Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La ciutat de Vic tindrà aquest cap de setmana la seva cita anual amb el Mercat del Ram, els dies 18, 19 i 20 de març.
El certamen és un punt de trobada per al sector agropecuari i una gran festa per a la ciutadania.
Exhibicions ramaderes, productes agrícoles, activitats lúdiques, esportives, culturals i comercials, exhibicions i concursos eqüestres són algunes de les propostes.
En total, més d'un centenar d'activitats.
El Mercat del Ram omplirà, un any més, els carrers de la ciutat de Vic amb un total de 202 expositors de tota mena, gairebé els mateixos que l’any passat (198).
El pregó, a càrrec de Pep Alsina, pagès de la comarca i membre de l’Unió de Pagesos, donarà el tret de sortida de la programació, aquest dijous, 17 de març.
L'acte tindrà lloc a la Sala de la Columna de l'Ajuntament de Vic, a les 19:30 hores.
La ramaderia segueix sent l’eix central d’aquesta fira, amb concursos i exhibicions que es faran al recinte firal el Sucre.
És el cas del 19è Concurs Català de Raça Frisona, el 12è Concurs Nacional de Vaca Bruna del Pirineu i el 34è Concurs de Canals Porcines.
En aquest sentit, el secretari executiu de l’Associació Frisona d’Osona, Jaume Sala, ha remarcat que “el primer concurs es va fer l’any 1977 a Vic, i de les 19 edicions que complirem aquest any, 13 s’han fet en aquesta ciutat”.
Per reforçar aquest caràcter ramader del Mercat del Ram, enguany la Llotja de Contractació i Mercat en Origen, que es reuneix cada dissabte a l’edifici El Sucre per fixar preus del boví i el porcí, se celebrarà a dins del recinte firal.
El Lactium continua a la plaça dels Màrtirs
Pel què fa a la vessant de productes d’alimentació i gastronomia, aquest any tindrà lloc la 8a edició de Lactium, la Fira del Formatge Artesà, que continuarà instal·lada a la plaça dels Màrtirs, amb més de 40 expositors i una àrea on es duran a terme degustacions i tastos guiats.
L’alcaldessa ha afirmat que “la ubicació d’aquesta fira respon a una voluntat política de donar vida a aquesta zona”.
Dins les activitats de Lactium destaca un sopar temàtic al Temple Romà, que per primera vegada organitzarà el reconegut cuiner Nando Jubany, juntament amb el gastrònom Pep Palau i l’enginyer químic i enòleg Raül Bobet, propietari del Celler Castell d’Encús.
La rambla Passeig també forma part del recorregut gastronòmic del Mercat del Ram i acollirà una mostra de productes de proximitat, l’Espai Terra i Cuina, amb una quarantena de parades on comprar oli, vins, embotits, cerveses, bolets, pastisseria i mel, entre d’altres.
Com a novetat, hi haurà una oferta de tapes que els visitants podran adquirir directament a cada estand i una zona de cuina coordinada pel cuiner David Sanglas, on s'hi farà una calçotada, un esmorzar de cap i pota, una xatonada i una arrossada.
També en aquesta zona s’organitzarà un “gastromusical”, una activitat que maridarà productes locals, vins i música de la mà dels cuiners d’Osona Cuina, el Celler d’Osona i la cantant Carla Serrat.
L'origen dels aliments, en clau didàctica
Una altra novetat d’aquest any és que a l’interior del recinte firal El Sucre s’habilitarà una zona on es mostrarà l’origen i el present de les cases de pagès.
Sota el nom La casa de pagès, origen dels aliments, en aquest espai s'hi podrà veure maquinària, productes, fotografies i gràfiques dels processos del cereal, el porc i la vaca.
També s’hi duran a terme tallers experimentals per a nens i nenes de 5 a 12 anys sobre l’alimentació animal, l’alimentació humana i els cereals.
Es tracta d’una iniciativa que té com a objectiu aproximar el sector agrícola i ramader als visitants del Mercat del Ram, des d’un punt de vista didàctic i participatiu.
Els organitzadors d’aquesta nova activitat són l’empresa Gepork, la Cooperativa Plana de Vic, l’Ecomuseu del Blat de la càtedra d'Agroecologia i Sistemes Alimentaris Alternatius de la UVIC-UCC, l’empresa Natrus, i l’Organisme Autònom de Fires i Mercats de l’Ajuntament de Vic.
D’altra banda, les exhibicions eqüestres seran també protagonistes d’aquesta cita anual, amb concursos de doma clàssica, ruta de carruatges, concurs de carrusels, salts d’obstacles, Horseball, volteig cosac, etc. Com a novetat, es faran tres modalitats de raid: dissabte de 60 i 80 km i diumenge de 40 km. Les demostracions es poden veure dissabte i diumenge a la zona esportiva municipal.
A banda de les mostres esmentades, cal destacar la de Turisme, a la rambla del Carme i Plaça Santa Clara; la de maquinària agrícola, a l’Avinguda dels Països Catalans; la d’horticultura, jardineria i energies renovables, al pàrquing Joan de Serrallonga; i la d’automòbils, al carrer Mossèn Josep Gudiol.
D’altra banda, durant tot el cap de setmana, la ciutat s’omple d’ofertes lúdiques que complementen la vessant comercial com concursos de dibuix i fotografia, de globus aerostàtics, parc infantil d’inflables, exhibicions castelleres i diverses competicions esportives.

Response: El Mercat del Ram omple Vic amb més de 200 expositors i un centenar d’activitats. La fira se centrarà en la ramaderia, l’alimentació i la innovació, però també inclourà el Lactium, la Fira del Formatge Artesà i exhibicions eqüestres. Una de les novetats és una mostra sobre les cases de pagès i els processos del cereal, el porc i la vaca.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Carme Forcadell, ex-presidenta del Parlament de Catalunya i de l’Assemblea Nacional Catalana, de seixanta-cinc anys, ha escrit un curt, intens i treballat llibre feminista sobre la seva experiència i coneixences dins la presó.
Forcadell, condemnada pel Tribunal Suprem espanyol a onze anys i mig de presó per sedició i malversació, escriu una obra allunyada de l’anàlisi política de l’independentisme, i se centra en el feminisme, no tan sols teòric, sinó també pràctic, viscut bàsicament a la presó de Mas d’Enric, presó d’alta seguretat d’homes amb mòdul de dones, però també amb referències a Alcalá Meco, Puig de les Basses i Wad-Ras.
Al llibre Escrivim el futur amb tinta lila (Grup 62), Forcadell es mostra més presidenta, combativa i líder que mai en un terreny, el feminisme, que sempre ha reivindicat i que la presó ha reforçat.
Forcadell pivota el llibre en els anys a Mas d’Enric, que comparada amb la presó d’on provenia, Alcalá Meco (presó de dones amb arbres, gespa, flors, cel·les obertes i companyes amb delictes menors), és una “presó dura, molt de ciment, murs i portes tancades, amb internes condemnades per tota mena de delictes, la majoria amb consum i tràfic de drogues i moltes amb problemes mentals derivats d’aquest consum”.
El llibre permet de conèixer les intenses vides de les companyes de presó de Forcadell, “preses que han esdevingut delinqüents perquè abans eren víctimes”, en molts casos, de la parella.
Forcadell arriba a escriure moments lírics, molt ben descrits, sobre, per exemple, el Cap d’Any del 2019 i les serpentines que cauen de les finestres al pati, però també crues baralles entre preses dins el menjador que fan estremir en llegir-les.
“Els dies que hi ha baralles, ho notes a l’aire”, en una prosa seca i amb poquíssima palla que és d’agrair.
El lector coneix, de la mà de Forcadell, un quadre gens idealitzat de dones que “prefereixen quedar-se a la presó per tenir un plat calent i viure allunyades de les pallisses que reben a casa”; joves sud-americanes que han fet de mules portant drogues, en la majoria dels casos empeses per parelles que després les ignoren un cop tancades.
Històries que en una sola línia et dibuixen un món: “La Maria està contenta d’haver-se alliberat del marit a la presó.
Li vaig respondre que una mica tard, tenia setanta-quatre anys.”
“La Trini tenia un pare i un germà a la presó que l’amenaçaven per voler deixar el marit pres.
Tenia pànic de trobar-se’ls a comunicacions tot i que ells tenien ordre d’allunyament.”
“La Vane, addicta a la cocaïna, no feia programa de desintoxicació perquè la seva parella no li deixava fer.
Ell sí que el feia.”
“La Marta, a presó dos anys pel crim comès pel seu marit.
No va parlar amb l’advocat fins al cap de dos anys.
Aleshores ho van veure.”
Però tot això citant Maria Mercè Marçal (“Som víctimes, però no santes”) i descrivint una presó on la majoria de les dones fan usura, es criden, es peguen, s’insulten, es roben, menteixen, s’ajuden i maten.
“Preses que han matat una altra persona, i des d’aleshores es renten les mans contínuament.”
Presó amb moments tendres, com quan Forcadell pica amb els dits contra la paret per comunicar-se amb les preses veïnes.
Forcadell i l’aplaudiment al menjador quan rep el permís per a visitar familiars nou-nats.
Forcadell i la tendresa amb què parla de la Laura.
L’obra també permet de veure les petites grans victòries que Forcadell ha vist, i protagonitzat, dins la presó, com ara que les dones puguin treballar i cobrar, matí i tarda, com els homes, i no tan sols al matí, com abans.
Que rebin, com els homes, també formació laboral per a trobar feina un cop fora.
Que rebin, com els homes, productes d’higiene íntima adient a l’economat, i millores generals com ara tenir un jardí, menjar més variat, pujar a les cel·les quan vulguin, tres dies de piscina i no pas un.
Tot plegat aconseguit en unes reunions setmanals fetes als mòduls que van començar dos mesos després que Forcadell entrés a la presó i comencés a organitzar les presoneres.
Un llibre, en definitiva, que explica com empoderar les dones dins i fora de la presó, amb frases que fan pensar, sobretot si les diu Carme Forcadell: “He après que mai més a la vida deixaré que ningú decideixi per mi.
Si una s’ha d’equivocar, és millor tenir el consol de fer-ho per actes i decisions pròpies.”
El llibre Escrivim el futur amb tinta lila és una obra que si peca d’alguna cosa, és d’excés de brevetat i el lector es queda amb ganes de saber-ne més, d’aquestes delinqüents i víctimes a la vegada d’un sistema on manen els homes.
Podeu comprar Escrivim el futur amb tinta lila a la Botiga de VilaWeb

