troba en un estadi localitzat com si existeix metàstasi.
No obstant això, encara un elevat percentatge de pacients presenten progressió a aquests tractaments.
Una de les principals causes de mort a Espanya
A Espanya, el càncer de pulmó és la causa de la mort de 21.200 persones cada any, segons el Grupo Español de Cáncer de Pulmón (GECP).
D'aquestes, el 82% són homes i el 17%, dones, encara que les pacients femenines ja representen un de cada quatre casos.
A més, es tracta d'un dels càncers amb menor índex de supervivència, ja que representa el 20,55% de les defuncions que es produeixen al nostre país per aquesta malaltia i la previsió és que segueixi augmentant el nombre de casos diagnosticats.
En aquest sentit, l'Asociación Española Contra el Cáncer (AECC) estima que, al 2035, afecti a més de 40.000 persones.
Fundación de Investigación HM Hospitales
La Fundación de Investigación HM Hospitales és una entitat sense ànim de lucre, constituïda l'any 2003 amb l'objectiu fonamental de liderar una R + D biosanitària, en el marc de la investigació traslacional, que beneficiï de manera directa al pacient i a la societat en general, tant en el tractament de les malalties com en la cura de la salut, amb l'objectiu de fer realitat la Medicina Personalitzada.
Igualment, pretén aconseguir l'excel·lència en l'assistència sanitària amb un clar compromís social, educatiu i de promoció de la investigació traslacional, perquè els avenços científics, en tecnologia i investigació, es puguin aplicar de forma ràpida i directa als pacients.
Des dels seus inicis, promou, finança i lidera projectes d'investigació en els quals metges i investigadors (bàsics i clínics) intenten resoldre problemes assistencials del dia a dia amb un benefici directe pels pacients, promovent una Medicina basada en l'evidència científica personalitzada.
Amb un clar compromís social, a més de dur a terme diversos projectes sociosanitaris, l'entitat promou la divulgació científica i l'educació sanitària, organitzant fòrums científics i editant monografies divulgatives i educatives.

Response: HM CIOCC Barcelona ha rebut finançament de l'Instituto de Salud Carlos III per continuar una investigació amb l’objectiu de descobrir per què la quimioteràpia i la immunoteràpia no resulten efectives en determinats tipus de càncer de pulmó. El programa tindrà una durada de tres anys i comptarà amb la participació de patòlegs, biòlegs i oncòlegs de Barcelona i Madrid.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El ple del Consell ha aprovat aquest divendres l’avantprojecte de llei de Renda Valenciana d’Inclusió, que preveu beneficiar prop de 95.000 persones en 2020, any en què es produirà la seua última fase d’aplicació, que es durà a terme de forma “escalonada” des del 2018, quan entrarà en vigor.
Així ho ha indicat en roda de premsa la vicepresidenta i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, qui ha explicat que la futura norma substituirà l’actual renda garantida de ciutadania amb diferents tipus de prestacions: una complementària del treball o de les prestacions que no arriben al 80% del salari mínim interprofessional, i una segona d’Inclusió Social, que es concedirà en funció d’una valoració individual de la persona sol·licitant i que variarà en funció de diversos aspectes.
L’import d’aquest serà de 532 euros en el cas d’un titular, enfront dels 385 actuals, tant en els casos en què la persona no necessite un itinerari d’inserció o d’acompanyament com en els quals sí que ho requerisca, i en aquest últim cas, si el sol·licitant renuncia voluntàriament a realitzar-ho, mantindrà l’ajuda, però es reduirà fins als 266 euros.
“Hi haurà una durada indefinida de l’ajuda mentre es mantinga la situació de la persona”, ha asseverat la consellera, qui ha indicat que fins ara el sistema es “col·lapsava” per la caducitat i renovació de les rendes, la qual cosa a més provoca que “el personal de servicis socials dels municipis contínuament estiga fent d’administratiu”.
Aquesta renda, a més, serà compatible amb un contracte laboral durant els tres primers mesos i en diversos casos suposarà un complement de suport al lloguer, així com accés automàtic a beques escolars per a les famílies que compten amb ella.
95.000 BENEFICIARIS EN 2020
Oltra ha assenyalat que la futura llei entrarà en vigor “de manera escalonada”, per la qual cosa les ajudes de complement de renda seran les últimes a oferir-se, en 2020, quan està previst que es done l’última fase d’aplicació de la norma.
“Farà falta un esforç molt gran”, ha destacat la també portaveu del Consell, qui ha indicat que la previsió de la Conselleria és incrementar en 40 milions cada any el pressupost de les ajudes.
Així, la llei, que entraria en vigor en el primer trimestre del 2018, comptarà aproximadament amb un pressupost de 80 milions per a eixe primer any, 120 per a 2019 i 160 milions per a 2020.
Eixe any, la Generalitat preveu que els beneficiaris aconseguisquen la xifra de 95.000.
DESIGUALTATS I POBRESA
“En l’última dècada el País Valencià s’han donat noves desigualtats, nous perfils d’empobriment, un debilitament de la cohesió social, i s’ha dificultat la integració”, ha apuntat Oltra, qui ha assegurat que “la normativa vigent està notablement superada per aquests fenòmens econòmics i socials”, per la qual cosa han observat “insuficiències d’adequació dels mitjans” a les noves necessitats.
En aquest sentit, ha afirmat que existeix una “verdadera alarma” davant aquesta situació d’empobriment, ja que s’ha produït una reducció gradual dels salaris mitjans del 2016, concretament d’un 18,7%.
A més, els ingressos de la població juvenil han caigut un 30%.
“En 2015 teniem una cobertura social irrellevant”, ha lamentat la consellera, qui ha agregat que en aquest període la taxa de pobresa en la regió era la quarta més elevada de tot el territori estatal i que l’accés a la renda mínima garantida només arribava al 3,3% de la població valenciana.
DRET A “VIURE DIGNAMENT”
“La finalitat és desenvolupar el dret fonamental als recursos i prestacions suficients per a viure dignament.
Que les persones puguen tindre un projecte vital”, ha afirmat Oltra, qui ha afirmat que la nova llei implica una renda que arribarà a més persones, ja que es flexibilitzen els requisits d’accés, sent necessari només un any d’empadronament, enfront dels 24 mesos actuals.
A més, exigeix únicament la residència efectiva al País Valencià per a tindre dret a aquesta, i àmplia l’edat per a poder sol·licitar-la a 18 anys.
Alhora que s’elimina el límit d’edat per a percebre-la, quan ara era només per a persones d’entre 25 i 65 anys.
Entre els beneficiaris estaran els jóvens que han sigut tutelats per la Generalitat i les víctimes de violència de gènere, que podran accedir a les ajudes independentment de la seua edat.
Entre les millores que arreplega el text, també s’inclou la redefinició de les unitats de convivència, de manera que ara dues unitats de convivència podran tindre el mateix domicili, sempre que els servicis socials així ho consideren, i la concentració de les ajudes, de manera que la persona que siga titular de la renda tindrà també accés a beneficis en altres àmbits com l’educatiu o el d’habitatge, sense necessitat d’haver de fer tràmits addicionals.

Response: Aquest divendres, el ple del Consell de la Comunitat Valenciana ha aprovat l'avantprojecte de llei de Renda Valenciana d'Inclusió. La seva aplicació es portarà a terme escalonadament a partir del 2018, i es preveu que 95.000 persones se'n beneficiïn el 2020. El projecte contempla diversos tipus de prestacions, flexibilitza els requisits per demanar la renda i podrà ser indefinida.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El Bisbat de Lleida, el Departament de Cultura i la Diputació de Lleida, conjuntament amb l'Ajuntament de Rosselló (Segrià), han tancat un acord per al finançament de la primera fase de les obres de reconstrucció de l'església de Rosselló, que se centraran en el recobriment de la part esfondrada el 29 de gener del 2016 i en la consolidació i habilitació del temple per tal que pugui tornar a acollir de nou oficis religiosos.
La previsió és que les obres d'aquesta primera fase de la rehabilitació de l'església, que tindran un cost d'uns 224.000 euros, puguin començar entre finals de maig o principis de juny i que s'enllesteixin cap a l'octubre.
Pel que fa a la segona fase dels treballs, que consistiran en la reconstrucció del campanar esfondrat, es deixa per més endavant tot i el compromís expressat per les diferents parts per tal de contribuir també al seu finançament, que serà d'entorn uns 280.000 euros.
La voluntat és que l'església amb el nou campanar pugui ser una realitat durant el 2018.
El Departament de Cultura, el Bisbat de Lleida i la Diputació de Lleida, conjuntament amb l'Ajuntament de Rosselló, han arribat aquest dimecres a un acord per fer-se càrrec dels 224.000 euros que suposarà l'execució de la primera fase de la reconstrucció de l'església d'aquest municipi del Segrià.
En concret, el Bisbat –propietari del temple- s'ha compromès a aportar a les obres uns 75.000 euros, mentre Cultura n'aportarà 78.000, i la Diputació de Lleida uns 52.000 euros.
A aquestes aportacions cal sumar-li el cost de les tasques de desenrunament assumides pel Bisbat després de l'esfondrament de part del temple i els 17.000 euros gastats pel consistori en el concurs d'idees que va servir per escollir, d'entre un total de vuit propostes, el projecte arquitectònic per a la reconstrucció de l'església i del campanar.
A més, s'han recollit més d'un miler d'euros d'aportacions de fidels.
La previsió és que la primera fase dels treballs, que consistiran en la consolidació, cobriment i posta a punt del temple per tal que pugui tornar a acollir oficis religiosos, comenci entre finals de maig o principis de juny, amb l'objectiu que estigui llesta cap a l'octubre, segons ha explicat l'alcalde de Rosselló, Josep Abad.
Properament està prevista la celebració d'una reunió entre l'arquitecte del Bisbat de Lleida, Miquel Àngel Sala, amb tècnics de Cultura i de la diputació lleidatana, per tal d'acabar d'adequar el projecte arquitectònic guanyador del concurs d'idees –obra de l'arquitecte Francisco Jurado- al projecte executiu de les obres, que serà supervisat per l'arquitecte del bisbat.
Un cop finalitzi la primera fase, la voluntat de les diferents parts implicades es poder tirar endavant la segona fase del projecte, que tindrà un cost pròxim als 280.000 euros i que consistirà en la reconstrucció del campanar de l'església.
La voluntat de les tres administracions públiques i del Bisbat de Lleida és que les obres de reconstrucció del campanar puguin ser una realitat abans d'un any i, per això, ja han expressat el compromís a col·laborar econòmicament també amb la segona fase dels treballs, per als quals encara no es compta amb el finançament.
El director dels serveis territorials de Cultura a Lleida, Josep Borrell, i la vicepresidenta de l'IEI, Rosa Pujol, han valorat positivament l'acord assolit per posar en marxa la primera fase de la reconstrucció del campanar de Rosselló i, en aquest sentit, han destacat l'esforç de l'alcalde per posar d'acord les diferents parts, tot i "no ser uns temps fàcils per trobar els recursos", segons ha remarcat Borrell.
Esfondrament del campanar de l'església de Rosselló
El campanar de l'església de Sant Pere de Rosselló (Segrià) es va esfondrar el 29 de gener del 2016 quan passaven quinze minuts de les onze del matí.
No hi va haver ferits ni persones atrapades perquè l'Ajuntament havia desallotjat l'edifici del costat i havia acordonat la zona en detectar que havia caigut una llosa de ''dimensions considerables'' que havia aixecat totes les alarmes.
Tres setmanes abans, tècnics municipals havien observat una esquerda al campanar de grans dimensions i van traslladar al Bisbat de Lleida la seva ''preocupació i alarma'' perquè havia sorgit ''d'un dia per l'altre''.
Des d'aleshores, el bisbat havia fet un seguiment i havia enviat enginyers per analitzar l'esquerda i adoptar mesures al respecte, però es va arribar tard.
L'església de Sant Pere de Rosselló -declarada Bé Cultural d'Interès Local (BCIL)- es va construir entre els anys 1756 i 1760, és propietat del Bisbat de Lleida i s'hi havien fet manteniments de forma esporàdica.
S'hi feien celebracions religioses entre setmana i també al cap de setmana.

