Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Sant Martí Sesgueioles, un petit municipi de 370 habitants de la comarca de l’Anoia, és una de les poblacions catalanes que el passat 1 d’octubre va patir la violència policíaca de la Guàrdia Civil.
Els veïns van organitzar-se per a fer resistència pacífica i impedir que els agents s’emportessin l’única urna que tenia el poble.
Dos fotògrafs vinculats a la població, Xavier Calvet i Stan de Zoysa, es trobaven a Sant Martí Sesgueioles en el moment de l’arribada del cos policial i van poder immortalitzar l’actuació dels agents a través de les seves càmeres.
Ara, el municipi ha decidit d’organitzar una exposició amb aquestes imatges per tal de recordar els fets que va viure la població el dia 1 d’octubre.
La mostra es diu ‘1 d’octubre.
La força d’un poble’.
‘Orgull’ és el nom de la primera fotografia.
Aquesta primera imatge mostra un nombrós grup de veïns de diferents edats que estan atrinxerats davant de l’únic col·legi electoral de Sant Martí Sesgueioles per tal d’impedir l’entrada de la Guàrdia Civil.
La segueixen imatges amb títols com ‘por’, ‘incredulitat’, ‘lluitar’, ‘odi’ o ‘valentia’.
Un dels fotògrafs, Xavi Calvet, ha relatat que l’1-O es trobava a Calaf quan algú el va avisar per dir-li que el cos policial s’estava dirigint cap a Sant Martí Sesgueioles.
Sense pensar-ho, va agafar el cotxe i va anar fins al municipi.
En arribar, va trobar-se amb una cinquantena d’agents de la Guàrdia Civil que anaven a buscar l’urna del poble.
‘Vaig decidir posar-me a fer fotos en lloc de defensar l’urna, que segurament és el que hagués fet si no hagués portat la càmera’, ha afegit.
Calvet va viure ‘molt intensament’ els fets perquè coneixia a molta de la gent que estava defensant el col·legi.
Les fotografies estan ordenades per seqüència cronològica amb l’objectiu de no tergiversar el que va passar.
N’hi ha una quinzena de gran format i una vintena més de petites.
Entre les imatges, es poden veure els agents enduent-se una urna de cartó que no és l’oficial; la Guàrdia Civil amb el mall que van fer servir per a trencar una porta; la policia intentant treure la gent aplegada davant del col·legi; o el nou local que es va habilitar per a votar després de la visita de la policia espanyola.
La foto que s’ha escollit per a tancar l’exposició és una imatge amb el títol de ‘satisfacció’, on es veuen tots els veïns la nit de l’1-O aplegats davant de l’Ajuntament i celebrant que, malgrat tot, van poder votar.
La quarantena d’agents de la Guàrdia Civil van arribar a Sant Martí de Sesgueioles al voltant de les dues del migdia.
Uns minuts abans, uns veïns van alertar que els agents s’estaven desplaçant cap al municipi.
‘En molt poca estona vam intentar fer el màxim de coses: amagar l’urna oficial i, al seu lloc, col·locar-hi la del 9-N’, explica la batllessa, Rosa Narbona.
A dins, van introduir-hi paperetes per tal de simular que era l’urna oficial.
Malgrat que desenes de persones es van atrinxerar davant de la porta del centre cultural La Fàbrica, que feia la funció de col·legi electoral, els agents van veure que hi havia una porta lateral i van trencar-la per a entrar.
Segons el relat de l’alcaldessa, l’enfrontament entre la policia i els veïns no va anar a més perquè es van endur l’urna falsa.
‘Malgrat tot, vam tenir sort que van trobar una porta per a entrar i una urna per endur-se’, ha expressat.
Després de la marxa de la Guàrdia Civil, l’alcaldessa va decidir canviar el local de votació: ‘Vaig agafar por que els agents s’adonessin que s’havien endut una urna falsa i tornessin’.
Per això, van traslladar el local de votació a un garatge particular i es van continuar fent les votacions des d’allà ‘d’una manera més rudimentària’.
Malgrat la situació de tensió i por que va viure aquest petit municipi de l’Anoia, Narbona creu que els fets de l’1-O ‘han servit per a unir el poble’.
‘Aquell dia estàvem enganxats al costat d’algú que mai no haguéssim pensat’, ha conclòs l’alcaldessa, que considera que la paraula que defineix aquell dia és ‘unió’.

Response: Sant Martí Sesgueioles, un petit municipi de l’Anoia, ha organitzat una exposició fotogràfica per recordar la violència per part de la Guàrdia Civil durant la votació de l’1 d’octubre del 2017. La mostra porta per títol "1 d’octubre. La força d’un poble", i compta amb les instantànies de Xavier Calvet i Stan de Zoysa, dos fotògrafs vinculats al poble.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
La vicepresidenta del govern espanyol, Carmen Calvo, ha acusat aquest divendres les forces independentistes d'haver rebutjat l'oferta del govern espanyol per al diàleg dins de la llei, i ha advertit que el govern espanyol no anirà més enllà.