Response: Carme Forcadell ha escrit un llibre feminista sobre les dones que ha conegut a la presó, “Escrivim el futur amb tinta lila”, publicat per Grup 62. Hi descriu casos de dones que sovint són víctimes d’un sistema patriarcal i acaben convertint-se en delinqüents. A la presó, Forcadell va ajudar les preses a aconseguir els mateixos drets que els presos.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, diu que és possible que pròximament hi hagi diferents ‘moments’ que serveixin al moviment independentista per a culminar els objectius amb la República catalana.
En una entrevista a l’ACN, recorda que aviat hi haurà els judicis contra els encausats pel primer d’octubre, que dóna per fet que tindran un desenvolupament advers.
‘Ja sabem que seran judicis sense cap garantia de justícia i que ja sabem com els resoldria Europa.
És una farsa, el judici a Espanya.
Però si a més arriben unes sentències d’escarment, ja no dic injustes, que ja sabem que seran injustes perquè la causa ho és, sinó inacceptables i intolerables per a la ciutadania, és possible que aquell sigui un moment’, diu el president.
Però no solament aquest.
També considera que ‘és possible que una gran victòria de candidatures republicanes als ajuntaments catalans en les eleccions municipals’ sigui un altre d’aquests punts d’eclosió sobiranista que el president reclama d’esperar.
Per últim, esmenta que ‘unes noves eleccions en què es proposés que les forces puguin anar unides’ sigui un altre d’aquests moments.
‘Per això ara cal màxima determinació i organització, i esperança, que el moment arribarà’, conclou.
El pressupost i la possible dimissió
En la mateixa entrevista, Torra diu que el pressupost per a l’any 2019 és tan necessari que si el govern no el pogués aprovar estaria qüestionat.
El fantasma de les eleccions anticipades plana sobre el govern pràcticament d’ençà de la primera setmana que Torra va arribar a la presidència.
Però ara és ell mateix qui avisa que és possible que en convoqui si el seu executiu no pot aprovar un nou pressupost per al 2019.
‘Els governs solen dimitir si el seu pressupost no és aprovat, i em sembla que això és un mandat democràtic d’autoexigència’, ha sentenciat.
Tanmateix, diu que el govern no pensa que no els podrà aprovar.
‘Tenim uns socis preferents, la CUP, que per a nosaltres no han format mai part del problema sinó de la solució, com qualsevol independentista.
Hi negociarem el pressupost, també amb la resta de grups, és clar.
Però sempre hem dit que aquest projecte és de setanta diputats independentistes i ens agradaria que el pressupost pogués ser aprovat amb la CUP’, ha dit.
Tot i això, Torra tampoc no pot assegurar que les converses acabin bé: ‘Amb la CUP començarem les negociacions, i que tinguem sort.’
Conferència política a començament de setembre
Però no solament el pressupost centrarà l’atenció de la tornada del curs polític.
De fet, Torra oferirà una conferència política a començament de setembre per marcar fites unitàries al moviment independentista a mitjà i llarg termini.
Torra fa temps que parla de ‘crear un nou moment’, com creu que va ser el primer d’octubre, per a materialitzar la República catalana i poder ‘fer-la efectiva’.
Vol adreçar-se als catalans per ‘parlar dels enormes sacrificis que caldrà fer per a ser independents’.
‘És una qüestió de la qual s’ha parlat poc, tots hem de ser conscients d’ara endavant que si pretenem arribar a la independència, necessitarem tota la força i coratge, i fer les coses més bé que l’octubre passat.’
A més, ha avançat que a la conferència també demanarà als independentistes ‘preparació per quan arribi el moment de fer efectiva la República’.
Per últim, centrarà part del seu missatge a ‘parlar d’esperança’.
‘La meva confiança en el poble català és absoluta.
La República és irreversible.
Si sabem moure’ns de manera intel·ligent, podem aconseguir-ho.’
Fent una mirada més crítica a l’octubre de l’any passat, Torra valora com es va arribar a l’1-O i tot allò que va significar.
Però lamenta que la ‘revolució dels somriures’, que ell, entre més gent, havia promogut, prengués ‘una idea que no era la inicial’.
‘Nosaltres posàvem l’èmfasi en la revolució.
En volíem fer una de pacífica, democràtica, però radical.
I si analitzem què no va sortir bé a l’octubre, veiem que potser necessitàvem més plans de contingència, organització i preparació per a defensar la República proclamada.
I aquí es on vull centrar l’energia’, detalla, en relació amb la conferència que oferirà.

Response: Quim Torra confia aprovar el pressupost de 2019 amb els setanta diputats independentistes, però si no és així, no descarta dimitir i convocar noves eleccions. Afirma que podria haver-hi tres moments per culminar la República catalana: amb les sentències de l’1-O, amb victòries republicanes a les eleccions municipals i, finalment, amb unes noves eleccions amb la unió de totes les forces.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'afluència d'excursionistes s'ha incrementat als espais naturals del Camp de Tarragona, com el Niu de l'Àliga o el Toll de l'Olla, a la vall del Glorieta i del riu Brugent arran de la flexibilització de les restriccions en la desescalada.
Davant d'aquesta situació, l'Ajuntament d'Alcover (Alt Camp) ha intensificat les mesures de control per preservar la zona i per evitar-ne la massificació i l'incivisme.
Entre les actuacions destaquen la reducció de l'aforament del pàrquing de Mas de Forès i el tancament de l'accés a la vall quan l'aparcament està ple per dissuadir els visitants d'aparcar al camí.
A més, els alcaldes de Mont-ral (Alt Camp) i Siurana (Priorat) temen rebre "una allau de visitants" quan tot el país passi a fase 3.
L'Ajuntament d'Alcover ha reduït a una seixantena les places d'aparcament a Mas de Forès –que té capacitat per a un centenar de vehicles- amb l'objectiu de regular l'afluència de visitants a la vall del Glorieta que és una de les entrades a les muntanyes de Prades.
De fet, en els últims caps de setmana, ha crescut el nombre de visitants que volen arribar fins al Niu de l'Àliga o als Gorgs del riu Brugent.
Precisament, aquest diumenge, des de dos quarts d'onze del matí, s'ha barrat el pas als cotxes que hi volien accedir, ja que el pàrquing estava ple.
Els excursionistes hi han hagut d'entrar a peu.
"Cada vegada intentem aplicar més mesures perquè la gent que vingui sigui respectuosa amb el medi ambient.
No podem permetre que hi hagi mil persones dins de la nostra vall perquè si algun dia hi hagués un incendi, podria passar alguna desgràcia", ha expressat l'alcalde d'Alcover, Robert Figueras.
Comparteix el mateix neguit, l'alcalde de Mont-ral, Francesc Xavier Pagès Alonso.
En el seu cas, també ha detectat més presència de persones des de finals de maig i ho atribueix a les ganes de sortir i de banyar-se al riu després dels mesos de confinament.
"Estem preocupats per l'accés abusiu de persones.
Molta gent no fan cas de les recomanacions de sanitat, patim perquè en el cas d'un incendi l'evacuació seria molt complicada", ha lamentat.
Davant d'aquesta situació, ha indicat que treballen en plans d'evacuació que encara no han reeixit.
Des de fa anys, al municipi d'Alcover implementen accions per controlar les aglomeracions.
A tall d'exemple, s'han instal·lat dues tanques de fusta que impedeixen la circulació quan el pàrquing del Mas de Forès està complet i es prohibeix l'estacionament en tot el camí.
A més, aquest diumenge, s'han repartit fulletons informatius.
L'alcalde també ha explicat que s'ofereixen bosses de brossa perquè els excursionistes recullin tots els residus que generin durant l'estada a la natura.
"Demanem que deixi la vall de la mateixa manera com l'han trobat", ha manifestat Figueras.
Des de l'estiu passat, l'Ajuntament de Mont-ral ha habilitat una finca, que lloga els mesos d'estiu, perquè hi aparquin una cinquantena de vehicles.
Aquest aparcament és suma a l'espai que ja hi ha a Farena.
Amb tot, l'alcalde lamenta que no tenen les competències ni els recursos per controlar l'afluència de persones.
A banda, l'alcalde d'Alcover ha denunciat comportaments incívics del jovent.
A tall d'exemple, Figueras ha explicat que el cap de setmana passat un grup de joves va encendre un foc per escalfar-se el menjar mentre estaven al Niu de l'Àliga.
"Això és imperdonable, és delicte i no es pot tolerar", ha dit.
Figueras també s'ha queixat de les persones que fan barranquisme al riu perquè, diu, que degraden la biodiversitat de la flora i la fauna.
Amb tot, ha assenyalat que reben moltes famílies que respecten l'entorn natural.
A més, pel que fa a l'alcalde de Mont-ral ha lamentat que molts joves no respecten les distàncies de seguretat per evitar el contagi del coronavirus.
Preocupació per l'arribada de visitants quan es faci el pas a fase 3
L'alcalde de Cornudella, Salvador Salvadó, també ha notat l'increment d'escaladors de la zona des de la flexibilització de les restriccions.
Ara, però, una de les seves preocupacions és la possible "allau" de ciutadans a partir de Sant Joan quan s'entri en fase 3.
Com que no tenen policia local, Salvadó ha explicat que ja s'han posat en contacte amb el cos dels Mossos d'Esquadra i els Agents Rurals per veure com hauran d'actuar.
A més, a partir d'aquest cap de setmana, s'han tornat a regular els pàrquings a Siurana.
En canvi, l'alcalde d'Alcover no tem l'arribada de turistes procedents d'altres indrets del país quan no hi hagi limitacions.
Figueras ha argumentat que amb les mesures de control implementades serà suficient per contenir les aglomeracions.
"L'allau serà la mateixa que tenim ara, perquè impedirem des del municipi que hi pugi més gent.
Regulant l'accés de la vall busquem que hi hagi la quantitat de gent que pot haver-hi.
Ningú més", ha tancat.

Response: Els Ajuntaments d’Alcover, Mont-ral (Alt Camp) i Siurana (Priorat) prenen mesures per evitar l’aglomeració d’excursionistes als espais naturals del Camp de Tarragona després de la desescalada. Es limita l’aforament al pàrquing d’accés a la vall del riu Glorieta i es demana respecte per l’entorn i per les distàncies de seguretat sanitàries, especialment als joves.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Parlament ha validat, amb els 69 vots a favor de JxCat i ERC i l'abstenció de la resta de grups, el decret llei que regula les reunions telemàtiques del Govern i del Consell Tècnic en situacions excepcionals, com la sorgida arran de la crisi del coronavirus.
Concretament, aquest decret modifica la Llei 29/2010 de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, i permet que l'executiu pugui constituir-se, convocar i celebrar sessions i adoptar acords a distància en situacions de "força major o de greu risc col·lectiu, catàstrofe i calamitats públiques".
Des de Cs, el text ha aixecat dubtes, ja que tot i considerar-lo "formalment sensat", sospiten que "servirà per continuar fantasiejant amb investidures telemàtiques".
La consellera de Presidència, Meritxell Budó, ha destacat que sense mitjans telemàtics l'executiu no hauria pogut aprovar les mesures per fer front a la pandèmia, no només en matèria de serveis i contractació, sinó tambè en matèria pressupostària, financera i fiscal.
El decret llei, que el Govern creu que "adapta les institucions catalanes al segle XXI", també estableix que els membres de l'executiu i el secretari del Govern poden trobar-se en diferents llocs dins del territori català, sempre que s'asseguri la identitat dels membres, i que no hi ha interferències externes, a més del secret de la sessió.
Tots aquests criteris també s'apliquen al Consell Tècnic, com a òrgan col·legiat de suport al Govern.
Des de la formació taronja han admès que el decret llei té "lògica" perquè el Govern pugui reunir-se en situacions excepcionals, com les que s'han donat amb el coronavirus i el confinament, però la diputada Marina Bravo ha advertit que el Parlament "no és un parlament qualsevol" i que els fets del 2017 els fan "desconfiar".
"No són sospites infundades, i que en lloc de posar les noves tecnologies al servei de la sanitat o l'educació, les han posat al servei de dissenyar una república digital que no serà i a trepitjar de nou els drets dels catalans", ha acusat.
També la diputada del PPC, Esperanza García, ha justificat l'abstenció del seu subgrup fent referència a "l'historial innegable" del Govern en "fer servir estris que faciliten la vida democràtica per malmetre la democràcia i sotmetre'ls a interessos partidistes".
Aquestes acusacions han estat respostes tant per part de JxCat com d'ERC.
Per part dels primers, la diputada Gemma Geis ha instat els de Lorena Roldán a seguir els passos d'Edmundo Bal al Congrés, que va apel·lar als plens telemàtics: "Defensin també el progrés i la modernitat al Parlament", ha dit Geis, que creu que tot es basa en la "voluntat política" A més, ha assegurat que els 25 diputats de JxCat que votaran telemàticament en el ple d'aquest divendres -seran els únics que faran ús d'aquest sistema, la resta han delegat el vot- ho faran també per "connectar-se amb l'1-O i reivindicar-lo".
Sobre les "preocupacions" de Cs i PPC sobre les "garanties", ha qüestionat si no se les plantejaven quan hi havia candidats a la presidència de la Generalitat que estaven a la presó.
Vilalta també s'ha dirigit "als qui veuen fantasmes on no n'hi ha": "El que no és virtual ni és telemàtica és la repressió fruit de la causa general contra l'independentisme, que alguns toleren i fins i tot celebren", ha etzibat.
Els republicans han defensat que els plens telemàtics es treballin a través de la ponència conjunta del reglament del Parlament "amb màxim consens i garantint la seguretat jurídica de les deliberacions i dels acords".
Per part del PSC-Units, el diputat Ferran Pedret ha dit que "és raonable" que es porti aquest decret llei per a validació i ha celebrat que el text es pugui validar per garantir que, en circumstàncies com aquesta el Govern tingui continuïtat.
També el diputat de CatECP Lucas Ferro ha dit que és "llaminer" el debat per posar sobre la taula "certs debats sobre la república digital i investidures telemàtiques" però ha assegurat que aquest decret és "curós, solvent jurídicament i concret" que busca solucionar problemes "en situacions puntuals d'emergència".
Per part de la CUP-CC, Vidal Aragonès ha exposat que el seu grup veu amb bons ulls aquest decret però ha invitat el Govern a una reflexió, i és que aquest text ha estat l'únic que els anticapitalistes avalen.
"Reflexionin", els ha recomanat.