Response: El Bisbat de Lleida, el Departament de Cultura, la Diputació de Lleida i l'Ajuntament de Rosselló (Segrià) finançaran la primera fase de reconstrucció de l'església de Rosselló, el campanar de la qual es va esfondrar el 2016. Les obres d'aquesta primera fase, amb un cost d'uns 224.000 euros, consistiran en l'adequació del temple perquè pugui tornar a acollir oficis religiosos.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El XXII Expoclàssic de Mollerussa recupera el calendari primaveral dels seus inicis i està enllestint detalls per obrir el cap de setmana del 6 i 7 de maig.
És la principal novetat d’un saló dedicat dedicat als vehicles històrics i clàssics, que comptarà, entre altres, amb una cinquantena de parades i les exposicions monogràfiques dedicades al 600 i la marca de motos Ducati.
El canvi de dates, de setembre a maig, s’ha fet perquè la data habituals en els darrers anys, el primer cap de setmana de setembre, coincidia amb la darrera d’agost, considerant-se que era “massa aviat” pel tema de les vacances d’estiu.
Així ho han explicat l’alcalde de Mollerussa i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona, i el director de l’ens firal, Poldo Segarra, en la presentació de l’Expoclàssic 2017.
En aquest sentit, el director ha afegit que la primera opció va ser passar el certamen a un altre cap de setmana de setembre o a l’octubre, si bé no es va creure adient donada la coincidència amb la Diada o altres certàmens del sector.
Finalment, ha dit Segarra, es va decidir passar-la al maig, una data que ja va acollir aquest saló en les seves primeres edicions.
Una cinquantena de parades
El Saló obrirà amb 47 expositors dels quals 41 són paradistes del Mercat de l’Automòbil, Motos, Accessoris i Col·leccionisme, i 6 de clubs.
A part, la fira compta amb una Secció de Venda de Cotxes i Motos de més de 25 anys, apartat al qual s’han inscrit ja cinc expositors més, si bé els participants en aquest espai acostumen a fer la seva inscripció el dia d’obertura de la fira.
Expositors d’arreu
Sobre la procedència d’aquests expositors, Segarra ha destacat que Expoclàssic és el certament que compta amb mes de fora de les comarques de Ponent.
Més de la meitat són dels Països Catalans i la resta d’Espanya comptant , enguany, amb un expositor britànic.
60 anys de 600
D’altra banda, els visitants i aficionats als clàssics podran gaudir també i com ja és habitual de monogràfics de cotxes i motos, unes exposicions que en aquesta ocasió es dedicaran a la firma SEAT, amb una vintena de vehicles i que constarà de dues mostres: la primera, al firal Pla d’Urgell, amb models del mític Seat 600, coincidint amb el seu 60è aniversari, i que inclou tres models 600 Abarth.
La segona, al firal 125è Aniversari, amb vehicles dels anys 70, representatius de la firma catalana.
Pel que fa a motos, es podrà veure una una exposició dedicada a la firma italiana Ducati.
Entre els models que es podran veure destaquen una 900 MHR del 1980 o una 750 SS dels anys setanta.
Per la seva part, l’alcalde Marc Solsona ha indicat que el certamen s’inaugurarà oficialment dissabte dia 6 a càrrec del representant territorial de l’Esport de la Generalitat de Catalunya a Lleida, Joan Segura.
Horari
Els Firals estaran oberts al públic en un horari de deu del matí a les vuit de la tarda, dissabte dia 6, i de les deu del matí a les dues del migdia, el diumenge dia 7.
El preu de l’entrada es manté en 3 euros.
Trobades de vehicles antics i clubs
A l’acte de presentació s’ha fet menció al paper de l’Expoclàssic com a punt de trobada per a associacions i clubs que aprofiten per convocar una sortida i visitar el saló.
En aquest sentit, enguany està prevista la visita dissabte del Club Històric Alt Urgell i del col·lectiu Amics del Volkswagen Catalunya, mentre que a nivell participatiu es comptarà amb la presència de l’Associació Motos Clàssiques Terres Ponent, Club Clàssic del Motor Lleida, Club de Vehicles Històrics de Lleida, Club Talbot España, Penya Motera 05 i Vespa Club Lleida.
Trobada de Motos Clàssiques
Coincidint amb el certamen, diumenge, 7, al matí es portarà a terme la 24a Trobada de Motos Clàssiques organitzada per Fira de Mollerussa amb la col·laboració de l’Associació Motos Clàssiques Ponent i el suport de l’Ajuntament.
La concentració serà a partir de les 8:30 del matí amb la recollida de pitrals, per continuar amb el tradicional esmorzar i posterior sortida a les 10.
El recorregut de la trobada, la qual va aplegar l’any passat una setantena de participants, serà d’uns 75 quilòmetres per municipis veïns a Mollerussa i amb parada a Cal Sinén de l’Estany d’Ivars i Vila-sana.
Sobre aquest punt, Segarra ha dit que la parada d’enguany s’ha triat amb l’objectiu de promocionar els punts turístics de la comarca.

Response: Aquest any, l'Expoclàssic de Mollerussa recupera el calendari primaveral dels seus inicis i la seva vint-i-dosena edició se celebrarà el cap de setmana del 6 i el 7 de maig. La mostra comptarà amb una cinquantena de parades i exposicions monogràfiques, entre les quals destaquen les dedicades al 600 de SEAT i a la marca de motos Ducati.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Així ho explicava aquest matí el director del certamen Quim Crusellas, remarcant que enguany de la trentena de films que es projectaran a Vic, del 17 al 20 de juliol, un total de 21 són estrenes: dues de mundials, tretze d'internacionals i sis d'estatals.
"Com sempre combinem superproduccions d'èxit amb pel·lícules independents", continuava Crusellas, destacant com a cap de cartell un dels films: Montser Hunt 2.
Es tracta d'un "gran èxit comercial d'aquest any a la Xina" que tracta sobre un petit monstre perseguit per les forces obscures d'un malvat rei dels monstres.
D'altra banda també destacava la coproducció de Hong Kong i la Xina The Golden Monk, la tailandesa Bad Genius, o l'índia Baaghi 2.
Crusellas comentava que els films xinesos segueixen tenint un pes important en el festival, entre aquestes destaquen els thrillers The Looming Storm i The Wrath of Silence o les fantasioses Namiya i When Sun Meets Moon.
Pel que fa al cinema japonès destaca Tremble All You Want (Premi del Públic al Festival de Tòquio) i Reon.
D'altra banda, el director del festival remarcava que "els documentals guanyen terreny" en la 15a edició.
Aquests són: Ironhead, A Foley Artist, Top Knot Detective, The Cambodian Space Projecte: Not Easy Rock'n'Roll i The man from Katmandú.
Vic, un gran plató
Una de les novetats del festival d'enguany és que s'ha creat un concurs de curtmetratges per "convertir Vic en un gran plató".
Amb el nom de "Vicsudon", el certamen s'inspira en les produccions japoneses Tetsudon, uns reculls anuals de curtmetratges realitzats per directors de cinema fansàstic i de culte del Japó.
L'objectiu del festival és que aquesta originalitat trobi la seva versió vigatana.
Precisament, una part del carrer de Gurb es convertirà en un China Town, després de la intervenció de Vic Comerç amb alumnes de l'Escola d'Art i Superior de Disseny de Vic.
Crusellas comentava que hi ha una desena de grups interessats en participar-hi.
La temàtica del curt és lliure, només hi ha dos requisits: que es gravi a Vic i que contingui alguna referència del festival (o al "Més Nits!").
Les peces es poden entregar al Punt d'Informació del 17 al 20 de juliol.
L'últim dia de festival, el 22, es projectaran tots al Cinema Vigatà i es triarà el millor.
L'encarregat de coordinar-ho és cofundador del col·lectiu Tetsudon el japonès Reji Hoshino, guionista, director i productor de cinema alternatiu.
Nits més...
A més de crear curtmetratges també se'n podran veure 6 durant aquesta edició dins la secció "Les Nits més curtes".
Destaquen Meiying MG-01, Sota l'olor de la figuera i The Stained Flag.
També hi ha "Les Nits més petites", en el qual s'ofereixen films d'animació i reals per als més petits.
Cal destacar títols com Mai Mai Miracle, Sniff, Heroes Unite o Meow.
D'altra banda, enguany el festival recupera les sessions golfes.
S'hi projectarà la japonesa Big Boobs Sisters: The Yellow panties of Happiness.
De fet, també s'estrena el "Catolicsplay", és a dir, disfressar-se amb algun motiu religiós (cosplay).
Homenatge a Stephen Cow
El festival retrà homenatge a Stephen Chow, director i actor del primer film que es va projectar al certamen vigatà, el 2004: Shaolin Soccer.
Tal com explicava Crusellas es projectaran 4 dels seus títols "més desconeguts", ja que s'ha optat pels primers films "que van marcar un estil".
"Una oportunitat per veure cinema inèdit", reiterava el director.
Un referent amb moltes altres activitats
El Festival Nits té una llarga llista d'activitats.
De fet, ja es va començar amb els Centres Cívics de Vic amb la programació "Més Nits!".
En aquest sentit, la regidora de Cultura de Vic, Susagna Roura, destacava que es tracta d'una programació "consolidada" i que, gràcies al certamen, "Vic és un referent a Àsia".
La regidora reiterava que es reflectia en la presència dels convidats, com el cònsol general de Japó o el de la Xina.
D'altra banda, Roura destacava que enguany la Biblioteca Joan Triadú acollirà l'exposició "30 anys, 30 artistes" que tracta sobre el film El meu veí Totoro.
Aquesta exposició se suma a moltes d'altres activitats que es poden portar a terme durant el festival del juliol.