Segons Calvo, la proposta que l'executiu espanyol ha posat sobre la taula és "el destí final" i "no és raonable allargar una situació quan hi ha un element que no es pot salvar".
A partir d'ara, segons Calvo, el seu executiu centrarà l'atenció estrictament en l'aprovació dels comptes.
"Ho hem intentat fins aquest document que tenen amb total transparència, i a partir d'aquest moment els esforços del govern estan en una setmana on volem el suport de tots els grups parlamentaris a uns pressupostos que necessita aquest país", ha dit la vicepresidenta.
Calvo ha acusat els independentistes de no haver actuat de manera lleial ni amb el nivell de "rigor" i de "transparència" que cal en aquest procés.
ERC i PDeCAT, ha dit, no accepten l'última proposta que manté la figura d'un 'relator' que "facilitarà la coordinació dels treballs, es convocatòries i fixarà l'ordre del dia", i que eleva l'oferta sobre la composició de la mesa de partits perquè en formin part, també, el PSOE i Podem.
No concreta la figura del 'relator'
L'executiu espanyol ha facilitat aquest divendres aquest nou document que ha enviat a la Generalitat i que segons ha apuntat s'ha estat debatent en els últims dos dies.
Parla de la figura del 'relator' com algú que ha d'ajudar "a crear les condicions idònies per al diàleg, donar fe dels acords i determinar el seguiment de la seva aplicació", però no concreta si ha de ser un perill català –com havia defensat La Moncloa- o internacional, com vol la Generalitat.
Presència de Podem i del PSOE a la mesa del partit
Una de les novetats del document és que deixa obert la porta a la presència del PSOE i de l'aparell estatal de Podem a la mesa de partits, de manera que amplia el rang de representació que fins ara limitava només a les forces d'àmbit català.
Segons conté, "formaran part de la mesa dos representants amb capacitat de decisió en els dos àmbits territorials (estatal i català) de cadascun dels grups polítics amb representació a Catalunya i, en el seu cas de les formacions vinculades als mateixos".
Segons Calvo, aquesta proposta és la via per propiciar la convivència "per una via dialogada i legal" i el fet que la Generalitat no l'accepti implica de facto la suspensió del debat sobre com establir el marc de diàleg, tot i que no acaba amb les relacions institucionals, que es mantenen mitjançant la Comissió Bialeteral.
"Tenim dos marcs que no estan donant els fruits que haurien de donar" i quan dues parts no tenen possibilitats d'establir un acord "cal parar", ha dit Calvo, que ha advertit que el seu executiu no anirà més enllà i "no acceptarà mai el plantejament d'un referèndum d'autodeterminació".
L'executiu espanyol se centra en els pressupostos
A partir d'ara, ha apuntat, l'executiu espanyol se centrarà estrictament en l'aprovació dels pressupostos.
"Ho hem intentat fins aquest document, i a partir d'aquest moment els esforços del govern estan en una setmana on volem i demanem el suport de tots els grups parlamentaris als pressupostos d'aquest país", ha dit.
En tot cas ha advertit que si rebutgen els pressupostos els grups independentistes "hauran d'explicar a Catalunya perquè prioritzen a altres tipus d'interessos a solucions concretes a problemes larvats de fa molts anys.
Sense pressupostos "la legislatura s'escurça"
Calvo ha advertit també que –tal com va dir el president espanyol- si no es tramiten i aproven els pressupostos "la legislatura s'escurça".
És a dir, que el president Sánchez pot convocar eleccions anticipades sense arribar al 2020.
"Amb aquests comptes tindrem un 2019 normal, sense ells, la legislatura s'escurça", ha dit.
En tot cas ha assegurat que el seu govern se sent "fort" i ha presentat uns pressupostos generals de l'Estat "perquè creiem fermament que fan falta a aquest país".

Response: ERC i PDeCAT no han acceptat l’última proposta de diàleg del govern espanyol, que manté la figura de relator a la taula de diàleg i obre la porta a Podem perquè hi sigui present. Segons el govern espanyol, que rebutja parlar d’autodeterminació, aquesta negativa implica la suspensió del debat sobre com establir el marc de diàleg, però no les relacions institucionals.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
"Tres equips terroristes coordinats" van provocar la massacre d'anit a París.
El fiscal general de la capital francesa, François Molins, ha comparegut aquest vespre per explicar els primers detalls de la investigació d'uns atacs que, segons el darrer balanç, van provocar 129 morts i 352 ferits, dels quals 99 estan hospitalitzades amb estat greu.
Aquesta tarda s'ha confirmat que una de les víctimes és de nacionalitat espanyola.
Les investigacions se centren ara en esbrinar qui van ser els “còmplices” dels vuit terroristes morts en els atemptats d'aquest divendres i com es van finançar.