Response: Un decret llei del Parlament regula les reunions telemàtiques del Govern i del Consell Tècnic en situacions excepcionals. Tant ERC com JxCat han respost els dubtes i reflexions dels partits de l’oposició, encara que tots trobaven el decret llei lògic i necessari. Cs i PPC han expressat desconfiança cap a un sistema que es podria utilitzar per fer investidures telemàtiques.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Els grups de CiU, ERC i la CUP a l'Ajuntament de Barcelona han celebrat aquest dijous en declaracions a NacióDigital que el consistori tiri endavant el canvi de nom de la plaça Joan Carles I, tot i que han demanat al govern d'Ada Colau escollir la nova denominació per consens.
L'aposta del govern és posar-hi el sobrenom popular de "Cinc d'Oros", tal i com va avançar aquest dimecres NacióDigital.
El portaveu de CiU al consistori, Joaquim Forn, ha afirmat que el seu grup "no està en contra de canviar el nom" de la plaça però considera que s'ha de fer amb consens polític i ciutadà, i que correspon al govern treballar-lo.
"El govern d'Ada Colau no ens ha explicat res de res d'aquesta pretensió", ha afirmat.
Des d'ERC, el seu portaveu, Jordi Coronas, s'ha mostrat "decebut" perquè un cop més el govern ha tirat pel dret sense consultar els grups ni les entitats.
"'Cinc d'Oros' és un nom popular que d'entrada ens pot semblar bé, però a les entitats em consta que no se'ls ha consultat", ha criticat, i ha demanat acabar-lo de decidir amb consens.
Ha destacat que diferents col·lectius de Gràcia donen suport a la denominació de "Cinc d'Oros", però demana que hi hagi un debat amb veïns de Gràcia per si ha de ser aquest o posar-hi el de "lluitadores antifranquistes o per la República".
Crítiques de PP i C's, i el PSC no es pronuncia
El líder del PP, Alberto Fernández Díaz, veu "coronafòbia" i ganes de revenja de Colau en la retirada del nom del monarca a la plaça, "fent ara gesticulació política amb la llista de carrers de la ciutat".
Segons ell, "l'extrema esquerra, l'independentisme i els republicans coincideixen en menysprear el paper que va tenir el rei en la recuperació de la nostra democràcia i els valors de convivència i concòrdia de tots els espanyols", ha afirmat en un comunicat.
— Carina Mejias (@CarinaMejias) 14 d’abril de 2016
La presidenta de C's a l'Ajuntament, Carina Mejías, ha penjat una piulada amb la qual ha dit que el primer tinent d'alcalde, Gerardo Pisarello, "pretén convertir la ciutat 'comtal' en la república independent de casa seva", però Pisarello no l'ha replicada.
— Collboni BCN (@jaumecollboni) 14 d’abril de 2016
També a través d'una piulada s'hi ha referit el líder del PSC, Jaume Collboni.
"Joan Carles I és figura de la nostra història democràtica que ha de tenir lloc a Barcelona", ha argumentat, i ha afegit que "qualsevol canvi ha de respectar consens i pluralisme".
Divisió d'opinions a la Diagonal i el Passeig de Gràcia
També han sorgit les primeres reaccions des de dues de les artèries viàries de la ciutat que conflueixen a la plaça.
La presidenta de l'Associació Diagonal Barcelona, Marta Canut, ha donat suport al fet que "es posin noms menys monàrquics i més de la ciutat", i preveu assistir a l'acte d'aquest dissabte a Jardinets on s'anunciarà que es tira endavant el canvi de nom.
En canvi, el president d'Amics del Passeig de Gràcia, Luis Sans, ha afirmat a títol personal que amb "Cinc d'Oros" es recupera un nom històric però "l'antic rei d'Espanya mereix places i carrers importants a Barcelona".
Segons ell, els canvis de nom de carrers s'han de fer per "raons importants", i considera que "és una llàstima no incloure el nom del rei al nomenclàtor de la ciutat".
La petició de canvi de denominació es va començar a gestar ara fa quatre anys, quan unes 50 personalitats van signar una carta oberta destinada al llavors alcalde, Xavier Trias, perquè es fes efectiu.
Entre els impulsors hi havia Santiago Espot, president de Catalunya Acció, que ja va celebrar aquest dijous la iniciativa municipal però va considerar que "s'ha perdut una gran oportunitat" de posar-hi plaça de la República Catalana com demanaven.

Response: CiU, ERC i la CUP celebren que l’Ajuntament de Barcelona canviï el nom de la plaça Joan Carles I, però lamenten que no es busqui consens pel nou nom amb entitats i veïns. El PP i C’s s’hi han mostrat en contra, mentre el PSC ha defensat Joan Carles I com a part de la història democràtica barcelonina.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Les exportacions gironines han registrat un nou rècord durant el 2016 i han crescut un 2,4% arribant als 4.749 milions d'euros (MEUR).
A la demarcació, la indústria alimentària –sobretot, les càrnies- continua concentrant el gruix de vendes que es fan a l'exterior.
De fet, aquest sector representa el 41% de les vendes a l'exterior (1.991,2 MEUR).
D'un any per l'altre, les vendes a l'exterior de les càrnies i l'alimentari han crescut un 5,9%.
De l'estadística del 2016 en destaca també que les químiques han guanyat presència i, de fet, han passat per davant de la maquinària i els béns d'equip a l'hora de projectar-se internacionalment.
El sector químic gironí se situa en segon lloc del rànquing amb vendes per valor de 857,5 MEUR (un 4,4% més).
Per països, novament la Unió Europea acapara vendes, destacant sobretot França.
La Xina, però, se situa en sisè lloc de la llista.
L'obertura de les empreses gironines cap a l'exterior ha assolit una nova fita històrica durant el 2016.
El Ministeri d'Economia, Indústria i Competitivitat ha fet públiques aquest dilluns les dades d'exportacions del desembre.
I per extensió, també les de l'acumulat de tot l'any.
En total, al llarg del 2016 les firmes gironines van exportar productes per valor de 4.794.045,10 euros.
Un global que suposa un creixement del 2,4% interanual.
Si bé aquesta alça és més atenuada de la que es va assolir al 2015 –aleshores, va ser del 6,5%- sí que suposa una nova fita històrica.
Les exportacions gironines tornen a marcar rècord.
El creixement del 2016 es troba lleugerament per sobre la mitjana catalana, on les vendes l'exterior van augmentar un 2% al llarg de l'últim exercici.
Si es fixa la lupa en el mes de desembre, les vendes gironines a l'exterior van ser de 372,3 MEUR.
En comparació amb el mateix període del 2015, aquí el creixement va ser del 3,5%.
L'alimentari recupera empenta
Pel què fa a sectors, l'estadística del Ministeri també posa de relleu una altra realitat: el sector alimentari, amb les càrnies al capdavant, recupera empenta.
I és que, de fet, d'un any per l'altre, les seves operacions han arribat a créixer fins a un 5,9%, assolint vendes per valor de 1.991,2 MEUR.
Aquest sector continua acaparant el gruix de les exportacions.
De fet, el 41,5% de tot el què s'ha exportat aquest 2016 han estat productes com la carn, els embotits, les begudes o el cafè.
I dins de tot aquest global, les càrnies i els escorxadors són les qui més vendes han concentrat cap enfora (en concret, per valor de 1.204,86 MEUR).
Les dades del 2016, però, també recullen un canvi en la tendència exportadora a la demarcació.
El sector de maquinària i béns d'equip recula i el químic guanya terreny, passant a situar-se al segon lloc de l'estadística.
En concret, ha fet operacions a l'exterior per valor de 857,5 MEUR (un 4,4% més).
Europa, principal mercat
Per destins, Europa continua acaparant el gruix de les exportacions gironines.
Durant el 2016, la indústria de la demarcació ha exportat sobretot a França (1.267,94 MEUR), a Itàlia (361,03 MEUR) i a Alemanya (307,34 MEUR).
A aquests destins, els segueixen Portugal i el Regne Unit.
Per darrere d'aquests, el gegant asiàtic ja s'ha fet un lloc com a destí de les exportacions gironines.
En concret, la Xina ocupa el sisè lloc del llistat, amb vendes per valor de 180,10 MEUR.
Segons recullen les dades del Ministeri, entre els quinze primers països on les empreses gironines exporten n'hi figuren tres més que no són europeus.
En concret, Corea del Sud (onzè), els Estats Units (dotzè) i Mèxic (tretzè).
Balança comercial positiva
Al costat de les exportacions, l'estadística del Ministeri d'Economia també permet veure què s'ha importat a les comarques gironines.
Durant el 2016, les importacions van créixer un 2,1% situant-se en 2.350,8 MEUR (essencialment, en matèries plàstiques, maquinària, productes químics, paper i cartró i vehicles).
Això fa que, comparat amb les exportacions, la balança comercial de la demarcació sigui positiva (perquè les comarques gironines venen més a l'exterior que no pas hi compren).

Response: Segons les dades del Ministeri d’Economia, el 2016 suposa un rècord en les exportacions de Girona amb un creixement del 2,4% i 4.794 MEUR, principalment en els sectors alimentari i químic. França, Itàlia i Alemanya ocupen els primers llocs d’exportacions gironines, però ben a prop se situa Xina i, més avall, Corea del Sud, Estats Units i Mèxic.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'antic convent del Roser, ara reconvertit en un Parador Nacional, ha estat l'espai on la majoria de partits, entitats i sindicats han fet l'ofrena floral de la Diada a Lleida.
El fet que l'acte institucional s'avancés aquest any dos dies per poder comptar amb la presència del president de la Generalitat ha provocat que la Seu Vella hagi deixat de ser l'espai que capitalitzava la majoria d'actes durant la jornada.
El PSC ha estat l'únic partit que ha fet l'ofrena exclusivament a la Seu Vella ja que el Comú n'ha fet una de doble als dos espais.
Per primera vegada en 10 anys un alcalde de Lleida ha tornat al Roser l'Onze de Setembre per recordar els fets de 1714, que en el cas de la capital de Segrià es van avançar al 1707 amb la caiguda de la ciutat a mans de les tropes borbòniques.
Uns dels més matiners a fer l'ofrena han estat la delegació d'ERC encapçalada per l'alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, que han arribat al Roser pocs minuts després de les nou del matí amb una estelada de grans dimensions.
L'espai habilitat al parador per poder fer les ofrenes s'ha quedat petit per acollir tota la gent que ha volgut assistir a l'ofrena republicana que ha comptat amb parlaments de l'alcalde però també del Jovent Republicà.
Des de l'any 2009 que l'alcalde socialista Àngel Ros va presidir el darrer acte institucional per la Diada al Roser que un paer en cap no hi anava a portar flors per l'Onze de Setembre.
Pueyo ha assenyalat que des de la seva perspectiva republicana i també de la del govern de la Paeria, el moment es veu de forma complexa, a l'espera d'una sentència que ''creiem que serà dura''.
En aquest sentit, ha remarcat que de la mateixa manera que s'ha fet en els darrers 30 anys, els republicans han anat al Roser ''sense cap mena de por'' per defensar una ''opció democràtica, pacífica i de llibertat per tothom''.
Pueyo ha defugit les critiques de l'absència d'actes institucionals el mateix dia 11 a la ciutat i ha recordat que es va fer l'acte institucional el dia 9 amb el president Torra, dimarts amb una ruta històrica, i aquest dimecres amb les ofrenes de partits i entitats.
Després dels republicans ha fet l'ofrena el grup de JxCat encapçalat pel tinent d'alcalde Toni Postius que ha fet una crida a la participació als actes de la Diada per no restar ''impassibles'' davant una situació, la dels presos i exiliats, que és ''única a Europa''.
L'altre partit que conforma l'equip de govern municipal, el Comú de Lleida, ha fet la seva ofrena al Roser pels volts de les dotze del migdia i prèviament n'havia fet una altra a la Seu Vella.
L'alcalde Miquel Pueyo, acompanyat d'altres regidors de l'equip de govern, s'ha quedat tot el matí a l'entorn del Roser per anar saludant a tots els partits, entitats i sindicats que han fet la seva ofrena amb motiu de la Diada.
S'hi ha pogut veure la Crida –CUP, els CDR, els Castellers de Lleida, la Federació de Colles de l'Aplec del Cargol, els sindicats CCOO i UGT, i clubs esportius de la ciutat, entre d'altres.
El PSC lamenta ''el buit'' que hi ha a la ciutat
El PSC ha estat l'únic partit polític de la ciutat que ha fet exclusivament l'ofrena a la Seu Vella.
Al monòlit que s'hi va posar fa 10 anys quan es van traslladar els actes en aquest espai perquè al Roser s'hi van començar les obres del Parador Nacional, només hi havia el ram que es va posar el dia 9, el del Comú, un que es va posar dimarts per la Marxa de Torxes, i un altre de l'Orfeó Lleidatà.
El cap de l'oposició, Fèlix Larrosa, ha lamentat el ''buit'' que hi ha a la ciutat per la falta d'actes institucionals per la Diada.
Ha dit que això és un ''fet insòlit'' i ho ha atribuït a què el govern municipal està ''desorientat''.
És per això que ha apostat per insistir, des de l'oposició, a ajudar a contribuir a crear un camí per construir ''la unitat social''.
D'altra banda, tant Cs com PPC no han fet cap ofrena amb motiu de la Diada ni tampoc cap dels seus representants s'ha deixat veure en els actes oficials.