Response: Del 17 al 20 de juliol, es projectaran al Festival Nits de Vic una trentena de films, dels quals 21 són estrenes. La mostra combina superproduccions i pel·lícules independents d'estrena mundial, internacional i estatal. Aquest any, el festival també ha organitzat un concurs de curtmetratges i ha convertit la ciutat osonenca en un gran plató de cinema.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Sota els lemes “Qüestiona els teus privilegis”, “Les fronteres ens maten migrants”, “El 85% de les dones trans són a l’atur” i “Cap persona és il·legal” aquest dimecres més d’una vintena de dones i trans han explicat que la vaga feminista convocada per a aquest 8 de març, Dia Internacional de la Dona Treballadora, portarà per lema “Ens aturem per canviar-ho tot” i que busca aturar el treball productiu a diferents escales: laboral, educativa i de consum.
Dolo Pulido, de Ca la Dona i membre de la comissió de comunicació de la Vaga Feminsta, ha afirmat que la mobilització d'enguany vol "ampliar l'èxit de l'any passat".
Si bé ha lamentat que les demandes de l'any passat "encara no s'han resolt" i que pràcticament es podria repetir el manifest del 2018, ha defensat que aquest 8-M compta amb un factor favorable: "portem un any d'organització, ens hem coordinat i ens hem mogut més".
Pel que fa a l’àmbit laboral, les feministes animen totes les dones a no anar a treballar aquest divendres per visibilitzar “que són imprescindibles per a fer funcionar el món”.
En aquesta línia, l’aturada busca denunciar la feminització de la pobresa, els salaris precaris i l’elevat índex d’atur que afecta el sector femení, “en especial si es tracta de dones trans, racialitzades o migrades”.
Així mateix, consideren que les feines de cures “segueixen invisibilitzades” i que requereixen un reconeixement perquè “també sostenen l’economia del país”.
Aquesta vaga feminista també és una aturada estudiantil.
Des de la comissió de vaga es reivindica que l’ensenyament “ni és laic ni inclusiu”, i que es transmeten “valors patriarcals que envia l'alumnat al fracàs, a la precarietat i al capitalisme”.
Per aquest motiu, les feministes demanen una educació de gènere que sigui transversal, més beques i abandonar “la perspectiva endocèntrica” del sistema educatiu.
Finalment, “aquesta vaga és també de consum” perquè “aquest món és insostenible, ens invisibilitza i l’aturada de consum qüestiona aquest model capitalista, així com les relacions laborals que tenim amb altres països”, han dit les portaveus de les entitats feministes que convoquen la mobilització.
El recorregut de la manifestació
Pulido ha explicat que la manifestació del 8-M tindrà dos blocs “per a tenir més recorregut”: el primer d’ells serà el de dones, lesbianes i trans, que estan convocades al carrer Entença, mentre que el segon bloc –mixt- començarà a plaça Espanya.
L’hora d’inici de la mobilització està prevista a les 18.30 h, encara que “hi haurà columnes que sortiran de tots els barris de la ciutat”, a més d’esmorzars, dinars i activitats durant el dia.
La manifestació acabarà a plaça Catalunya a les 20 h, on hi haurà actuacions fins a les 22 h.
A més d’aquestes dues convocatòries, el dijous 7 a les 19.30 h també hi ha convocada la manifestació nocturna només per a dones, lesbianes i trans a la parada de metro d’Horta.
Pel que fa als homes que vulguin sumar-se a la mobilització, Pulido ha informat que hi haurà els "punts de cura" orientats al sector masculí.
Els homes que vulguin dirigir-s'hi podran dur a terme tasques reproductives que, en el dia a dia quotidià, són exercides per dones.
Més enllà de Barcelona, les ciutats que també acolliran manifestacions convocades pels respectius comitès són Tarragona, Lleida, Girona, la Bisbal, Calella, Figueres, Agramunt, Valls, Badalona, Berga, Igualada, Manresa, Terrassa i Rubí.
A la vaga hi donen suport més de 150 col·lectius feministes i més de 550 associacions i partits de l’àmbit de la societat civil.
La lluita antiracista dins del moviment
Com també va dir Desirée Bela-Lobedde en aquesta entrevista a NacióDigital, "la lluita antiracista és residual dins del moviment feminista".
Sara Cuentas, de la Comissió de Migració, Descolonial i Antiracista de la Vaga Feminista, ha reivindicat que l'auge dels partits d'extrema dreta, racistes, feixistes i misògins també porta a les dones racialitzades, migrants i refugiades a sortir al carrer.
"Denunciem les pràctiques colonialistes, eurocèntriques i blanquejadores que invisibilitzen les capacitats, coneixements i trajectòries de les persones migrants en tots els àmbits, fins i tot dins del moviment", ha sentenciat.
Per aquest motiu, a les 8.30 h del matí estan cridades totes les dones, lesbianes i trans d'aquest sector poblacional a fer la Marxa per a descolonitzar la ruta, que anirà des de Via Augusta-Balmes fins a plaça Catalunya (punt de trobada: ferrocarrils de Sarrià).
A les 16 h també hi haurà la concentració de dones migrants -espai no mixt- a Gran Via amb el carrer Rocafort.

Response: Amb motiu del Dia Internacional de la Dona Treballadora, s'ha convocat una vaga feminista que buscarà realitzar una aturada a escala laboral, educativa i de consum. L'objectiu és visibilitzar la feminització de la pobresa, la precarietat salarial i els elevats números d'atur que afecten les dones. A Barcelona tindrà lloc una gran mobilització dividida en dos blocs.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Tanquen temporalment els Centres de Desenvolupament Infantil i els d'Atenció a Persones amb Discapacitat i els Serveis de Valoració de la Dependència de la xarxa pública.
Així ho ha informat en un comunicat el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, que segueix instruccions preventives del Departament de Salut pel coronavirus.
A banda, i amb l'objectiu de protegir les persones amb discapacitat, també se suspenen temporalment les activitats als centres de dia de teràpia ocupacional, el servei de centre de dia ocupacional d'inserció, els centres de dia d'atenció especialitzada, els clubs socials i el serveis prelaborals.
Segons Afers Socials, per als usuaris d'aquests serveis que requereixin continuïtat de l'atenció es garantirà el dispositiu més adient en cada cas.
També s'anul·len les activitats en els centres oberts i en els serveis d'intervenció socioeducativa i que estan dirigides als infants i adolescents, a excepció d'aquelles situacions d'atenció social "imprescindibles" com són el servei de menjador en coordinació amb els serveis socials bàsics i especialitzats en l'àmbit de l'atenció a la infància en risc.
Centres de dia i atenció domiciliària
Els centres de dia continuaran oberts però en cas de suspensió temporal de l'activitat d'un equipament, s'identificarà les persones en situació de vulnerabilitat que necessitin continuïtat d'atenció a la seva llar, tenint en compte criteris com si tenen o no suport familiar, si viuen soles i la seva situació de dependència.
Pel que fa al grup de persones en situació de vulnerabilitat, s'activarà el Servei d'Atenció Domiciliària (SAD) i d'àpats d'acord amb el circuit establert a cada territori, així com la intensitat d'atenció al domicili depenent de la casuística.
D'altra banda, el centre de dia posarà a disposició dels familiars un telèfon per resoldre incidències i en cas necessari activar els serveis que donin cobertura a les necessitats dels usuaris.
A més, s'ha actualitzat el protocol de mesures de protecció i d'actuació per als professionals d'aquest servei en relació, per exemple, al maneig de residus al domicili o les normes de convivència.
Atenció a dones maltractades
Un altre servei que es veu afectat pel coronavirus és el dirigit a dones que han patit violència masclista.
Mentre que el servei seguirà funcionant en cases d'acollida, pisos, serveis d'intervenció especialitzada (SIE) o serveis tècnics de punt de trobada (STPT), es restringirà l'accés de persones alienes.
A més se suspenen entrevistes i es reprogramen totes les visites presencials a contactes telèfonics o telèmatics i se suspenen temporalment les activitats de grups.
En tots els serveis, es faran les excepcions necessàries per a les atencions d'emergència per a dones que necessitin una avaluació urgent.
Servei a immigrants
En relació al Servei Info Migració, que ofereix informació d'estrangeria presencial, electrònica i telefònica via 012, se suprimeix la presencial.
A partir d'aquest divendres es farà per mitjans telefònics i telemàtics en els horaris habituals dels serveis i s'habilitarà un sistema electrònic de lliurament d'informes d'estrangeria que es posarà a disposició dels usuaris.
En línies generals, el departament d'Afers Socials i Famílies recomana als serveis de les àrees bàsiques de serveis socials prioritzar l'atenció en situacions urgents de persones vulnerables i reprogramar atencions no urgents, a més de fomentar l'atenció telefònica i el teletreball.
Altres mesures: SOC i albergs
A més de les mesures en l'àmbit social, el departament també ha comunicat que a partir de dilluns se suspenen durant 15 dies totes les accions formatives i d'orientació laboral grupals del SOC i del Consorci de la Formació Contínua de Catalunya, per tant, cursos, jornades, congressos i seminaris.
També es veurà afectada en l'àmbit formatiu la realització dels cursos de formació de caràcter presencial d'educadors I educadores en el lleure, que s'ajorna.
A més, les estades en albergs públics de l'Administració de la Generalitat se suspenen, excepte els casos que allotgin persones en acolliment social o en residència per motius de mobilitat obligada.
També se suspenen totes les activitats col·lectives, actes públics i sortides o viatges en grup en les que participin infants o joves, promogudes per associacions juvenils, entitats de serveis a la joventut o organismes de joventut de les administracions públiques i el programa "Vacances en família".