Response: L’11-S a Lleida s’ha celebrat majoritàriament amb ofrenes a l’antic convent del Roser, excepte el PSC, l’únic partit que l’ha feta a la Seu Vella. L’acte institucional es va celebrar dos dies abans amb el president Torra. ERC defensa una opció democràtica per a tothom i JxCat afirma que la situació dels presos i exiliats és única a Europa.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La Junta de Govern Local de l’Ajuntament de Castelló ha aprovat l’adjudicació per a la redacció del projecte de reforma del CEIP Sebastian Elcano.
El pressupost total per a la redacció del projecte és de 212.745,88 euros.
Les obres al CEIP Sebastian Elcano se sumaran a la construcció del nou Vicent Marçà i les reformes del CEIP Herrero, incloses al Pla Edificant que desenvolupen l’Ajuntament de Castelló i la Conselleria d’Educació.
Tal i com ha afirmat el regidor d’Educació, Francesc Mezquita “els treballs per reformar els centres educatius de Castelló són una prioritat del govern, ja que esdevenen clau en el futur de la ciutat”.
Mezquita ha valorat molt positivament l’adjudicació de la redacció del projecte, ja que “és un pas avant en la construcció del Castelló que volem, amb aules dignes per enfortir l’educació pública i amb projectes que contribueixen a crear la ciutat educadora del futur pròxim”.
L’edil ha recordat que “en el pressupost que vam aprovar ahir, hi ha més de 8 milions d’euros destinats a construcció i renovació de centres educatius i això ens ajuda a fer-nos una idea de la importància d’aquestes inversions en la creació d’ocupació i l’activació del sector de la construcció mitjançant l’obra pública”.
El regidor d’Urbanisme, José Luis López, ha destacat que amb aquesta adjudicació es fa “un pas important per a avançar cap a la reforma d’aquest centre educatiu i donar resposta a les demandes de la comunitat educativa”.
“Aquest govern municipal aposta clarament per la dignificació de l’ensenyament públic, oferint instal·lacions modernes, que responen a les necessitats actuals, una aposta que recollim també en els pressupostos municipals per a aquest any 2021”, ha destacat.
Així doncs, per a l’adjudicació, l’Ajuntament de Castelló ha tingut en consideració els coneixements de l’empresa adjudicatària respecte a l’espai a reformar així com l’experiència d’aquesta a l’hora d’escometre actuacions d’aquest tipus.
S’ha tingut en compte, a més, els coneixements sobre demolicions d’edificis del mateix estil.
S’ha realitzat també un reportatge fotogràfic detallat i una proposta arquitectònica, la qual inclou sistemes de seguretat per als treballadors i les treballadores.
Cal remarcar que la proposta amb major puntuació inclou la redacció d’un esquema sobre l’equip de treball.
En eixe sentit, l’Ajuntament de Castelló s’ha assegurat la contractació de tres arquitectes.
A més, l’adjudicatària ha de fer-se càrrec de la supervisió del projecte.
La previsió és que els treballs, una vegada adjudicades les obres, s’allarguen durant 15 mesos, aproximadament.
Aquestes inclouen la demolició del centre i la construcció d’un nou edifici, el qual té com a objectiu millorar les instal·lacions educatives i la distribució, l’eficiència energètica, els accessos i la sostenibilitat.
El projecte inclou la instal·lació de sanitaris i sistemes de renovació de l’aire, un recurs útil per a situacions en que calga ventilació constant de les aules, tal com marcaven els plans de contingència de la Covid-19 per al passat curs.
El projecte té en compte l’instal·lació de mesures de seguretat, com extintors d’incendis i eixides d’emergència, així com actuacions respecte al mobiliari urbà, jardins i tancat exterior.
Finalitza el trasllat del CEIP Herrero
Els treballs de trasllat de mobiliari i materials del CEIP Herrero a les aules provisionals finalitzaran durant la jornada de hui.
El consistori ha agraït la col·laboració del personal docent i no docent en aquestes tasques així com el treball de l’equip del Servei de Manteniment de la Ciutat (SMC), gràcies als quals “s’ha pogut completar la mudança en temps rècord”, en paraules de Mezquita.
Més de 9 milions d’euros invertits ja pel Pla Edificant
Cal recordar que l’Ajuntament s’ha assegurat ja l’inversió de prop de 6 milions d’euros, mitjançant Edificant, per a la construcció del nou Vicent Marçà, el qual inclou millores de sostenibilitat o protocols sanitaris.
A més, Edificant també deixarà 3’3 milions d’euros per reformar l’Herrero, les obres del qual començaran en les pròximes setmanes.
En aquest, el projecte inclou la construcció d’una aula de 0 a 2 anys, a més d’altres millores que fan l’edifici més eficient i facilitaran la inclusió i la mobilitat.

Response: L’Ajuntament de Castelló aprova l’adjudicació del projecte de reforma del CEIP Sebastian Elcano. La reforma, que durarà 15 mesos, preveu unes instal·lacions millorades sota criteris de sostenibilitat, eficiència energètica i adequació a les necessitats educatives actuals. L’Ajuntament, amb la conselleria d’Educació, desenvolupa el Pla Edificant, que inclou el nou Vicent Marçà i les reformes al CEIP Herrero.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El president en funcions, Artur Mas, ha anunciat aquest migdia en una roda de premsa celebrada al Palau de la Generalitat que esgotarà la possibilitat d'acord entre Junts pel Sí i la CUP fins al final però emplaça la candidatura anticapitalista a moure's.
Si no hi ha cap gest, el dilluns 11 de gener, Mas signarà la convocatòria d'unes eleccions que se celebrarien amb tota probabilitat el 6 de març.
"Fins diumenge, hi ha temps perquè hi hagi la investidura, però també vull deixar clara una cosa i ho ha fet Junts pel Sí: s'han fet tantes ofertes i oferiments a la CUP que ja no en podem fer més", ha assegurat Mas.
Bel·ligerant amb una "meitat" de la CUP
Artur Mas ha comparegut després de la reunió del Consell Executiu per traslladar com veu l'escenari polític després de la negativa de la CUP a la seva investidura, i després que CDC i ERC ja fessin les seves valoracions.
El president en funcions ha marcat una línia molt clara entre la part de la CUP que defensava l'acord amb Junts pel Sí i, per tant, la seva candidatura, i els que van aconseguir la victòria del "no" fa només dos dies a Barcelona.
En contrast amb els membres de l'esquerra independentista que desitjaven el pacte per conformar un nou Govern amb Mas al capdavant, hi ha els que no volen "admetre" que "convertir Catalunya en un estat requereix sumar i no restar, requereix incloure i no excloure", en paraules del líder de Convergència.
Mas s'ha deixat anar, com si alguna cosa dins seu li demanés, i ha arribat a proclamar que, per construir un nou estat, S'ha de deixar de banda "la tonteria del dia a dia".
No es pot prescindir de Convergència
Durant el torn de preguntes, Mas ha acabat ensenyant el document en què es defineix l'estratègia defensada pel sector de la CUP que va guanyar la votació del consell polític, on es parla del "paper de CDC com agent que pretén liderar i subjugar el procés independentista als interessos d'un sector de la burgesia".
Sigui com sigui, aquest element, el de voler "excloure" del procés independentista aquest agent polític i tot el que representa, és el que més ha contrariat al president en funcions.
Per "eficàcia" i per "dignitat"
El president en funcions assegura que Junts pel Sí no pot fer més cessions a la CUP i no pot canviar el seu candidat per dos motius.
El primer és el de l'"eficàcia", i està connectat amb el que més retreu a les tesis que s'han imposat dins la formació de l'esquerra independentista.
L'altre element que esgrimeix Mas és el de la "dignitat".
Mas ha recordat que es va acordar una declaració d'inici del procés al Parlamet, i ha assegurat que si es va debatre abans d'acordar un Govern va ser per facilitar les coses a la CUP.
També ha destacat l'oferta d'un Govern amb poders compartits amb tres grans àrees, i el compromís de sotmetre's a una qüestió de confiança en deu mesos.
Després de tot això, creu, no es pot anar més enllà.
O la CUP es mou, o eleccions
Davant de l'escenari que ha dibuixat Artur Mas, només hi ha dos camins: o la Candidatura d'Unitat Popular dóna suport a l'acord amb Junts pel Sí que contempla la seva candidatura, o es convoquen nous comicis.
Queden quatre dies per assolir un pacte, ja que aquest dimecres és festiu i queda descartat.
"Tinc moltes menys esperances que una setmana enrere", ha admès el president en funcions però ha afegit, a continuació, que "mentre hi ha vida, hi ha esperança".
No hi ha més opcions, ja que Mas descarta qualsevol altre grup del Parlament que no sigui la CUP per assolir un acord.
Què passarà si es tornen a convocar eleccions?
Es reeditarà Junts pel Sí?
Convergència ja s'ha mostrat a favor d'aquest objectiu i Mas ho ha confirmat, fins i tot anant més enllà: "No només intentarem que el procés no quedi tocat, sinó que quedi enfortit".
I si es tira per aquí, ha advertit: "Parlarem molt clar perquè tenim moltes coses a explicar".
L'escenari resta obert.

Response: Artur Mas, president en funcions, anuncia que espera que la CUP faciliti la seva investidura o haurà de convocar noves eleccions. Assegura que ja no es poden fer més ofertes de Junts pel Sí a la formació cupaire, que cal sumar i incloure. Segons Mas, no es pot canviar de candidat per eficàcia i dignitat.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El ple de les Corts Valencianes ha aprovat una proposició de llei de derogació de la ñlei 6 / 2015 de 2 d’abril, de la Generalitat, de reconeixement, protecció i promoció de les senyes d’identitat del poble valencià, presentada pel grup socialista, Compromís i Podem.
Els síndics dels grups que impulsen la derogació han adduït la manca de consens amb què va ser aprovada la llei, amb els vots del PP i prou, i també que la tramitació compta amb un dictamen del Consell Jurídic Consultiu i del Comitè Econòmic i Social que consideren que és una llei innecessària.
Així mateix, manifesten que el respecte a la diversitat i identitat del poble valencià ja és reconegut a l’article 12 de l’estatut d’autonomia i remarquen: ‘Les Corts no haurien d’haver utilitzat mai les senyes d’identitat del nostre poble com element de confrontació social i política.’
La proposició, amb un únic article de derogació, ha obtingut el vot favorable dels tres grups que l’han proposada, l’abstenció d’una part de Ciutadans i el vot contrari del PP.
Com es pot veure a la fotografia, els diputats del PP han fet una protesta contra la derogació mostrant senyeres blaveres.
Mata (PSPV-PSOE): ‘Una llei estèril, inútil i injusta’
El debat ha començat amb la votació de la presa en consideració de la proposició de llei, aprovada amb els vots favorables de tots els grups, a excepció del PP.
A continuació s’ha votat si el debat es feia per lectura única, votació que ha comptat tan sols amb els vots a favor del PSPV, Compromís i Podem.
Durant el debat, el síndic socialista Manuel Mata ha defensat la derogació d’una llei ‘estèril, inútil i injusta’ i que ha estat el ‘fracàs’ de vint anys de govern del PP.
Ha lamentat que la llei hagués eliminat l’Acadèmia Valenciana de la Llengua, el Consell Jurídic Consultiu, el Consell Valencià de Cultura, ‘manipulant les institucions, les persones i els sentiments’.
Bellver (PP): contra ‘les senyes d’identitat catalanes’
El diputat del PP Jorge Bellver ha enumerat algunes de les dades que, segons la seva opinió, acosten l’actual govern ‘a les senyes d’identitat catalanes’ i ha acusat l’executiu de ‘creure en la unitat de la llengua i també en els Països Catalans’.
Bellver ha dit que els grups que impulsen la derogació, i també Ciutadans per haver-hi donat suport, ‘traeixen’ els valencians i que l’únic partit que defensa els interessos dels valencians és el PP.
Ha anunciat que el PP tornaria a dur a la cambra la llei de senyes i que si governen de nou la impulsaran per dotar de capacitat docent entitats secessionistes de la llengua, com Lo Rat Penat i la Reial Acadèmia Valenciana de la Llengua.
‘Derogaran la llei però no el sentiment del poble valencià’, ha advertit.
Ciutadans: 7 vots favorables i 6 abstencions
Ciutadans ha anunciat un suport parcial a la derogació, amb 7 vots favorables a la derogació i 6 abstencions.
El diputat Toni Subiela ha explicat que calia preservar les senyes en vista de ‘mostres preocupants’ dels grups que donen suport al consell quan ‘amaguen la bandera o canvien la lletra de l’himne’.
Amb tot, Subiela ha dit que la llei no s’ajustava a les necessitats del poble valencià, però ha reclamat als membres del govern que apliquin els mateixos esforços a complir la llei de símbols que a derogar la llei de senyes.
Nadal (Compromís): ‘La llei va nàixer morta’
Segons el diputat de Compromís Josep Nadal ‘la llei va nàixer morta’ i les senyes d’identitat dels valencians ‘no caben ni en aquest edifici’.
Nadal ha cridat a no estalviar-se ‘enfrontaments estèrils entre els valencians que no porten enlloc’.
El diputat, cantant de la Gossa Sorda, ha estat criticat pels diputats del PP per una lletra d’una cançó on, segons ell, havia criticat l’actual senyera i havia defensat els Països Catalans.
Nadal ha respost que aquesta lletra no és seva i que no correspon al grup, tal com circula a la xarxa.
Estañ (Podem): ‘Va ser una fugida endavant del PP’
El diputat de Podem Antonio Estañ ha anunciat el vot favorable del seu grup perquè la llei va ser ‘una fugida cap endavant del PP’ i una ‘manca de projecte’ del govern anterior.
Després del debat, els diputats han votat la derogació de la llei, amb 57 vots a favor, 31 en contra i sis abstencions.

Response: Les Corts Valencianes aproven una proposició de llei que deroga la llei de senyes d’identitat del poble valencià, que va aprovar el PP el 2015. Consideren que era una llei “estèril, inútil i injusta” que va eliminar l’Acadèmia Valenciana de la Llengua, el Consell Jurídic Consultiu i el Consell Valencià de Cultura. El PP hi ha votat en contra.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Ministeri d’Educació espanyol diu que ha recollit informació per presumptes casos ‘d’adoctrinament polític’, ‘assetjament a alumnes’ o suposada falta de neutralitat de professors en una quarantena de centres educatius de Catalunya arran del procés cap a la independència.
En aquests termes s’expressa el ministeri en tres requeriments enviats al Departament d’Ensenyament aquests últims mesos.
El departament ha dit que no havia obert cap expedient a cap professor de cap escola catalana.
El ministeri també diu que ha rebut queixes de pares per haver fet, per exemple, ‘xerrades d’independentisme radical’, haver permès que alumnes anessin a manifestacions en horari lectiu o ‘aprofitar un acte infantil per protestar per l’empresonament dels Jordis’, entre més suposades queixes.
Segons el ministeri, en un altre cas una mare denuncia que una mestra va explicar als alumnes que ‘Espanya roba a Catalunya’ o que va ‘fabricar urnes de paper i va ensenyar a tots els nens a votar sí’.
També diu que una professora va afirmar que ‘aquells que parlen castellà són uns mal educats’, o que una altra va parlar d’uns ‘policies dolents’ que ‘van pegar i disparar pilotes de goma contra la gent només perquè volien votar i no els ho deixaven fer’.
També denuncien ‘vagues polítiques’, presència d’estelades en un acte al pati, un acte d’una AMPA en què es parla de ‘nens castigats per haver parlat castellà a l’aula’, que en un centre ‘es rep els alumnes amb el cant de “Els Segadors”‘, o que una escola va portar una alumna ‘a una concentració de caràcter polític sense el seu consentiment’.
Diu el govern espanyol que alguns pares també es queixen del contingut dels deures que ‘obliguen’ a fer als seus fills, o que en un institut van obligar dos alumnes a ‘assistir a un minut de silenci’ amb motiu de l’empresonament dels ‘Jordis’.
Segons els requeriments, alguns pares demanen l’anonimat per tal que els seus fills no siguin ‘assenyalats’.
El ministeri també afegeix que en diversos centres educatius s’exposen banderes estelades, cartells i pancartes de caràcter polític i que ‘es permet a l’alumnat menor d’edat de fer tasques i activitats relacionades amb la independència de Catalunya’.
Al requeriment del 5 d’octubre de 2017 l’executiu espanyol assegura que agents de la Guàrdia Civil i de la policia espanyola els han denunciat ‘casos d’assetjament escolar’ que tenien com a ‘víctimes’ els seus fills i filles menors d’edat i que suposadament havien tingut lloc en centres d’educació catalans.
Aquest requeriment parla de casos a les comarques de Ponent, on els professors d’un centre educatiu van demanar suposadament als alumnes que no anessin a l’escola el dia 3 d’octubre i van organitzar activitats amb preguntes com ara ‘quin és el teu país’; també parla d’un altre cas en què una professora va dir suposadament als alumnes que els policies eren ‘dolents’.
A la demarcació de Barcelona, a més del cas de Sant Andreu de la Barca, es parla dels efectes d’un ‘escarn’ al quarter de la Guàrdia Civil de les Corts que suposadament va impedir als policies de ‘dur els seus fills a l’escola’.
També inclou casos de suposat adoctrinament a un centre on diuen que els nens foren obligats a fer un minut de silenci o hi hagué insults d’alguns alumnes a fills d’agents.
Hi ha un altre suposat cas d’adoctrinament en què un professor va demanar als alumnes que aixequessin la mà si estaven d’acord amb el referèndum, o bé, en un altre centre, on es va explicar un conte en què –segons l’informe– es presenta un ‘final feliç’ que consisteix que ‘es mata el rei i els policies dolents’.
A la demarcació de Girona es parla del cas d’un fill d’agent a qui suposadament els alumnes van dir ‘fatxa’ i d’una altra filla a qui van insultar.
En un altre centre, diu el report, es van projectar imatges de les càrregues de la Guàrdia Civil.
També es parla de comunicats de les direccions d’alguns centres informant que necessitaven l’autorització dels pares perquè els seus fills es manifestessin davant l’ajuntament, i alguns altres que denunciaven la vulneració dels drets ciutadans.
En un altre requeriment amb data de 26 de setembre, el Ministeri d’Educació espanyol demana informació a Ensenyament per publicacions en diversos mitjans de comunicació sobre ‘manifestacions en horari lectiu escolar d’alumnes menors sense prèvia autorització dels pares ni comunicació prèvia al director, per part d’alumnes a partir de tercer d’ESO’.
Entre aquestes manifestacions, n’hi ha davant d’ajuntaments, de la seu del TSJC o de comissaries de policia.

Response: El Ministeri d’Educació espanyol envia tres requeriments al Departament d’Ensenyament amb queixes per presumptes casos d’adoctrinament polític, assetjament d’alumnes i manca de neutralitat per part dels professors en uns 40 centres educatius de Catalunya. El departament no ha obert cap expedient a cap professor. Els pares denunciants demanen mantenir l’anonimat per protegir els seus fills d'assenyalaments.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Nandu Jubany, amb el seu equip del Petit Comitè.
Foto: Anna Molas
Nandu Jubany, amb una estrella Michelin, ha agafat les regnes del restaurant Petit Comitè de Barcelona, de la família Soldevila‐Casals, propietària de l’hotel Majestic.
Es tracta d’una nova proposta d’alta gastronomia.
El xef osonenc ha implicat directament en aquest projecte a gran part del seu equip, respectant el concepte inicial de cuina tradicional catalana que va emprendre Fermí Puig en aquest establiment.
La inauguració es va fer el passat dimarts, a bombo i plateret.
Jubany ja fa un any i mig que col∙labora amb el Majestic Hotel & Spa Barcelona com a assessor gastronòmic, amb l’objectiu d’impulsar la variada oferta de l’establiment i consolidar‐lo com a un referent gastronòmic de la ciutat.
El Petit Comitè de Nandu Jubany ha estat concebut com l’espai gastronòmic on es podran trobar plats de la cuina tradicional catalana.
Els productes de temporada i de l’hort són els protagonistes d’aquesta cuina de receptari antic, però reinterpretada.
La carta del Petit Comitè presenta una gran varietat de plats com: coca amb fetge d’ànec i poma caramel∙litzada (un clàssic de Can Jubany), amanida de perdiu escabetxada amb escarola i magrana, ous ferrats tofonats amb cansalada i patates inflades, arròs de sipionetes, carxofes i pèsols, pop a la brasa amb patates xafades a la forquilla i pebre vermell, canelons de festa major tofonats, bacallà a la llauna, espatlleta de cabrit amb peres, orella de porc confitada a la brasa sobre trinxat i fricandó de vedella amb carxofes fregides, entre d’altres.
A les postres hi trobem crema catalana amb carquinyolis o pinya a l’ast amb mel caramel∙litzada i gelat de iogurt, brioix emborratxat amb rom i gelat de nata, xocolata amb oli i sal, mel i mató amb postres de músic o el pijama de tot la vida.
A part, també es presenta una extensa carta de vins.
La reforma de l’espai ha estat confiada a l’estudi Lagranja design de Barcelona, que ha transformat el restaurant amb la intenció de crear un ambient càlid.
El restaurant s’ha obert al Passatge de la Concepció.
Una vida dedicada a la cuina
Nandu Jubany va néixer a Monistrol de Calders (Moianès) el 1971.
Fill de restauradors i tercera generació de cuiners, es va criar en un entorn culinari que li va despertar la seva passió per la cuina des de ben petit.
Als 18 anys es va convertir en el cap de cuina del restaurant familiar L’Urbisol, on va fer‐se càrrec dels banquets i celebracions aconseguint omplir l’espai de comensals que s’hi desplaçaven per degustar els plats de tota la vida i nous plats que en Nandu oferia al Petit Urbisol.
Amb un esperit emprenedor, en Nandu va ajudar les seves germanes, mare i tieta a tirar endavant el primer restaurant la Masia del Solà, a Monistrol de Calders, i el Nou Urbisol, a Igualada.
Uns anys més tard, el 1995, en Nandu i la seva dona, l’Anna, obren les portes de Can Jubany en una acollidora masia catalana a Calldetenes., un espai per descobrir un nou concepte gustatiu i que, molt aviat, es converteix en un referent gastronòmic.
Només tres anys després, el 1998, el restaurant i el seu equip reben la primera estrella Michelin.
El 2001, amb Can Jubany totalment consolidat, comença una etapa d’expansió del projecte culinari Jubany, que es concreta amb l’obertura d’altres establiments com és el cas del Mas d’Osor, a Viladrau, i el Serrat del Figaró, a Taradell, on també s’ubica I+D Gastronomia ‐una empresa de solucions gastronòmiques‐, i l’Hotel Mas Albereda, a Sant Julià de Vilatorta.
Amb l’obertura d’aquests espais, es desenvolupa una nova faceta de l’equip Jubany com organitzador de banquets per a grans esdeveniments que més tard derivarà en la creació de Jubany Events.