Response: La crisi sanitària de la covid-19 ha portat al Departament de Treball, Afers Socials i Famílies a tancar temporalment els Centres de Desenvolupament Infantil i els d'Atenció a Persones amb Discapacitat i els Serveis de Valoració de la Dependència de la xarxa pública. També tancaran els centres oberts dirigits a infants i adolescents i el servei d’atenció a dones maltractades.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L’esborrany de les instruccions d’inici de curs elaborat per la Conselleria d’Educació arribarà este dimarts, 11 de juliol, a la Mesa Sectorial per a ser abordat amb els sindicats docents.
El text no fa menció explícita al decret de plurilingüisme suspès de forma cautelar pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) i regula altres qüestions, com que ‘no s’ha d’impedir l’accés als centres a persones que vestisquen robes característiques o pròpies per motiu de la seua identitat religiosa’, entre les quals cita la toca, hijab, quipà o el solideu.
La negociació de les instruccions per al pròxim curs escolar 2017-2018 es produirà després de la suspensió del decret d’ensenyament plurilingüe del Consell que va ordenar el TSJCV arran del recurs interposat per la Diputació d’Alacant.
En l’esborrany que proposa Educació, al qual ha tingut accés Europa Press, no hi ha menció explícita ni al decret paralitzat ni al Programa Plurilingüe Enriquit Dinàmic que regulava.
La resolució del TSJ va fer que la Conselleria d’Educació encarregara a l’Advocacia de la Generalitat, a més del recurs de cassació, un informe jurídic amb la finalitat de delimitar amb exactitud les mesures per a donar compliment a la decisió del TSJ i les instruccions d’inici de curs.
El conseller d’Educació, Vicent Marzà, va explicar fa uns dies que l’Advocacia havia dit que el que no es pot fer és desenvolupar el decret, una cosa que ‘l’Executiu autonòmic està complint al no tindre en compte el decret de plurilingüisme en desenvolupaments normatius’, va asseverar.
En la proposta de resolució per la qual es dicten les instruccions que es faran arribar als centres educatius l’apartat referent al Projecte Lingüístic de Centre recorda que este és ‘el document que arreplega la concreció del nivell del programa lingüístic que aplica el centre i inclou les decisions de l’equip docent sobre l’organització de l’ensenyament i l’ús de llengües des d’una perspectiva plurilingüe, així com la promoció de l’ús social i institucional del valencià en el centre’.
Afig que ‘els centres d’Educació Infantil i Primària públics o privats concertats aplicaran els projectes lingüístics de centre que tinguen autoritzats per la Conselleria d’Educació’.
‘En este sentit, les diferents àrees presents en el currículum de Primària s’impartiran d’acord als projectes autoritzats conforme establix el decret que regula el currículum de Primària’, la modificació de la qual ha aprovat este divendres el ple del Consell.
Sobre el Pla d’Actuació de Millora (PAM) — un aspecte que s’ha readaptat per a no vincular-ho al decret suspès — es diu que ‘la seua elaboració permetrà que cada centre puga detectar les necessitats del seu alumnat i determinar els recursos necessaris per a atendre-les de manera més adequada’.
Afig que ‘en els casos en què els que calga fer una dotació de professorat addicional és fonamental que els centres coneguen el seu abast en el moment en el qual realitzen les programacions didàctiques’.
També en l’aspecte lingüístic, l’esborrany d’instruccions contempla la capacitació requerida al professorat i detalla, entre altres qüestions, que per a vehicular en valencià les diferents àrees d’Infantil i Primària cal estar en possessió del certificat de ‘capacitació per a l’ensenyament en valencià’ o del diploma de ‘mestre en valencià’, i per a fer-ho en llengües estrangera, com a mínim del B2.
PECES RELIGIOSES
Altres qüestions que s’establixen són les indicacions per a la reutilització de material didàctic i llibres; que els centres disposen d’un pla d’atenció a la diversitat i inclusió educativa (Padie) i una referència en el reglament de règim interior a la vestimenta, en concret a aquella de simbologia religiosa.
En este punt, s’aposta per ‘no impedir l’accés als centres a persones que vestisquen robes característiques o pròpies per motiu de la seua identitat religiosa (com toca, hijab, quipà, solideu) i que no suposen cap problema d’identificació o atempten contra la dignitat de les persones’.
Cal recordar que a principis del passat curs es va produir una polèmica a causa que un institut de València va prohibir a una alumna musulmana acudir a classe amb el ‘hijab’ –el mocador que cobrix el cap–.
L’estudiant va poder assistir finalment amb eixa peça, després de la intervenció de la Conselleria d’Educació, que va informar aleshores que havia ‘garantit el dret a l’ensenyament de l’alumna i podria assistir amb l’hijab al centre en totes les classes lectives’.
L’administració educativa va afegir que ‘el màxim objectiu és garantir el dret en l’educació de l’alumnat i que són necessàries tot tipus de ferramentes per a fomentar la convivència i la diversitat cultural als centres educatius valencians’ i va avançar realitzaria una normativa per a regular el referent a les peces de vestir de l’alumnat.

Response: El dimarts 11 de juliol, la Conselleria d'Educació del País Valencià compartirà amb els sindicats docents l'esborrany d'instruccions per a l'inici del curs 2017-2018. El document no contempla el decret d'ensenyament plurilingüe suspès de forma cautelar pel TSJCV i regula qüestions com la capacitació lingüística requerida al professorat o la llibertat dels alumnes de vestir roba religiosa als centres.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El govern d'Ada Colau busca com aconseguir adjudicar el contracte elètric, després que un tribunal l'hagi paralitzat en haver acceptat les mesures cautelars que va demanar Endesa.
El regidor d'Energia, Eloi Badia, ha explicat aquest dijous que han fet al·legacions per reclamar la retirada de les cautelars i en contra dels recursos contra el contracte del consistori que han presentat la citada energètica i Gas Natural.
En el rerefons del conflicte hi ha l'obligació en el contracte municipal de complir la llei 24/2015 contra la pobresa energètica.
El Tribunal Català de Contractes del Sector Públic va acceptar aquest dimecres les mesures cautelars que havia sol·licitat Endesa per evitar que el govern de Colau pugui resoldre aquest divendres el concurs d'adjudicació del contracte municipal de la llum, amb una resolució que no admetia recurs.
Malgrat això, l'Ajuntament presentarà al·legacions per aconseguir que s'aixequin aquestes cautelars i contra els recursos de les energètiques.
El temps corre per a l'Ajuntament, i és que el contracte vigent s'esgota el 25 de març i no es pot prorrogar.
Si el tribunal no dóna una resposta favorable per a l'Ajuntament en els pròxims 15 dies perquè pugui resoldre el concurs, haurà de fer un conveni pont, és a dir, haurà de negociar amb una empresa un contracte provisional perquè es pugui garantir el subministrament energètic un cop esgotat el vigent.
Les energètiques no actuen igual a tot arreu
Badia ha defensat la legalitat del contracte elèctric municipal i ha afirmat que "no és tan extraordinari" incorporar clàusules contra la pobresa energètica en aquests contrates.
Ha citat el de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), el qual ja incorporava l'obligació del compliment de la llei 24/2015 contra la pobresa energètica.
S'hi van presentar Endesa i Gas Natural, i va ser adjudicat a la primera d'aquestes dues empreses.
Un dels motius que al·leguen aquestes companyies per no haver-se presentat al concurs i haver-lo recorregut és que no podien perquè no estaven prou detallades aquestes obligacions.
"No és que no hagin pogut presentar-se, sinó que no han volgut", ha ressaltat Badia, i ha retret a les dues grans energètiques que "el que s'està posant en dubte és la legislació catalana".
Ha explicat que el plec de condicions del contracte elèctric de Barcelona incorpora fins i tot "paràgrafs calcats" de la llei 24/2015, i ha insistit en el fet que, per a l'Ajuntament, és "ineludible" que el contracte elèctric impliqui complir-la.
Si el tribunal resol en contra de l'Ajuntament i cal repetir el concurs, aquest també incorporaria clàusules per garantir el compliment de la llei.
Badia també ha subratllat que "una allau de municipis" miren com imitar la via que ha obert Barcelona en els seus concursos elèctrics, i que l'Ajuntament de la capital catalana ha rebut el suport en la lluita contra la pobresa energètica del conseller d'Empresa i Coneixement, Jordi Baiget; del president de l'ACM, Miquel Buch, i de l'altra gran entitat municipalista, la Federació de Municipis de Catalunya (FMC).
Un contracte de 65 milions d'euros
L'Ajuntament va treure a concurs el contracte per l'enllumenat de la ciutat per un valor de 65 milions d'euros, però les grans companyies elèctriques, Endesa i Gas Natural, no hi havien concorregut.
Les bases de la convocatòria estableixen clàusules contra la pobresa energètica, unes clàusules que cap de les dues companyies accepten.
Sí que s'hi han presentat, però, altres de dimensió molt menor.
El concurs està dividit en tres lots per facilitar que també se l'adjudiquin empreses petites.
El primer lot és el de subministrament en baixa tensió, amb un pressupost de 54,2 milions d'euros; el segon també és de baixa tensió i energia verda, d'1,9 milions –contempla edificis municipals generadors d'electricitat verda-, i el tercer és de mitja tensió, de nou milions, en un procés en el qual com a màxim es podran adjudicar dos lots a la mateixa empresa.