Response: Nandu Jubany portarà el restaurant Petit Comitè de Barcelona, dels propietaris del grup Majestic. Es concep com un espai de cuina tradicional catalana reinterpretada en clau d’alta gastronomia. Ja fa 1,5 anys que Jubany col·labora com a assessor gastronòmic del Majestic Hotel & Spa Barcelona i ara gestionarà el restaurant del passatge de la Concepció, reformat amb un ambient càlid.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La parella, la companyia.
La llar, el refugi.
Les complicitats.
Crear un imaginari compartit, un lloc comú, on només hi caben dos.
Les expressions de tendresa, les carícies.
L’amor.
I tot d’una, sense haver-ne fet cabal, tot allò pel qual la intimitat de casa era un somni esdevé un malson i el que era una història d’amor es converteix en una història de violència.
O ho era des del principi?
Com poden conviure l’assassí i la seva víctima en la mateixa casa?
Llueven vacas és la història d’un assassinat.
La història d’en Fernando (Joan Bentallé) i la Margarita (Lidia Navarro) (l’obra també compta amb l’actriu Carol Verano), que per dir-se ‘t’estimo’ es diuen ‘plouen vaques’.
La pitjor de les perversions d’aquesta relació de violència és anomenar-la ‘amor’.
‘El text parla sobre el poder i sobre l’amor, com es perverteix’, desglossa Be.
L’obra aconsegueix de mostrar una situació que normalment queda dins les cases i que per això és difícil de controlar: passa al lloc més inesperat.
I no té voluntat de ser tant sols un retrat de la perversió de la violència masclista, sinó que també serveixi com a avís.
‘Si algú està obert li pot servir per mirar què passa a la seva vida i aturar-ho’, i Be puntualitza: ‘no vull dir que tots siguem assassins però sí que podem tenir una part fosca i tractar malament una persona, i també entendre que és una qüestió de tots’.
Per tractar-ho directament amb el públic, el 6 i el 8 de desembre hi haurà col·loquis després de la funció amb els membres de la companyia, cosa que han fet durant la gira: ‘moltes vegades acaben sent testimonis de dones que ho identifiquen, que ho han patit’.
Llueven vacas el 2017 va estrenar-se com a pel·lícula, el guió de la qual també anava signat per Carlos Be.
Per ell, però, el públic del teatre en surt molt més xocat: ‘a través de la pantalla, si el missatge és molt dur te’n pots escapar, en canvi el teatre t’atrapa’.
Perquè de fet, segons ell, el públic del teatre està disposat a escoltar i si el teatre toca temes com la violència masclista ajuda a generar opinió.
‘L’autor ha d’estar obert a les necessitats dels temes que cal tractar’, i el teatre ha de servir perquè ‘la gent deixi de pensar com ovelles i cadascú pensi per si mateix’.
Poesia, llenguatge i perversió
La història s’estructura sobretot a través dels diàlegs dels protagonistes.
Una parella.
L’autor agafa la intimitat de la parella i s’interessa per la seva comunicació.
Les expressions íntimes i personals entre dues persones que s’estimen, que només entenen elles.
Llueven vacas explora com aquestes expressions es poden transformar.
Com poden passar de l’amor a l’odi i formar un ambient contrari.
El títol de l’obra fa referència, justament, a la manera íntima que té aquesta parella de dir-se ‘t’estimo’.
Quan ell li diu ‘plouen vaques’, li diu que l’estima; i quan ella respon ‘sí, les veig’, li diu que ella també.
‘És un joc pervers que de mica en mica acaba en maltractament psicològic i físic’, diu Be.
L’element poètic de la màgia del llenguatge dels enamorats s’acaba convertint en l’arma de doble fil que duu al maltractament psicològic.
Les carícies es converteixen en cops de puny.
I la concreció de l’imaginari lèxic de la parella contrasta amb la netedat i inconcreció de l’espai: ‘l’escenografia és molt neta perquè la imaginació del públic ho reconegui, ompli el que falta i s’ho endugui cap a casa’.
Deu anys al calaix
L’obra la va escriure el 2008 Carlos Be, i no ha estat fins deu anys després que ha pujat als escenaris.
El motiu?
Una producció llarga del film, que no va veure la llum fins el 2017.
Fins a cinc companyies li havien demanat de muntar-la però no ha estat fins que la pel·lícula ha estat estrenada que l’autor no s’ha decidit a dur-la, ell mateix, en escena com a primera obra de la seva companyia: La Casa Be.

Response: El director i autor Carlos Be estrena la versió teatral de “Llueven vacas” després de fer-ne la pel·lícula el 2017. És la història d’una parella que passa del somni de l’amor al malson de la violència. Be opina que, en escena, l’obra impacta molt més l’espectador que en pantalla. Mitjançant les paraules, l’amor es transforma en maltractament físic i psicològic.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Gonzalo Boye, advocat de Toni Comín i Meritxell Serret, continua acomplint l’estratègia jurídica dels exiliats contra el jutge Pablo Llarena.
Després de veure com la justícia belga refusava l’euroordre per defectes de forma i de presentar la demanda contra Llarena i la recusació, ara la defensa intenta deixar el magistrat del Tribunal Suprem espanyol sense sortida.
Ho fa amb una impugnació de la interlocutòria de Llarena del 13 de juny que refusava la recusació presentada per Comín i Serret.
En el recurs, al qual ha tingut accés VilaWeb, Boye qualifica de ‘confusió’ l’argumentació que exposava Llarena, li recorda que sí que és part en la causa perquè té un plet obert amb els ex-consellers i que la justícia belga sí que és competent per a examinar la demanda.
Un jutge parcial amb un ‘ànim contaminat’
La defensa demana la nul·litat del refús de la recusació i argumenta que és viable la interposició d’un recurs d’empara al Tribunal Constitucional espanyol, cosa que exhauriria la via del dret intern.
A més, recorda que hi ha un seguit de sentències i reglaments del dret internacional que s’apliquen tant a Espanya com a Bèlgica.
També li diu que el seu ànim es troba ‘contaminat’ per la causa que té oberta a Bèlgica.
En la seva interlocutòria, Llarena afirmava que no es complien els requisits legals per a admetre a tràmit la recusació, que la demanda a Bèlgica s’havia interposat una vegada començat el processament, que la justícia belga no tenia competències per a tramitar la demanda civil per la qual l’ha citat a declarar el 4 de setembre i que hi havia ‘mala fe’ per part de Comín i Serret.
Boye respon que això s’aparta de la imparcialitat del jutge perquè té una causa oberta contra els ex-consellers i que, per tant, s’ha de reconsiderar la decisió, perquè Llarena ‘el que fa és defensar-se atacant els meus mandants, atacant un jutge que encara no coneix’.
El recurs diu que Llarena és ‘jutge i part’ i li recorda que Comín i Serret no han rebut la notificació del processament.
Aquesta notificació anava inclosa en l’euroordre, però com que la justícia belga va refusar-la per un defecte de forma es va anul·lar.
‘Segurament, l’Excel·lentíssim Senyor Instructor s’ha confós’, recull el text.
De fet, el recurs inclou en diverses consideracions el factor de la confusió de Llarena com a motiu per a explicar per què va rebutjar la recusació.
‘Qüestions molt íntimament relacionades amb la difamació’
El recurs explica que la instrucció de Llarena va començar quan Comín i Serret ja havien arribat a Bèlgica i denuncia que la seva actuació ha estat encaminada a ‘causar-los un perjudici’.
Afegeix: ‘S’ha de tenir present que parlem de dret de l’honor i a la personalitat, qüestions molt íntimament relacionades amb la difamació.’
La defensa de Comín i Serret dedica quaranta-una pàgina a argumentar per què Llarena s’ha convertit en un jutge parcial.
‘És evident que actuant en la seva defensa pròpia es confon no únicament de conceptes i sobretot reflecteix que el plet que l’afecta directament i personalment, cosa que, per si mateix, seria causa d’abstenció si no de recusació’, diu.
Respecte de les acusacions de Llarena de ‘mala fe’ de Comín i Serret, la defensa assegura que tenen relació amb la demanda civil presentada a Bèlgica i que això li comporta ‘un error jurídic i una absoluta pèrdua de la desitjada i obligada imparcialitat’.
En aquest sentit, assenyala que el jutge ha actuat ‘prescindint totalment i absolutament de les normes de procediment’.
Els revessos de la justícia europea
Boye recorda a Llarena els ‘importants revessos judicials’ que ha rebut per part de la justícia europea, en referència al refús de l’euroordre a Bèlgica i la denegació de l’acusació de rebel·lió a Carles Puigdemont a Alemanya.
‘És important de recordar que aquests revessos judicials han qüestionat totalment i absolutament l’actuació de l’instructor’, afegeix, com un argument més de la seva pèrdua d’imparcialitat.
Finalment, s’al·lega que Llarena va refusar la recusació sense haver donat l’oportunitat als altres processats de sumar-s’hi, cosa que preveu la llei en un termini de tres dies.
Boye denuncia que es van vulnerar els drets i les garanties processals dels dirigents independentistes i que això els va causar indefensió perquè Llarena ‘ha vulnerat les normes processals’ pel fet de no comunicar la recusació a tots els processats.

Response: Gonzalo Boye, advocat de Toni Comín i Meritxell Serret, impugna la interlocutòria del jutge Llarena que refusava la recusació. Boye explica a Llarena que és un jutge parcial, que està contaminat per la causa que té oberta a Bèlgica contra Comín i Serret i que s’ha confós. A més, li recorda els revessos judicials rebuts a Bèlgica i Alemanya.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El procés independentista no perjudica la candidatura de Barcelona per acollir l’Agència Europea del Medicament (EMA).
Així ho asseguren dos eurodiputats d’Irlanda i els Països Baixos, on també es disputen l’EMA.
‘En una negociació es pot utilitzar qualsevol argument, però penso que és una idea estúpida’, defensa a l’ACN l’eurodiputat holandès Paul Tang, que viu a Amsterdam, una de les principals rivals de la capital catalana en la pugna per l’EMA.
Per Liadh Ní Riada, irlandesa del Sinn Féin, vincular un possible fracàs de la candidatura barcelonina a la independència és ‘molt cínic’ i fa als catalans ‘ostatges’ de Madrid.
‘És una mala estratègia’, diu Ní Riada, que lamenta que algunes veus des de l’estat espanyol avisin als catalans que les opcions polítiques independentistes posen en risc la candidatura.
Segons l’eurodiputada irlandesa, és ‘insostenible’ vincular el suport a la candidatura a la situació política.
Per l’holandès Tang, és ‘un argument poc convincent’ assenyalar cap una possible inestabilitat a Catalunya per rebutjar la candidatura de Barcelona.
‘Catalunya i Espanya ofereixen un ambient estable on l’EMA podria treballar perfectament’, defensa aquest laborista, que admet que, tot i això, ‘qualsevol argument pot entrar a la ronda de negociacions’ un cop els estats hagin de prendre la decisió.
Per un altre holandès, el conservador Jeroen Lenaers, mentre el govern espanyol defensi Barcelona, cap altre estat membre posarà en qüestió la candidatura pel procés d’independència.
En tot cas, tant Ní Riada com Tang defensen que l’EMA s’instal·li a Dublín i Amsterdam, respectivament.
‘Idealment, estaria molt bé que estigués a Dublín i a Barcelona, però això no és realista, així que com a irlandesa, òbviament, la vull a Dublín’, defensa l’eurodiputada del Sinn Féin.
Segons ella, Irlanda patirà ‘un impacte econòmic greu pel Brexit’ i acollir l’Agència Europea del Medicament pot compensar el xoc.
‘A més, tenim uns treballadors altament formats i que l’anglès sigui una llengua comuna és bo per fer negocis a nivell global’, remarca.
‘Serà una decisió difícil, perquè Barcelona és una ciutat fantàstica, però Amsterdam té bones connexions internacionals, l’aeroport de Schipol, gent amb molta formació, que parla llengües.
Som la porta d’entrada a Europa’, assegura Tang.
L’EMA a Estrasburg?
L’obstacle més complicat per a Barcelona, de fet, podria no ser ni Amsterdam ni Dublín.
Alguns eurodiputats volen situar l’EMA a Estrasburg, a França, a canvi de tancar la segona seu del Parlament Europeu, que actualment és en aquesta ciutat.
‘Prefereixo aquesta opció a la de Barcelona o Amsterdam’, admet l’holandès Paul Tang.
‘Seria una solució europea a un problema europeu, perquè Estrasburg ha esdevingut un símbol de la cara lletja de la Unió Europea’, afegeix, en referència al cost econòmic i mediambiental que suposa traslladar els 751 eurodiputats i tot el seu personal cada mes des de Brussel·les fins a la ciutat francesa per la celebració de les sessions plenàries.
‘Per a mi és absolutament inacceptable’, replica l’eurodiputada francesa Anne Sander, que és, precisament, d’Estrasburg.
‘De cap manera es pot substituir el Parlament per una agència del medicament’, remarca, assenyalant que, en tot cas, la ciutat alsaciana hauria d’acollir totes dues institucions, perquè ‘són complementàries’.
‘Si volem estalviar, repatriem totes les activitats del parlament a la seu d’Estrasburg, que costa 10 cèntims d’euro per ciutadà’, afirma Sander, optant, doncs, per tancar l’edifici parlamentari de Brussel·les.
Segons ella, les informacions que vinculen l’EMA a Estrasburg són ‘rumors’ o ‘globus sonda’ d’alguns polítics per mesurar quina resposta tindria la iniciativa, però ‘cap francès està treballant en això’.
Sander defensa que ‘la candidatura presentada per Barcelona té qualitat’ i la ciutat és ‘extremadament dinàmica’, però adverteix que ella dedicarà tots els seus esforços a aconseguir l’EMA per a França.
‘La candidatura francesa és Lilla, no Estrasburg, i jo em mobilitzo per la candidatura francesa’, afirma.
Per Paul Tang, que com el seu compatriota conservador Jeroen Lenaers estaria disposat a renunciar a la candidatura d’Amsterdam a canvi d’acabar amb la doble seu del Parlament Europeu, el pla és difícil que qualli.
‘Per raons històriques Estrasburg és un lloc important, i ja no només es tracta de la feina dels francesos, sinó de la seva grandesa’, admet.
Però avisa: ‘Sense cap mena de dubte, la meva segona opció seria Amsterdam.
La primera seria moure el Parlament Europeu fora d’Estrasburg i portar aquí una alternativa’.