Response: El Tribunal Català de Contractes del Sector Públic ha acceptat les mesures cautelars que havien demanat Endesa i Gas Natural contra el contracte elèctric de Barcelona, que inclou una clàusula contra la pobresa energètica. L’Ajuntament de Barcelona recorrerà la decisió, la qual ha paralitzat l’actual adjudicació del contracte. Altres municipis volen seguir l’exemple de Barcelona.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L’11 de gener va començar el judici tractant de les qüestions prèvies de totes les parts, especialment la petició de la fiscalia d’arxivar la causa contra Cristina de Borbó.
Ara, amb la petició desestimada, els divuit acusats hauran de declarar, durant tres setmanes, de dimarts a divendres, fins el 26 de febrer.
Urdangarin i Cristina de Borbó
El fet de ser acusada per l’acusació popular i prou va fer que el tribunal s’hagués de pronunciar sobre la possible aplicació de l’anomenada ‘doctrina Botín’, que estableix que no es pot jutjar un acusat si només ho demana l’acusació popular.
Cristina de Borbó és acusada de dos delictes fiscals i el seu marit, Iñaki Urdangarin, és considerat, juntament amb el seu ex-soci Diego Torres, el cervell d’una trama que presumptament va malversar més de sis milions de fons públics.
Ara l’audiència de Palma jutjarà aquesta trama en què s’inclouen presumptes delictes de malversació de cabals públics, prevaricació, tràfic d’influències, delictes contra la hisenda pública i emblanquiment de capital.
La fiscalia demana dinou anys i mig de presó per a Urdangarin i setze i mig per a Torres.
En canvi, demana que s’arxivi la causa de Cristina de Borbó.
L’acusació popular, Manos Limpias, demana vint-i-sis anys de presó per a Urdangarin i vuit per a la seva esposa.
La resta d’acusats
A més de Cristina de Borbó i Urdangarin, entre els encausats també hi ha l’ex-president Jaume Matas i alts càrrecs del seu executiu, com ara José Luis Ballester, Gonzalo Bernal, Juan Carlos Alía i Miguel Ángel Bonet, i també alts càrrecs del govern de la Generalitat Valenciana durant el mandat de Francisco Camps, com ara Alfonso Grau, Luis Lobón, José Manuel Aguilar, Jorge Vela i Elisa Maldonado.
També hi ha l’ex-consellera delegada de la candidatura de Madrid 2016, Mercedes Coghen, i l’assessor fiscal Salvador Trinxet.
El primer de declarar serà José Luis Ballester, ex-director general d’Esports de les Illes.
Més tard declararan Jaume Matas, Marco Antonio Tejeiro, Ana María Tejeiro, Diego Torres, Urdangarin i Miguel Tejeiro.
L’última serà Cristina de Borbó, previsiblement el 26 de febrer.
Les declaracions de testimonis i experts
Després, des del mes de març al mes de maig, serà quan declararan desenes de testimonis.
Se’n destaquen, a banda els investigadors de la policia i de l’Agència Tributària, ex-consellers del govern amb Jaume Matas; Francisco Camps, ex-president de la Generalitat Valenciana; Rita Barberá, ex-batllessa de València i senadora; Esteban González Pons, ex-conseller valencià; Francisco Roig, empresari valencià; Marina Geli, ex-consellera de Salut de la Generalitat de Catalunya; ex-membres de la casa reial espanyola; Rodrigo Rato, ex-ministre espanyol; Alberto Ruiz Gallardón, ex-batlle de Madrid i ex-ministre espanyol; i Jaime Lissavetszky, ex-secretari d’estat per a l’Esport.
Finalment, declararan alguns pèrits, sobretot econòmics, i al juny s’acabarà el judici amb les conclusions i informes finals i l’últim torn de paraula per als acusats.
El sumari del cas Nóos és format per 100 volums i 76.000 folis i es va començar a instruir com una peça separada del cas Palma Arena, l’any 2010.
Per al judici s’han acreditat gairebé 600 professionals de 84 mitjans de comunicació.
Les sessions no es fan a la seu de l’Audiència de Palma, sinó a l’edifici de l’Escola Balear d’Administració Pública, als afores de la ciutat, per raons d’aforament i de seguretat.
Els mitjans segueixen la sessió des de la sala de vistes i des d’una sala on reben el senyal de vídeo i so, que poden retransmetre en directe, cosa molt poc habitual en els judicis a l’estat espanyol.
Dins la sala de vistes hi ha poc espai per a la premsa, i els redactors que hi entren no poden sortir-ne durant tota la sessió ni hi poden portar cap aparell electrònic ni telèfon mòbil.
Així mateix, hi ha 36 cadires per al públic general, que també ha hagut de passar forts controls de seguretat.

Response: Des de l’11 de gener fins al 26 de febrer tindrà lloc a l’Audiència de Palma el judici del cas Nóos. Malgrat la petició de la fiscalia, no s’ha arxivat la causa contra Cristina de Borbó, acusada de dos delictes fiscals. També serà jutjat el seu marit, Iñaki Urdangarín, considerat el cervell d’una trama de malversació de sis milions d’euros.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Ensenyament està treballant amb deu ajuntaments de les comarques gironines per afegir el servei de llar d'infants a les seves escoles rurals.
El director dels serveis territorials a Girona, Josep Polanco, ha explicat que havien detectat que els alumnes d'entre 1 i 3 anys que havien d'anar a llars d'infants de municipis veïns sovint ja no tornaven al seu poble per anar al col·legi.
Segons Polanco, oferint educació infantil de primer cicle aconseguiran "fidelitzar les famílies al poble i a l'escola" i millorar la cohesió social.
Polanco ha desgranat l'oferta de places de preinscripció per al curs 2016-17.
Han suprimit quatre grups de P3 pel descens d'alumnes i incorporen tres noves escoles a la jornada intensiva.
El pla experimental per implantar educació infantil de primer cicle (d'1 a 3 anys) escoles rurals ha començat aquest curs a Lleida i a les Terres de l'Ebre i el Departament d'Ensenyament preveu estendre'l a les comarques gironines a partir del setembre vinent.
Per això, des dels serveis territorials han començat a treballar amb de ajuntaments de la demarcació que actualment tenen escola rural però no disposen de llar d'infants.
El director dels serveis territorials d'Ensenyament a Girona, Josep Polanco, ha explicat que actualment famílies de petits municipis rurals sense aquest tipus de servei es veuen obligades a portar els seus fills a escoles bressol de municipis veïns.
El que ha detectat el Departament, a més, és que sovint, opten per continuar l'ensenyament al poble veí en comptes d'inscriure els infants a l'escola del seu poble.
Per evitar aquest desplaçament i alhora "fidelitzar les famílies al poble i a l'escola", Ensenyament ha engegat aquest pla que preveu implantar el primer cicle d'educació infantil en grups de, com a màxim, deu alumnes.
Per fer-ho, cal el compromís de l'ajuntament i l'acord del centre educatiu i les famílies.
"Hem començat a treballar-ho amb aquests deu municipis que creiem que compleixin tots els requisits", ha explicat Polanco.
Els municipis amb els que han començat les converses són Sant Climent Sescebes, Sant Miquel de Campmajor, Vilanant, Osor, Vallfogona del Ripollès, Planoles, Garrigàs, Esponellà, Colera i Cabanes.
Jornada intensiva a vuit escoles
Polanco ha desgranat aquest divendres les dades de preinscripció per a P3 i 1r d'ESO a les comarques gironines.
Als cinc centres que ja van implantar la jornada contínua se n'hi sumen tres més.
Un comença des de zero, el col·legi Pedralta de Santa Cristina d'Aro, però les altres dues escoles que s'afegeixen a la prova pilot són centres on històricament ja feien jornada intensiva, l'escola Finestres de Mieres i l'escola de Lliurona.
En total, seran vuit centres de la demarcació amb jornada contínua.
Polanco ha explicat que, de moment, Ensenyament va analitzant el funcionament d'aquest tipus d'horari.
"Els resultats d'assoliment acadèmic són positius, però també és veritat que són molt semblants als dels altres centres sense intensiva", ha explicat.
També ha recalcat que la jornada intensiva ha d'anar acompanyada d'una bona oferta d'activitats a les tardes per evitar problemes horaris i organitzatius a les famílies treballadores.
Menys alumnes de P3
Com passa a la resta de Catalunya, a les comarques gironines hi ha hagut un descens en el nombre de nens de 3 anys.
Això ha provocat l'eliminació de quatre grups però Polanco ha recalcat que, tot i a davallada d'alumnat, no s'ha tancat cap escola.
En total, aquest curs preveuen que es matriculin 7.899 alumnes de P3, quan el curs passat en van ser 8.496.
El Departament ofereix 8.900 places, 100 menys que el 2015-2016.
A 1r d'ESO la situació és inversa.
Van incrementant el nombre d'alumnes i calculen que el pic serà d'aquí a quatre anys.
Per al setembre vinent, preveuen que s'inscriguin 8.405 alumnes, més que els 8.065 del curs anterior.
Per a secundària han creat, en global, un grup mes perquè ofereixen 8.610 places.
Polanco també ha ressaltat que l'evolució de les ràtios (nombre d'alumnes per aula) va en descens.
A P3 és aquest curs de 20,32 (d'un màxim fixat de 25) i a 1r d'ESO 28,07 (d'un límit de 30)

Response: El director dels serveis territorials a Girona, Josep Polanco, ha explicat que el Departament d’Ensenyament està treballant per afegir el servei de llar d’infants a les escoles rurals de deu municipis de les comarques gironines. Actualment, les famílies d’aquests municipis porten els seus fills a les escoles bressol de municipis veïns i, habitualment, opten per continuar l’escolarització allà.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L’acte del Palau de Congressos de fa tres setmanes havia de ser el final del Pacte Nacional pel Referèndum.
L’òrgan que coordina Joan Ignasi Elena va presentar 500.000 signatures per a un referèndum acordat.
Davant tot el sobiranisme, l’ex-diputat del PSC va fer una última crida al govern espanyol: ‘Amb aquest suport ens adrecem a l’Espanya democràtica perquè es rebel·li contra la por, i al govern espanyol perquè es tregui la bena dels ulls.’
Poc després, Rajoy ho enterrava tot davall el seu enèsim no.
L’independentisme semblava abocat a la via unilateral i hom preveia que del Pacte no se’n parlaria més.
Tanmateix, la setmana passada el govern, després de reunir-se amb tots els partits sobiranistes (tret dels comuns), va decidir de convocar el Pacte avui, potser per última vegada.
Precisament la setmana que s’anunciarà la data i la pregunta del referèndum.
‘El govern té la voluntat d’escoltar els diversos actors polítics i socials abans d’anunciar res’, va dir la portaveu Neus Munté.
La reunió es pot interpretar com un intent de seduir el Pacta cap a la via unilateral, però Elena ja va deixar-ho clar ahir: ‘Nosaltres hem acabat la feina.’
Ara –deia– pertoca als partits i a les institucions de ‘concretar el referèndum’.
Segons el coordinador, el Pacte ha servit per a evidenciar la voluntat ciutadana de decidir el futur de Catalunya a les urnes.
En una entrevista a TV3, Elena va expressar que fins a l’últim dia hi haurà voluntat de diàleg.
Va dir que era un ‘error esperpèntic’ l’escalada verbal del govern espanyol, que ha acusat diverses vegades l’independentisme de voler perpetrar un cop d’estat.
‘Confiem que sigui el pas previ a la trucada; no puc deixar d’esperar que un govern sigui responsable i atengui la trucada d’un país que vol votar’, va afegir.
Preservar el Pacte com a símbol d’unitat
Elena, malgrat insistir que la tasca del Pacte s’ha acabat, va proposar de preservar-lo com a símbol del ‘consens del catalanisme polític, que no es pot menystenir’.
D’aquesta manera, podria servir com a element cohesionador en els moments que el sobiranisme es vegi tesat per les discrepàncies polítiques.
‘El Pacte és un patrimoni molt preuat’, va reblar.
Símbol o no, avui es decidirà quin paper farà durant aquests mesos vinents, que seran clau per a la gestació del referèndum.
És possible que resti en un segon pla si finalment s’inhibeix quan es concretin els detalls de la consulta.
Tanmateix, se’n pot descartar la dissolució, perquè això seria obrir un nou front amb els comuns.
L’espai que encapçalen Ada Colau i Xavier Domènech ha fet passos cap a l’opció unilateral, però no hi ha fet mai costat.
Aquest cap de setmana, Catalunya en Comú va anunciar que faria una crida a la participació si el govern convocava un referèndum unilateral.
De totes maneres, va avisar que la consulta no tindrà ‘potència i legitimitat’ si no ‘apel·la a grans majories, reconeixement internacional i garanties democràtiques’.
El pla del govern
El govern farà avui la reunió habitual del dimarts, en què s’acabarà d’esbossar l’estratègia final del referèndum.
Però entre demà i divendres es convocarà una reunió extraordinària de l’executiu per anunciar tot seguit la data i la pregunta del referèndum.
L’anunci arribarà després d’haver constatat que la via pactada no és possible, de manera que el govern emprendrà la via unilateral.
Tanmateix, això no significa tancar la porta al diàleg.
Hi haurà negociació, si Madrid ho vol, ‘fins a l’últim minut de la pròrroga’, segons que va dir Puigdemont.
Sobre la pregunta, només se sap que serà binària i per tant no tindrà forma d’arbre, com al 9-N.
De totes maneres, el president ja va fer tres propostes, a tall d’exemple, en una entrevista a la cadena Aljazeera.
Heus-les ací: ‘Vol que Catalunya sigui un estat independent?’; ‘Vol que Catalunya sigui una república independent?’; i ‘Vol que Catalunya continuï formant part d’Espanya?’.
Aquesta última fórmula introduïa la possibilitat d’una resposta positiva que impliqués quedar-se a l’estat espanyol, una opció que ha perdut força arran de la negativa de Rajoy a negociar el referèndum.
Pel que fa a la data, el govern es decanta per l’1 o el 8 d’octubre.
Una altra opció és el 24 de setembre, però tres condicions la fan gairebé inviable.
Coincideix amb la festa de la Mercè, la patrona de Barcelona; l’Onze de Setembre quedaria dins la campanya i l’unionisme podria acusar el govern de beneficiar-se de la diada nacional; i, finalment, obliga a fer la convocatòria del referèndum durant l’agost, període de vacances de la majoria de la població.