Response: Una eurodiputada irlandesa i un d’holandès rebutgen que el procés perjudiqui la candidatura de Barcelona a acollir l’Agència Europea del Medicament (EMA). Responen així al fet que l’Estat espanyol sí que faci aquesta afirmació. Prefereixen les respectives capitals, Dublín i Amsterdam, com a seus de l’EMA. Alguns eurodiputats trien Estrasburg sempre que es tanqui la segona seu del Parlament Europeu.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Els instituts del Gironès i el Pla de l'Estany no accepten professors en pràctiques aquest any acadèmic.
El motiu és que la Generalitat ha emès un decret que prohibeix remunerar els tutors econòmicament, un fet que els centres consideren que genera un "greuge comparatiu evident" amb la resta de docents de l'Estat.
El representant de la Junta de Directors del Gironès i Pla de l'Estany, Víctor Pérez, lamenta que "se'ls tracti diferent", i assegura que viuen "situacions ridícules" per culpa d'aquest fet.
"Hi ha universitats que ens envien la documentació per poder pagar, i els hem de dir que a Catalunya no poden cobrar per fer aquesta feina", assenyala.
La situació, lluny d'arreglar-se, s'està estenent a més comarques com el Vallès Oriental, el Vallès Occidental i algunes de Lleida.
Malestar entre els directors d'alguns instituts de Catalunya i el departament d'Ensenyament.
El decret que impedeix remunerar els tutors dels professors en pràctiques ha fet que els directors es neguessin a acceptar més d'un alumne docent per centre.
De fet, permeten que n'hi hagi un perquè d'aquesta manera no perden la condició de centre formador.
"Nosaltres volem continuar rebent professors en pràctiques, i estem disposats a tornar a obrir la borsa si veiem algun gest", assenyala el representant de la Junta de Directors del Gironès i Pla de l'Estany, Víctor Pérez.
I és que des dels instituts recorden que "no només és un tema econòmic".
En aquest sentit, els tutors acceptarien que se'ls compensés amb una reducció horària, l'estona que dediquen a fer la feina de tutor.
"No podem deixar en mà del voluntarisme la formació i la preparació dels futurs mestres d'aquest país", assenyala Pérez.
Actualment la Generalitat compensa als tutors atorgant punts que els poden servir a l'hora d'aspirar a concursos de trasllats.
Pérez, però, assegura que la quota és "molt baixa", i que en ocasions "no computen" per sumar a l'aspiració del mestre.
El representant dels directors explica que s'han trobat amb tutors que no han pogut sumar els punts que Ensenyament els dona per ser tutors.
"És lògic que un professor quan veu les dificultats que li representa i l'increment de feina que suposa ser tutor d'un practicant, prefereixi no proposar-se", adverteix.
A més, malgrat que hi ha alguns interins que fan aquesta funció, des dels instituts recorden que la majoria de tutors són docents que ja tenen la plaça, i per tant poden preferir una remuneració econòmica o horària.
"Fent aquesta feina no et fas ric ni molt menys, però només volem que es reconegui que hi ha un treball que s'ha de fer.
És un tema de dignitat", conclou Pérez.
Situacions "ridícules" i "greuge comparatiu"
El conflicte en relació a la polèmica amb els tutors ha generat "situacions ridícules", especialment en relació a les universitats privades a distància.
Pérez explica que aquests centres moltes vegades els envien la documentació necessària per poder abonar la remuneració al professor, però es troben que els han de contestar recordant-los que "a Catalunya no poden cobrar per fer aquesta feina".
Tot plegat suposa, a criteri dels centres, un "greuge comparatiu evident" amb la resta de docents de l'Estat que fan aquesta funció i amb els tutors del propi alumne a la universitat.
"Per què al de la universitat se li reconeix la feina, i al de l'institut que és qui està amb el practicant no?", es pregunta.
Canviar de postura
Els directors, però, no tanquen la porta a tornar obrir les llistes "en qualsevol moment", sempre que hi hagi "un gest" del Departament d'Ensenyament per reconèixer la tasca dels tutors.
"Encara que sigui a uns mesos vista, nosaltres no tenim problema a tornar a formar professors", assenyala Pérez.
Amb tot, cal recordar que aquest curs hi ha 1.350 alumnes que estan cursant el màster de professorat i que, per tant, hauran de fer les pràctiques.
D'aquests, 120 ho estan fent a la Universitat de Girona (UdG) una de les afectades per qüestions de proximitat.
Malgrat que les pràctiques comencen a principis d'any, els alumnes han d'escollir centre en les properes setmanes.

Response: Els instituts del Gironès i Pla de l’Estany protesten pel decret de la Generalitat que impedeix remunerar econòmicament els tutors de professors en pràctiques. Accepten només un practicant per centre, per no deixar de ser centres formadors. Denuncien el greuge comparatiu amb els docents de la resta de l’Estat i amb els tutors universitaris, que sí que cobren per aquesta feina.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La cooperativa que tutela l'Ajuntament de Barcelona perquè els venedors ambulants irregulars tinguin una alternativa ja està en marxa.
D'entrada hi participen 15 manters –bona part d'ells d'origen senegalès- que no deixaran la venda ambulant, però la passaran a fer legalment a partir de l'estiu en parades de fires i mercats.
Tindran productes artesans i de comerç just com peces de roba, bijuteria, sabateria i mobles, una activitat que els permetrà regularitzar la seva situació i tenir papers.
El tret de sortida de la cooperativa l'ha encapçalat aquest dijous el primer tinent d'alcalde, Gerardo Pisarello, en un acte al Centre Cívic Pati Llimona amb una nodrida presència de la comunitat subsahariana i les entitats que han contribuït a fer-la possible.
Segons Pisarello, la cooperativa és un projecte "genuïnament barceloní" amb la qual els manters passaran a "vendre productes legals com qualsevol altre comerciant de la ciutat".
El tinent d'alcalde calcula que en temporada baixa hi ha uns 200 manters a la ciutat, però l'estiu passat en van arribar a haver-hi uns 800, de manera que la cooperativa donarà resposta a una part del col·lectiu.
No obstant això, el consistori preveu donar sortida a 85 manters: una trentena en total amb la cooperativa quan estigui a ple rendiment i 54 a través de plans d'ocupació, com el que està en marxa perquè facin de peixaters a Mercabarna.
Pisarello ha reconegut que la cooperativa "no resoldrà la venda ambulant no autoritzada de la nit al dia", però el veu "un pas molt important" i considera que és un projecte de dignitat que "demostra que hi ha alternativa a la il·legalitat no buscada".
A més, ha reivindicat que no hi ha precedents a la resta de l'Estat: cal buscar-los a l'estranger, en ciutats com Vancouver (Canadà) i Durban (Sud-àfrica), per trobar com incorporar els manters en mercats.
Compromesos 234 punts de venda
Els manters ja tenen compromeses 234 parades en les fires i mercats que se celebrin durant el primer any.
Es podran trobar en les fires de Comerç al Carrer dels districtes, el mercat de Fleedonia, Flea Market, el Rastro de la Virgen, el Mercat de Segona Mà de Sants, el Traster de Can Ricart i algunes botigues d'artesans que han ofert espai de venda.
Els responsables de la cooperativa calculen que, perquè sigui viable, haurien d'arribar als 500 punts de venda.
Dels 15 membres de la cooperativa, 12 són homes i 3 dones; i també 12 no tenen papers i 3, sí, entre ells la presidenta, Ndaye Fatou Mbaye.
Es preveu que cada any s'incorporin unes 5-10 persones a la iniciativa, amb la idea que la cooperativa pugui arribar a tenir fins a 30 membres.
La idea és que cada manter s'hi estigui un any, que és el temps necessari per tramitar la regularització amb la Subdelegació del Govern, de manera que els integrants rotaran.
Rere la manta "hi ha valors i molta dignitat"
Per ara els 15 integrants de la cooperativa reben una ajuda municipal de 500 euros al mes, a l'espera que arribin els ingressos.
La presidenta de la cooperativa espera que la iniciativa doni resposta a les necessitats d'inclusió social i laboral del col·lectiu, i ha defensat que també és "necessari canviar les mirades de la societat".
Segons Mbaye, "rere la manta hi ha valors, potencialitat i molta dignitat", i ha demanat que els manters deixin de ser "invisibilitzats i perseguits".
El nom de la cooperativa, Diomcoop, ja és una declaració d'intencions: diom és una paraula wòlof (llengua del Senegal i de Gàmbia) que significa "dignitat, hospitalitat i la fortalesa interior" que tenen per aixecar-se cada dia, agafar la manta i sortir al carrer amb "tots els riscos" que s'hi poden trobar, ha relatat.
"És força interior per escollir en qualsevol circumstància el camí del bé", ha remarcat.
Suport del Govern per estendre la fórmula barcelonina
Pisarello ha remarcat que l'Ajuntament té el suport del Govern català per fer que la via barcelonina també "sigui alternativa" en altres ciutats.

Response: L’Ajuntament de Barcelona ajuda 15 venedors ambulants a entrar en el circuit legal d’artesania a través de la cooperativa Diomcoop. Així els manters podran aconseguir papers i regularitzar-se. L’objectiu és ajudar uns trenta manters amb la cooperativa i 54 a través de plans d’ocupació. Els venedors ja han compromès 234 parades en fires, mercats i espais dins de botigues d’artesans.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Cs ha presentat un recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la resolució dels tribunals del contenciós-administratiu de Madrid que permet que l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont i dels exconsellers Antoni Comín i Clara Ponsatí es presentin a les eleccions europees, segons ha anunciat aquest dimecres a la tarda el partit taronja.
Els tribunals ordinaris van avalar que els líders independentistes a l'estranger siguin candidats de Lliures per Europa (Junts), en línia amb el criteri expressat pel Tribunal Suprem i la línia argumental de la Fiscalia -que donaven la raó a la defensa-, i van deixar sense efecte la decisió d'excloure'ls de la Junta Electoral Central (JEC).
En un comunicat, el partit taronja ha considerat "inadmissible" i una "vergonya que un "fugat de la justícia i que treballa contra Espanya tingui privilegis i representi" l'Estat a Europa.
El PP també va anunciar dilluns que presentaria un recurs al TC per la decisió de la justícia ordinària.
La JEC havia donat la raó a PP i Cs que van presentar recursos per demanar excloure'ls.
Els escrits al·legaven que Puigdemont, Comín i Ponsatí no eren elegibles perquè no estan inscrits al cens de residents absents i segueixen inscrits al cens de l'Estat tot i no residir-hi la qual cosa consideren una "irregularitat" que els converteix en "inelegibles".
En el cas dels populars, també adduïen que la situació de "rebel·lia processal penal" dels tres candidats els inhabilita per ser candidats.
Al recurs, Cs demana que es deixi sense efecte la resolució de la justícia ordinària i torni a donar-se validesa a la de la JEC.
El partit taronja al·lega que la sentència vulnera el dret a la igualtat i també el dret a la tutela judicial efectiva.
La sala primera TC es reunirà dijous al llarg del dia per resoldre el recurs d'empara, segons han explicat fonts jurídiques, i els magistrats tenen fins la mitjanit del mateix dijous per pronunciar-se.
El partit taronja al·lega que s'està vulnerant el dret a la igualtat perquè la resolució reconeix que els tres candidats no s'han inscrit al cens de residents absents i, tot i això, no els considera inelegibles.
"S'ha produït una excepció concreta al compliment de la regulació orgànica aplicable a tots els altres candidats", denuncia.
La resolució dels jutjats de Madrid recordava -com la Fiscalia- que tots tres consten al cens electoral i per tant en el sistema actual són també elegibles.
"Està clar que mentre no s'adoptin els acords pels òrgans competents per donar de baixa del padró d'habitants [els tres candidats] ha de mantenir-se la inscripció no només perquè tot ciutadà té dret a ser escoltat en qualsevol procediment que s'afecti, sinó perquè el document oficial acredita l'alta a un municipi".
"No existeix cap raó que justifiqui la decisió i la conseqüència assolida", diu el text de Cs, que cita jurisprudència del TC que vincula el dret de sufragi amb la inscripció censal i el "caràcter rellevant i determinant" del tràmit i recorda que només poden ser elegibles aquelles persones que també són electores.
Cs argumenta que la situació censal dels tres candidats és "irregular" perquè no haurien de constar al cens de residents a l'Estat sinó al d'absents i apunta que la mateixa sentència dels jutjats de Madrid ho reconeix.
"No hi ha dubte que l'anòmala inscripció censal és una irregularitat en els termes del article 47 de la LOREG (Llei Orgànica del Règim Electoral General)", afirma Cs al recurs.
Una irregularitat que, segons el partit taronja, valida la JEC per excloure les candidatures.
La sentència que ara recorre Cs també recull el criteri del Suprem que només es poden excloure les persones que incompleixin les premisses establertes a la Llei Orgànica del Règim Electoral General i entre aquestes no hi figura el fet de trobar-se en rebel·lia.
A més, recollien també a jurisprudència del propi Suprem que estableix que cal fer una interpretació de l'ordenament jurídic "en el sentit més favorable a l'exercici dels drets fonamentals d'especial rellevància al procés electoral".
Cs també sosté que la sentència que avala les candidatures vulnera el dret fonamental a la tutela judicial efectiva i assegura que els tribunals ordinaris no han entrat en el fons de la qüestió plantejada pels recursos a la JEC i considera que inaplica una regulació que conté la llei electoral en relació al requisit de la inscripció censal.

Response: Ciutadans presenta recurs davant el Tribunal Constitucional per la resolució dels tribunals de Madrid que permet que Carles Puigdemont, Toni Comín i Clara Ponsatí es presentin a les eleccions europees. La Junta Electoral Central ja els havia exclòs, però la justícia ordinària els va avalar. Cs argumenta que no han regularitzat la seva situació al cens electoral i són “inelegibles”.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Girona és la demarcació que ha perdut menys pimes i grans empreses durant la crisi econòmica, i Lleida la que més.
El caràcter familiar de les firmes (aquí, no es depèn de capital extern), la seva dimensió (moltes tenen entre 10 i 50 treballadors) i la preeminència del sector serveis són els principals motius que expliquen que al territori hi hagi més supervivència empresarial que no a la resta del país.
Aquesta és una de les conclusions que posa damunt la taula un estudi de la Càtedra Cambra de l'Empresa Familiar, que analitza l'evolució de les empreses catalanes entre els anys 2006 i 2016.
L'estudi posa de relleu que, a tot arreu, l'empresa familiar ha resistit millor les estocades de la crisi.
I també permet trencar tòpics, com ara que a partir dels 40 anys de vida les empreses no familiars sobreviuen més que no pas les familiars.
L'estudi elaborat per la càtedra de la UdG analitza la supervivència empresarial a Catalunya al llarg de la darrera dècada.
S'ha pres com a base una mostra de 629 firmes que eren actives fa una dècada (excloent les microempreses) i que, extrapolant dades, n'arriben a representar més de 40.100 de tot el país.
D'aquestes, set de cada deu eren familiars i el 88% tenien menys de 50 treballadors.
Tirant endavant en el temps, i comparant-ne la situació d'aleshores amb l'actual, l'estudi ja conclou d'entrada que la crisi ha fet desaparèixer el 27% de les empreses catalanes.
La càtedra analitza després la tipologia d'aquelles que, malgrat les estocades de la crisi, han aconseguir mantenir-se.
I d'això, se'n desprèn una segona conclusió.
"Les empreses familiars sobreviuen més que no pas les no familiars", subratlla la directora de la càtedra, Pilar Marquès.
Actualment, de la mostra inicial, hi ha 457 firmes que es mantenen actives; i d'aquestes, 317 tenen capital familiar.
Lleida, el territori amb més mortalitat
A l'hora d'analitzar la mortalitat empresarial, l'estudi també es fixa en quines són les demarcacions que han perdut més pimes i grans empreses al llarg de la darrera dècada.
Extrapolant dades, la Càtedra d'Empresa Familiar conclou que a Lleida és on se n'han perdut més (un 29,4%).
A aquesta demarcació, la segueixen Barcelona (28.9%), Tarragona (25%) i, en darrer lloc, Girona (21,6%).
Per a Pilar Marquès, no hi ha un sol factor –sinó diversos- que expliquin per què a les comarques gironines hi ha més supervivència empresarial.
D'entrada, el caràcter familiar de moltes firmes (cosa que fa que no estiguin lligades per la dependència excessiva de capital extern).
Però també la dimensió (quants menys treballadors, més supervivència) i els sectors on es mouen.
"A Girona, hi ha més empreses de serveis que en altres territoris, i això ajuda", precisa la directora de la càtedra.
El secretari-director de la Cambra de Comerç, Eduard Torrent, no amaga que l'estudi posa una dada nova damunt la taula.
A la demarcació, la gran majoria del teixit empresarial està format per microempreses.
L'estudi de la càtedra, però, se centra en aquelles que tenen més de deu treballadors.
"Moltes vegades es parla que, al territori, les empreses mitjanes no són prou fortes perquè els hi falta dimensió; i aquest estudi ho desmenteix", precisa.
Per la seva banda, el vicepresident de la Cambra, Jaume Fàbrega, hi afegeix que l'estudi trenca una llança a favor de les petites i mitjanes empreses.
"En general, es diu que una empresa, quan més gran és, més fàcil ho té per sobreviure", indica.
I subratlla, recordant les teories de Darwin: "No té més capacitat d'adaptació el més gran sinó el més intel·ligent, i a vegades aquest és el més petit".
Trencar tòpics
La directora de la Càtedra Cambra de l'Empresa Familiar també explica, per altra banda, que l'estudi de supervivència empresarial permet "trencar tòpics".
Per una banda, perquè conclou que al llarg de la darrera dècada, arreu de Catalunya, les empreses familiars de nova creació han sobreviscut més que les no familiars.
"És a dir, que la família acompanya l'emprenedoria", precisa Marquès.
I per altra banda, perquè l'estudi també desmenteix la creença que les empreses no familiars –per extensió, les grans- sobreviuen més a mesura que sumen anys.
"Veiem com, en empreses joves, la mortalitat és elevada tant en unes com en altres; però en el moment en què les firmes superen els 30 anys, desapareixen més empreses no familiars que no pas familiars", conclou Marquès.

Response: La Càtedra Cambra de l'Empresa Familiar ha realitzat un estudi sobre l'evolució de les empreses catalanes de més de 10 treballadors, entre el 2006 i el 2016. L'estudi s'ha basat en 629 firmes, i demostra que les empreses familiars han sobreviscut millor a la crisi. Lleida és la que ha perdut més empreses, un 29,4%, i Girona la que menys.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Després de setmanes de debat a les assemblees territorials, la direcció de Junts ja té enllestit el reglament que estableix les bases per elaborar les candidatures de les properes eleccions municipals.
El document, de nou pàgines, està previst que s'aprovi en el consell nacional programat per aquest dissabte.
El text, dividit en 24 articles, entra al detall de com s'han d'escollir els candidats -amb o sense primàries, sempre en funció de la dimensió del municipi- i permet una pista d'aterratge per als alcaldes i regidors del PDECat.
Per participar en les primàries no cal ser afiliat ni simpatitzant de Junts.
En el cas dels batlles, n'hi ha prou fent-se simpatitzant per optar a la reelecció.
Fa mesos que la formació que lidera Carles Puigdemont prova de seduir el món municipal postconvergent, que s'ha convertit en el principal motor de resistència d'unes sigles que ara van camí d'integrar-se en el nou projecte liderat per Àngels Chacón, Centrem Catalunya, que s'ha presentat aquest dimarts a Barcelona.
Més d'un centenar d'alcaldes no van fer el pas del PDECat a Junts, i el partit de Puigdemont ha esquivat en tot moment un pacte global entre les dues formacions.
Això vol dir, per tant, que la solució hauria de ser individual, persona a persona, que és precisament el que abona el reglament.
Els postconvergents encara disposen d'alcaldies rellevants: Mollerussa, Reus, Tortosa, Vilafranca del Penedès, Lloret de Mar i Igualada, entre d'altres.
L'article 4 del reglament estableix que les persones que exerceixin l'alcaldia d'un ens local i siguin "afiliades o simpatitzants" a la base de dades de Junts abans del 28 de febrer del 2022 -i així ho manifestin- poden ser considerats candidats a valorar per part de l'anomenada comissió territorial municipal (CMT), l'organisme intern que dirigirà tot el procés fins a les municipals.
Això vol dir, en essència, que si un alcalde del PDECat es fa simpatitzant de Junts abans que acabi el mes de febrer, pot ser considerat un candidat a tenir en compte per part de la direcció.
Dirigents consultats per NacióDigital assenyalen que això -i la capacitat d'anar a primàries sense ser militant- és un "pont de plata" de cara a la incorporació de veus locals rellevants del PDECat.
PDECat
La inquietud s'estén al món municipal del PDECat per la creació del nou partit
La formació postconvergent ostenta els drets electorals de cara als comicis locals del 2023 i, per ara, descarta dissoldre's malgrat la fundació de les noves sigles de centre liderades per Chacón
En les últimes setmanes hi ha hagut un fort debat en diversos grups interns del partit de Puigdemont sobre la conveniència de fitxar alcaldes postconvergents.
En resum, les posicions són aquestes: els que s'inclinen per eixamplar les fronteres del partit, i els que donen més importància a les ferides -tan personals com polítiques- produïdes amb el trencament del del 2020.
A tot plegat s'hi suma, també, el fet que alcaldes del PDECat observen amb recel la posada en marxa de Centrem.
Els postconvergents disposen dels drets electorals de cara a les municipals, perquè el 2019 eren els titulars legals de la coalició Junts per Catalunya, nom del qual van perdre el control l'estiu del 2020.
El reglament divideix en tres els escenaris per triar les llistes: municipis de menys de 50.000 habitants amb una coordinadora local vigent; municipis de menys de 50.000 habitants que no tenen una coordinadora local escollida; i els municipis de més de 50.000 habitants.
En els dos primers casos, el pes sobre la decisió del cap de llista correspon a la CMT després d'escoltar el parer dels quadres locals.
En el tercer, el reglament estableix com s'han de fer les primàries.
En l'article 17 s'hi estableix que per presentar candidatura "no és necessari ser afiliat a Junts".

Response: Les bases de les pròximes eleccions municipals queden reflectides al reglament de nou pàgines de Junts. La CMT considerarà candidats aquells qui siguin afiliats o simpatitzants a la base de dades de Junts. Junts ha decidit fitxar alcaldes postconvergents, i això ha creat tensions dins la formació. Asseguren que per presentar la candidatura a les primàries no cal estar afiliat.