Response: Després d'aconseguir 500.000 signatures a favor de la celebració d'un referèndum acordat i la negativa del president espanyol Mariano Rajoy, el Pacte Nacional pel Referèndum ha deixat pas als partits perquè concretin la data i la pregunta del referèndum. Tot indica que el govern optarà per la via unilateral, i la votació es podria celebrar l'1 o el 8 d'octubre.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
PSC i PP aprofitaran el ple de la setmana vinent, destinat a "desbloquejar" la situació política a Catalunya, per intentar que corrin ja els terminis de la investidura.
Les dues formacions presentaran propostes de resolució per tal que s'activin el compte enrere de dos mesos en els quals cal procedir a triar president si no es vol anar automàticament cap a noves eleccions.
"L'última opció perquè corrin els terminis és el que el ple adopti un acord en aquest sentit", ha indicat Santi Rodríguez, portaveu parlamentari del PP, que considera que aquesta seria l'única "utilitat" del ple de la setmana vinent.
Ferran Pedret, portaveu adjunt del PSC a la cambra catalana, ha recalcat que esperen que hi hagi una entesa per "tenir un Parlament operatiu".
Rumb al TC
Ciutadans recorrerà la proposta de resolució amb la qual Junts per Catalunya vol restituir simbòlicament la figura de Carles Puigdemont.
"Això és Matrix, i ho recorrerem.
Tothom sap que no serà president, aviam qui és el valent que s'atreveix a dir-li", ha assenyalat Fernando de Páramo, referint-se al text que es votarà la setmana vinent al Parlament en un ple per al qual Roger Torrent, president de la cambra, fixarà data avui.
De Páramo, de fet, ha deixat oberta la porta a recórrer al Tribunal Constitucional (TC) la proposta en cas que s'aprovi a la cambra.
"Torrent, en lloc de defensar els drets de tots els diputats, està fent tot el contrari.
És el president del bloqueig", ha indicat De Páramo, que ha insistit que el procés està dividint la societat i causant el fre a les iniciatives parlamentàries.
"Gràcies a nosaltres, la setmana que ve la cambra es torna a obrir després de quatre mesos.
I abordarem com podem posar en marxa d'una vegada per totes la Generalitat amb un Govern que treballi per tots els catalans", ha recalcat el dirigent de Ciutadans.
— Ciutadans (@CiutadansCs) 23 de febrer de 2018
"Els independentistes no volien aquest ple, i Torrent ens donava allargues", ha criticat De Páramo.
Ciutadans ha presentat una proposta de resolució segons la qual cal un executiu que respecti la llei i posi fi al procés.
"Cal posar llum i taquígrafs a les baralles entre els partits.
Hauran de donar la cara i explicar què passa als despatxos entre Convergència i ERC", ha recalcat el dirigent liberal, que ha demanat reconsiderar la proposta de Junts per Catalunya sobre la restitució de Puigdemont.
El més "revolucionari", ha dit, és "defensar la democràcia".
"La seva proposta és Matrix, i la recorrerem.
Tothom sap que Puigdemont no serà president.
Aviam qui és el valent que s'atreveix a dir-li a ell", ha indicat De Páramo.
Ple imminent
El Parlament celebrarà la setmana que ve un ple la setmana que ve per debatre sobre la investidura, el calendari de la qual es manté congelat a l'espera que Junts per Catalunya i ERC ultimin el rol que assumirà Carles Puigdemont i la formació del nou Govern.
El president del Parlament, Roger Torrent, anunciarà al llarg d'aquest mateix divendres el dia d'aquesta sessió que arrencarà amb la proposta de resolució dels "comuns" per reivindicar la sobirania del Parlament i que inclourà el document presentat per Junts per Catalunya sense el suport d'ERC per exigir la "restitució" del Govern.
Es tracta d'un ple que Ciutadans havia demanat fent valer la seva majoria d'una cinquena part de la cambra per forçar-ho.
Fonts parlamentàries expliquen, però, que els d'Inés Arrimadas no volien que hi hagués una ordre del dia i la setmana passada van amenaçar de recórrer al Tribunal Constitucional si Torrent no fixava ja una data.
Els "comuns" també havien demanat una sessió d'aquest tipus que servís per "desbloquejar" la situació, però en base a una proposta de resolució que pivota en la reivindicació de la sobirania del Parlament i la defensa del model d'escola pública.
Fixat ja l'ordre del dia
Arrencarà amb el text registrat pels "comuns" i els grups tindran un temps d'intervenció de 15 minuts cadascun.
Seguirà amb la proposta de resolució presentada pel PSC per demanar que s'activi el rellotge dels dos mesos per a la investidura.
També ha estat inclosa la polèmica proposta de resolució que aquest divendres ha registrat Junts per Catalunya just abans de l'inici de la reunió de la mesa sense el suport dels republicans per exigir la "restitució" del Govern de Puigdemont.
I és que el ple se celebrarà, previsiblement, pocs dies abans que es tanqui l'acord per a la investidura i servirà perquè cada grup expressi la seva opinió al respecte.
Ciutadans, PSC i PP ja fa dies que pressionen perquè comencin a comptar els dos mesos de temps per proclamar un president abans de la celebració d'unes noves eleccions.

Response: La setmana vinent se celebrarà al Parlament un ple per debatre la situació d’investidura, congelada a l’espera que ERC i Junts per Catalunya acabin de concretar el paper de Carles Puigdemont en la formació d’un nou govern. PP i PSC presentaran propostes perquè s'activin els terminis d’investidura i comenci el compte enrere de dos mesos perquè es convoquin noves eleccions.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Comunicat de la Plataforma per la Llengua
La Plataforma per la Llengua ha criticat el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern de l'Estat espanyol, que veu retrògrad i poc democràtic, i crida a la desobediència civil als ensenyants i sindicats si el decret tira endavant.
En relació al decret, la Plataforma per la Llengua vol manifestar les següents consideracions:
Pel que fa a Catalunya, el Decret d'ensenyances mínimes és una intromissió en les competències de la Generalitat de Catalunya.
Creiem que la seva aplicació pot perjudicar l'ús social de la llengua i l'acollida de les persones nouvingudes que arriben a casa nostra.
Un retrocés en l'ensenyament en català significa dificultar a les persones nouvingudes l'oportunitat d'una aproximació al país i a la llengua d'acollida, aproximació que contribueix a fer desaparèixer "l'estigma d'immigrant".
Cal tenir en compte que la immersió lingüística permet cohesionar la societat i tenir un dels valors més preuats, una sola comunitat.
Aquest és per nosaltres l'objectiu bàsic de la immersió lingüística.
A més a més, la immersió lingüística assegura que l'alumnat a Catalunya, en acabar els ensenyaments obligatoris, tingui el mateix grau de coneixement de català que de castellà, i això s'acompleix.
El que no s'acompleix encara és la capacitat d'ús oral de la llengua catalana, perquè així com tots els catalanoparlants poden parlar i comunicar-se en castellà, això no passa a la inversa.
Per tant, tenint en compte que l'alumnat de famílies no catalanoparlants no parla en català en l'àmbit familiar ni, en molts casos, en el seu àmbit social, per tal d'aconseguir que pugui expressar-se en català tant en la seva vida laboral com social, cal una discriminació positiva del català, tal com preveu el programa d'immersió lingüística que tants bons resultats ha donat en l'àmbit d'acollida d'alumnat de fora i en l'àmbit de renovació pedagògica.
Considerem que el decret és una agressió al plurilingüisme de l'estat, i un element més en el tractament desigual que l'estat espanyol fa respecte les llengües que conviuen sota les seves fronteres.
L'estat imposa el castellà en diferents àmbits i desatén el català, la qual cosa significa un tracte discriminatori dels ciutadans i ciutadanes de l'estat, i per tant un dèficit democràtic.
No hi ha en cap estat de l'Europa democràtica una llengua com la nostra que tingui tants milions de parlants i que no sigui obligatòria en l'ensenyament a tot l'estat, com sí que passa, per exemple, a països com Bèlgica, Finlandia o Canadà, països tots ells amb població semblant a la catalana pel que fa al nombre de parlants de la segona llengua.
L'estat espanyol no segueix en aquest aspecte el model de cap país democràtic amb una llengua de més de 7 milions de parlants.
Considerem incomprensible que, en un moment com l'actual, quan totes les universitats europees en el marc de l'espai europeu d'educació superior demanen que l'alumnat conegui i utilitzi com a mínim tres llengües, començant naturalment per la pròpia, el govern espanyol s'obsessioni en imposar un marc lingüístic que ens recorda temps passats.
Creiem que hi ha d'altres llengües més desateses i prioritàries, com ara l'anglès, que sí que necessiten més hores, ja que el nivell assolit és inferior que en el cas del castellà.
El català es troba en una situació de desigualtat respecte el castellà en diferents àmbits.
És necessària l'educació en català per compensar aquesta desigualtat.
Aquest decret perjudica el principi de discriminació positiva que el català es mereix a l'ensenyament.
Lamentem que aquest decret recordi polítiques similars igualment retrògades de governs del PP.
Per tot això, la Plataforma per la Llengua considera indispensable:
- Que la Generalitat de Catalunya presenti un recurs al decret en qüestió.
- Exigim l'acció coordinada de les forces polítiques catalanes per evitar l'aplicació d'un decret que considerem que vulnera els drets lingüístics i desatén les lloances del Consell d'Europa en relació a la immersió lingüística a Catalunya.
En tot cas, suggerim a la Generalitat de Catalunya, la Generalitat Valenciana i al Govern Balear que no apliquin aquest decret.
I
- ncitem a la desobediència civil als ensenyants i sindicats en el cas que el Govern de la Generalitat apliqui aquesta mesura, i els animem a fer pública la seva intenció de practicar aquesta desobediència.

Response: La Plataforma per la Llengua ha cridat a la desobediència civil si s’acaba aplicant el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern espanyol, que augmenta la presència del castellà a l’escola en detriment del català. L’organització considera que l’aplicació del decret pot perjudicar l'ús social del català en favor del castellà i dificultar la integració a Catalunya de les persones nouvingudes.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L'extresorer del PP Luis Bárcenas s'ha acollit al dret de no declarar a la comissió d'investigació de l'operació Kitchen que avui ha començat al Congrés dels Diputats.
Tot i així, Bárcenas sí que ha donat alguns detalls sobre el paper de l'expresident del govern espanyol Mariano Rajoy i la cúpula del PP a l'hora d'activar aquesta operació d'espionatge contra ell per descobrir si tenia documentació sobre el finançament irregular de la formació.
El portaveu del PP, Luis Santamaría, ha repassat els casos de corrupció de tots els partits que ara acusen els populars -els GAL, els ERE d'Andalusia, el cas de Núria Marín, el 3%, les investigacions de Podem, el cas de Laura Borràs, entre d'altres- i no ha fet cap pregunta a Bárcenas amb l'argument que la causa està sota secret de sumari i per preservar el dret de presumpció d'innocència de l'extresorer.
També ha retret a la comissió que han utilitzat aquesta eina per motius polítics i l'han convertida en una "causa general contra el PP".
Corrupció
Bárcenas confessa: «Rajoy va triturar la comptabilitat B del PP sense saber que jo en tenia una còpia»
L'extresorer assegura que el partit es va finançar de manera irregular entre el 1982 i el 2009 i detalla tots els dirigents de la formació que van rebre diners en metàl·lic en sobres
La tensió ha augmentat durant la intervenció de la portaveu de Vox, Macarena Olona, que ha criticat que Bárcenas hagi respost a les preguntes del PSOE però no a les seves.
El portaveu de Podem, Pablo Echenique, ha criticat que el PP s'hagi presentat "dopat" a totes les eleccions espanyoles gràcies a la comptabilitat B. Ha preguntat a Bárcenas si entre el material robat en el marc de la Kitchen hi havia proves que confirmessin la trama de finançament irregular i si les donacions dels empresaris al PP eren a canvi de l'adjudicació de contractes.
"Ho he respost en seu judicial i no puc respondre", ha dit l'extresorer popular.
Bárcenas també ha negat "cap acord" amb el PP per no dir res i evitar que la seva esposa, Rosalía Iglesias, entrés a la presó, però ha admès que l'advocat Javier Iglesias li va dir que si "callava" el seu cas acabaria anul·lat.
"Això va ser així", ha dit.
A preguntes del portaveu d'ERC, Gabriel Rufián, Bárcenas ha evitat dir si se sent "traït" i ha assegurat que és a la presó per haver comès delictes fiscal i no per culpa de la cúpula del PP.
L'extresorer ha dit que hi ha una gravació de Rajoy acceptant diners de la comptabilitat B del PP, però que desconeix on és.
També ha dit que no ha negociat amb el PP la no entrada a la presó de la seva esposa, que es troba també empresonada per delictes fiscals.
Bárcenas ha dit que l'excomissari Villarejo no li va demanar res per fer-li xantatge, tot i que va fer un cafè amb ell "sense saber que era ell".
Ha admès que el PP li va oferir diners per "indemnitzacions" i Rufián li ha recordat que no pot mentir.
L'extresorer ha dit que no se sent perseguit ni espiat pel PP, però ha dit que "creu" que la cúpula del PP de Rajoy i del Ministeri de l'Interior va ordenar que un capella "fals" entrés a casa seva per buscar informació i segrestar la seva família.
També ha dit que "persones del Ministeri de l'Interior" van ordenar que l'espiessin a través del seu xofer, Sergio Ríos.
A preguntes de Rufián ha dit que no va "pactar" la caiguda del ministre Alberto Ruiz-Gallardón però sí que se li va oferir aquesta possibilitat "a canvi del silenci".
Bárcenas ha dit que va rebre la instrucció per part d'Álvaro Lapuerta de muntar una caixa B al PP i ha evitat dir si qui va donar l'ordre va ser Francisco Álvarez Cascos.
També ha dit que és "rigurosament fals" que Rajoy fos l'avalador del compte que l'extresorer tenia a Suïssa.
No coneixia l'operació Catalunya
Bárcenas ha negat, a preguntes de la portaveu de Junts, Míriam Nogueras, tenir coneixement de l'operació Catalunya.
L'extresorer ha insistit que els papers sobre la comptabilitat B del PP són "certs" i així quedarà acreditat d'aquí uns mesos quan surti la sentència de la causa que s'està jutjant ara a l'Audiència Nacional.
Bárcenas ha dit que ell "personalment" no va donar mai diners a Rodrigo Rato ni a Ángel Acebes, però ha recordat que si consta en els papers és que va ser així.
L'extresorer ha dit que Aguirre i Aznar no tenien res a veure amb la caixa B, però sí que ha dit que va fer entregues de diners a Rajoy i Cospedal.
Bárcenas ha dit que no ha temut per la seva vida però "preocupació en algun moment" sí.
"Temo pel benestar de la meva esposa, que està injustament privada de llibertat", ha dit.

Response: L'extresorer del Partit Popular, Luis Bárcenas, ha comparegut al Congrés amb motiu de la comissió d'investigació per l'operació d'espionatge Kitchen. Tot i acollir-se al dret de no declarar, ha implicat directament a Mariano Rajoy i membres de la cúpula del PP en el cas. També ha assegurat que el partit es va finançar il·legalment entre el 1982 i el 2009.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La CUP es va afanyar per tancar un acord amb ERC poques setmanes després de les eleccions per situar-se al centre del tauler polític.
Al discurs d'investidura, Pere Aragonès va prometre quatre "revolucions" -democràtica, social, feminista i verda- i canvis significatius respecte a l'anterior legislatura.
La música agradava als cupaires.
Tot plegat, a les portes de la negociació dels pressupostos, una qüestió central que marcarà el futur del Govern.
Aquesta manca de full de ruta que denuncia la CUP fa que les posicions sobre els comptes estiguin allunyades.
El pla de Govern -amb projectes com els Jocs Olímpics d'Hivern- preocupa els cupaires, que hi veuen un excés de "continuisme".
L'ampliació del Prat, amb un posicionament que veuen poc contundent per part d'ERC, o el desplegament de les renovables, també inquieten la formació.
Els "macroprojectes especulatius" que inclou el pla d'Aragonès fan més difícil l'aprovació dels pressupostos.
A això se li suma una interlocució irregular entre la CUP i els partits de Govern, amb poques trobades per fer seguiment de l'acord assolit amb ERC i una relació encara més escassa amb Junts.
Però l'acord, insisteixen al partit, és amb Esquerra, està tancat i "s'ha de complir".
Pressupostos: posicions allunyades
Una carpeta clau són els pressupostos.
El conseller d'Economia, Jaume Giró, revelava dimecres a Catalunya Ràdio que ja han començat les converses amb la CUP, que considera el soci prioritari per tirar endavant els comptes, malgrat que el PSC i els comuns també han allargat la mà.
Fonts dels anticapitalistes consultades relativitzen aquest optimisme de Giro i neguen que hi hagi hagut cap reunió de treball.
Ara per ara, les posicions estan allunyades i la CUP reclama concrecions als comptes.
"Per començar a parlar cal que s'estigui complint l'acord d'investidura, si no amb quina seguretat ens asseurem?", deia dimarts el diputat Xavier Pellicer.
De tota manera, la CUP vol separar l'acord d'investidura del suport als pressupostos i fan un advertiment clar al Govern: no serà una bona idea vendre les mateixes propostes de l'acord signat al març per intentar obtenir el suport als comptes a l'octubre.
Fonts consultades assenyalen que ERC i Junts no només han de convèncer els 10 diputats anticapitalistes, sinó també, i especialment, la militància.
Govern
La CUP critica el pla de Govern i exigeix un «canvi de rumb immediat»
Pellicer avisa que l'acord d'investidura s'ha de complir i lamenta el "continuisme" en les polítiques de l'executiu
Sense pla B a la taula de diàleg
El malestar hi és tant per la part d'acció de Govern com per la manca de full de ruta per tirar endavant el procés.
La CUP no confia en la taula de diàleg, però tampoc s'oposa a que ERC explori aquesta via.
Com consta en l'acord d'investidura, han donat dos anys de marge a aquest mecanisme.
La confiança que hi tenen els anticapitalistes és nul·la i la preocupació augmenta davant del fet que el Govern no té un "pla B" per si fracassa la taula.
El referèndum que planteja la CUP hauria de ser abans de 2025.
Una independència d'Escòcia, probablement lligada a un reingrés a la Unió Europea, seria un precedent a tenir en compte per a les aspiracions catalanes.
Els anticapitalistes volen fets i concreció per tornar a acostar posicions amb ERC i Junts.
La música de la investidura sonava bé, però amb això, apunten fonts dels cupaires, no n'hi ha prou.
El Govern, que vol portar els pressupostos al Parlament a mitjans d'octubre, té l'oportunitat de començar a definir el full de ruta i les alternatives a la taula de diàleg aquesta setmana amb el debat de política general que començarà dimarts a la tarda i acabarà dijous.
La CUP hi serà per "pressionar" i advertir de nou l'executiu de Pere Aragonès i Jordi Puigneró que cal fixar un rumb si vol tirar endavant la legislatura.

Response: Tot i l’acord d’investidura que va permetre a Pere Aragonès convertir-se en president gràcies als vots de la CUP, la relació entre ERC i la formació anticapitalista es troba en un moment delicat. Amb la votació dels pressupostos prevista per a l’octubre, la CUP denuncia una manca de full de ruta sobiranista i critica el continuisme dels comptes plantejats.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L'Advocat General del Tribunal de Justícia de la Unió Europea, Michal Bobek, defensa que Espanya no pot reclamar l'extradició de Josep Miquel Arenas, àlies Valtònyc, amb un codi penal posterior als fets pels quals va ser condemnat que sigui més dur que el del moment del presumpte delicte.
En les seves conclusions sobre cas de l'euroordre del cantant mallorquí, Bobek afirma que la llei de referència per examinar l'extradició ha de ser "l'aplicable als fets", i no una de posterior, per donar "un marc de referència senzill, clar i previsible".
Tot i això, només accepta tenir com a referència el codi penal vigent en el moment de l'euroordre si "les modificacions posteriors són més favorables per a l'acusat".
Així, l'Advocat General dona la raó a Valtònyc i a la Comissió Europea i s'oposa a les tesis d'Espanya, Bèlgica i la fiscalia belga, que defensen aplicar el codi penal vigent en el moment d'emetre l'euroordre.
Per contra, Valtònyc i els serveis jurídics de l'executiu europeu reivindiquen que només la llei aplicable als fets és rellevant per fer una euroordre.
L'Advocat General considera que hi ha raons de pes "lògiques" per rebutjar la interpretació de la normativa sobre les euroordres que defensa Espanya perquè creu que l'ús de la llei aplicable als fets concrets és la que dóna més seguretat jurídica a l'acusat.
Matisos
Bobek recorda que la seva interpretació no té "cap impacte" en altres aspectes que pugui avaluar el jutge a l'hora de decidir si entrega a Valtònyc.
En aquest sentit, el lletrat només es pronuncia sobre com cal aplicar la llei per fer servir la via automàtica d'extradició.
Alternativament, Bèlgica pot també examinar si els delictes pels quals es reclama a Valtònyc són equiparables en la seva legislació.
És a dir, considerar l'extradició per la via de la doble tipificació.
D'altra banda, el txec aprofita les seves conclusions per remarcar que l'eficàcia de la cooperació judicial entre estats "no és l'únic valor" que busca la legislació europea perquè els drets fonamentals també s'han de "respectar".
Defensa un sistema previsible
El lletrat alerta que no seguir el seu criteri comportaria el "risc" que el sistema d'euroordres es converteixi en una "imprevisible partida de billar".
"No hi hauria límits a la possibilitat que es tornessin a emetre ordres de detenció europees referides als mateixos delictes amb marcs jurídics diferents", avisa.
Per això, creu que la postura defensada per Espanya i Bèlgica obriria la porta fins i tot a permetre "eleccions tàctiques" de les autoritats per fer una euroordre.
El lletrat creu que la interpretació dels governs espanyol i belga de fet "dificultaria el bon funcionament de sistema d'euroordres".
"Potser facilitaria l'entrega en el present cas individual, però certament no promouria el bon funcionament i l'eficàcia estructural del sistema d'euroordres", critica el txec.
Detecta un possible conflicte de drets
Malgrat assegurar que la pregunta prejudicial belga no entra en el fons del cas, l'Advocat General remarca en el seu escrit que "els fets i el context" d'aquest afer podrien "entrar en conflicte amb el dret fonamental a la lliure expressió".
Ara bé, el lletrat s'absté d'opinar sobre aquesta qüestió i recorda que les seves conclusions no tenen cap efecte al respecte.
El dubte dels tribunals belgues
Espanya va demanar l'extradició automàtica del cantant pel delicte d'enaltiment del terrorisme, però la legislació europea només permet aquesta via ràpida per crims castigats a l'estat en qüestió amb almenys tres anys de presó.
Valtònyc va ser condemnat a dos anys de presó pel delicte d'enaltiment del terrorisme amb la llei espanyola del 2012, però quan es va emetre l'euroordre la pena màxima que marcava el codi penal era de tres anys, arran d'una reforma del 2015.
Els magistrats belgues van preguntar a Luxemburg si es pot aplicar de manera retroactiva el codi penal a l'hora d'activar per la via ràpida una euroordre com va fer Espanya.
En concret, volien saber si es pot agafar com a referència la llei penal "en el moment en què es va dictar l'ordre de detenció europea".
Conclusions no vinculants
L'opinió de l'Advocat General no és vinculant ni definitiva.
En els pròxims mesos els magistrats de la sala s'hauran de pronunciar sobre la disputa i no tenen la obligació de seguir el criteri del lletrat txec.
Sentència no decisiva
En tot cas, encara que el TJUE resolgui en favor de Valtònyc, la seva sentència no serà decisiva per resoldre l'euroordre, tot i que podria donar més motius per rebutjar l'entrega a Espanya.
Després del dictamen de Luxemburg, el Tribunal d'Apel·lació de Gant serà qui decideixi si accepta o no l'extradició.
En qualsevol cas, l'eventual sentència encara podria ser recorreguda a una tercera instància judicial.
La primera instància va denegar l'extradició a Espanya que va reclamar a Valtònyc l'estiu del 2018.

Response: L'Advocat General del Tribunal de Justícia de la Unió Europea, Michal Bobek, ha dit que Espanya no pot reclamar l’extradició del raper Valtònyc amb un codi penal posterior als fets que sigui més dur per a l’acusat. Tot i això, la seva opinió no és vinculant i serà el Tribunal d'Apel·lació de Gant qui decideixi acceptar o no l'extradició.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa ha fet públiques aquest divendres les conclusions de l'estudi de conjunta econòmica corresponent al segon trimestre de 2018 i assegura que l'evolució de l'activitat econòmica ha experimentat una lleugera desacceleració.
L'estudi reflecteix una reducció d'1,5 punts respecte el trimestre anterior, tot i que la marxa dels negocis es manté per sobre del nivell d'activitat amb què es va tancar l'any 2017.
Segons informa la Cambra, aquesta tendència va en consonància amb l'evolució de l'activitat econòmica al conjunt de Catalunya.
Així mateix, l'informe constata que a Catalunya la indústria es manté com el motor econòmic, amb una previsió de taxes de creixements superiors als de la construcció i del comerç, tot i que pronostica una lleugera desacceleració en el ritme de creixement de les exportacions.
D'altra banda, l'informe no descarta que algunes circumstàncies que incideixen en l'evolució econòmica internacional dels propers mesos pugui influir en el ritme de creixement a llarg termini.
En aquest sentit, l'informe assenyala que es podria produir una lleu desacceleració del ritme de creixement de cara a l'any 2019 amb una previsió de la taxa de creixement del 2,7% com a conseqüència dels probables increments del preu del petroli i l'evolució dels tipus d'interès a Europa, així com els efectes derivats de la implementació del full de ruta definitiu per al Brexit, la crisi aranzelària originada pels Estats Units i la crisi de la lira turca i del pes argentí.
L'indicador de les expectatives sobre la marxa dels negocis a la demarcació de Terrassa per al tercer trimestre de 2018 ofereix un valor de 10,8 punts de saldo, superant en 1,2 punts el valor del segon trimestre, cosa que indica que el ritme d'activitat pot augmentar lleugerament respecte el trimestre anterior.
A més, es preveu que la marxa dels negocis mantingui el ritme de creixement i trenqui la desacceleració experimentada en el tancament del 2017.
Indicadors econòmics
El segon trimestre de 2018 s'ha tancat amb una ocupació a la demarcació de Terrassa d'un total de 182.500 persones en actiu (151.635 són treballadors assalariats i 30.865 autònoms).
Aquesta xifra suposa un increment del 0,8% i del 0,6% respectivament respecte el trimestre anterior.
Durant el segon trimestre del 2018 el nombre total d'empreses amb treballadors inscrits al Règim General de la Seguretat Social ha estat de 12.920, el que representa un lleu increment del 0,8% en relació al mateix període de l'any 2017.
Pel que fa a la distribució dels treballadors assalariats per activitat sectorial, el 0,06% treballen a l'agricultura; el 21,35% a la indústria; el 5,52% a la construcció; i el 73,08% al sector serveis.
Per la seva part, la distribució del col·lectiu de treballadors autònoms per sectors d'activitat revela que un 0,38% desenvolupa la seva activitat dins del sector de l'agricultura; el 9,05% a la indústria; el 13,45% a la construcció; i el 77,13% al sector serveis.
Pel que fa a l'evolució de l'atur, s'ha observat una millora en l'evolució d'aquest indicador en tancar el segon trimestre de 2018 i una moderació en el ritme de contractacions.
En relació a l'atur, el segon trimestre de l'any s'ha tancat amb un total de 23.542 persones enregistrades al servei d'ocupació de Catalunya, xifra que indica una variació de -2,97% respecte al mes anterior i una reducció interanual del 5,98%.
Per sectors d'activitat, el sector serveis agrupa el 65% del total, mentre que la indústria aglutina el 14,7% i la construcció el 10,4%.
Les persones en situació d'atur sense ocupació anterior representen el 9,2% del total.
Al conjunt de Catalunya, amb un nombre de persones en atur de 370.192, s'ha experimentat un descens del 3,99% mensual i 5,42% interanual.
Pel que fa a la contractació, el segon trimestre s'ha tancat amb la formalització de 15.105 contractes laborals al mes de juny, 2.136 dels quals -14,1%- corresponen a la modalitat de contractació fixa i 12.969 contractes -85,9%- a la modalitat de temporal.
Aquesta xifra expressa un descens en el ritme interanual de contractació del 6,64%.
Així mateix, des del mes de gener s'han formalitzat un total de 86.101 contractes laborals a la demarcació de Terrassa, xifra que representa un increment global del 5,62% en relació al mateix període de l'any 2017.
En el conjunt del primer semestre de l'any, la contractació fixa ha experimentat un increment anual d'un 11,8% i la contractació temporal un 4,54%.

Response: Aquest divendres, la Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa ha publicat les dades de l’estudi de conjunta econòmica corresponent al segon trimestre de 2018. Tot i que la marxa dels negocis manté un ritme superior que durant el 2017, la Cambra ha observat una lleugera desacceleració de l’activitat empresarial que podria mantenir-se durant el 2019.