Molins ha confirmat, també, detencions i escorcolls a Brussel·les, d’on provenien dos dels vehicles utilitzats a l’atac, un Polo i un Seat negres.
El fiscal, nascut a Banyuls (el Rosselló), ha explicat que un dels terroristes que va atacar la sala de concerts Bataclan ja ha estat formalment identificat, i és un “individu nascut el 1985 a Courcouronnes, conegut de la justícia per delictes de dret comú, mai empresonat però que era l’objectiu d’una fitxa S el 2010 per radicalització”.
Molins també confirmat la troballa d’un “passaport d’un individu sirià nascut el setembre del 1990, no conegut pels serveis d’investigació francesos”.
Estat Islàmic reivindica els atacs
Estat Islàmic ha reivindicat aquest migdia la cadena d'atemptats perpetrada a París.
El grup ha difós un vídeo en què assegura que França no viurà en pau mentre mantingui la seva col·laboració amb la coalició antiterrorista que lidera Estats Units.
L’organització ha assegurat que “vuit germans amb cinturons explosius i fusells” han estat els responsables dels atemptats, que han afectat sis localitzacions “minuciosament escollides amb antelació”.
Estat Islàmic explica que va atacar l’estadi de futbol perquè el president francès, François Hollande, assistia el partit, i la sala Bataclan perquè hi havia una “festa de la perversitat”.
Hollande, que ahir a la mitjanit va decretar l'estat d'emergència, ha advertit que el país serà "implacable" davant la barbàrie.
Déclaration à l'issue du Conseil de défense por elysee
Estats Units anuncia la mort del líder d'Estat Islàmic a Líbia
Tot i la coincidència de dates amb els atemptats de París, el portaveu, Peter Cook, ha assenyalat que l'operació va ser autoritzada i iniciada abans de l'atac terrorista.
"Abú Nabil podria haver estat impulsor del vídeo de l'execució de 21 cristians el febrer de 2015", segons informa el Pentàgon en referència a les imatges que van servir de carta de presentació de la cèl·lula del grup a Líbia.
Balanç provisional de 129 morts
París s'ha despertat aquest dissabte al matí després de viure una nit de terror on ha patit el segon pitjor atemptat de la història en una ciutat d'Europa.
Almenys 129 persones han mort en vuit atacs simultanis als districtes 10 i 11 de la capital francesa i al municipi veí de Saint Denis.
Entre les víctimes mortals aquest dissabte a la tarda s'ha confirmat que hi ha un ciutadà de nacionalitat espanyola de 29 anys.
La majoria de tirotejos i explosions es van produir als districtes 10 i 11 de la capital, un d'ells a la sala de festes Bataclan, al Boulevard Voltaire.
En aquest darrer cas els quatre assaltants van fer un gran nombre d'ostatges i el segrest va acabar amb un assalt policial.
En aquest punt es va produir una "autèntica carnisseria" amb més de 80 morts, segons el darrer balanç.
Un periodista de Le Monde va publicar un vídeo del moment de l'atac.
Images de la fusillade au Bataclan por lemondefr
Els atacs es van produir poc abans de les deu del vespre.
A banda dels tirotejos al centre de París i l'assalt a la sala de concerts Bataclan, es van produir tres explosions a l'Estadi de França, on es disputava un partit amistós entre els bleux i Alemanya.
A l'entorn del camp de futbol han mort tres kamikazes i, probablement, una sola víctima mortal.
Almenys una de les detonacions es va escoltar perfectament des de l'interior de l'estadi, com mostra un dels vídeos.
El partit però, no es va suspendre, i es va acabar de disputar.
Al final, el públic es va quedar a la gespa mentre no tenia la seguretat que podia sortir.
La selecció alemanya fins i tot va fer nit al recinte esportiu.
— Luke Zimmermann (@lukezim) November 13, 2015

Response: Els atemptats d'ahir a París, reivindicats per Estat Islàmic, han provocat 129 morts i 352 ferits. El fiscal general ha explicat que els atacs comesos al centre de la ciutat, a la sala Bataclan i a l'Estadi de França van ser perpetrats per tres equips de terroristes. La policia ha detingut diversos individus a Brussel·les relacionats amb els atacs.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
L'Audiència Nacional espanyola ha rebutjat declinar la seva competència a favor dels jutjats d'instrucció de Barcelona en la causa per sedició contra el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, i els presidents de l'ANC i Òmnium Cultural, Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, respectivament.
La magistrada Carmen Lamela reitera que en aquestes diligències s'està investigant un delicte de sedició que persegueix canviar il·legalment l'organització de l'estat i per tant és competència de l'Audiència Nacional.
La magistrada afegeix que, amb la nova informació presentada fa uns dies per la Guàrdia Civil, s'infereix que els fets investigats no constitueixen un fet aïllat, sinó que s'emmarquen dins d'una estratègia complexa "amb la que des de fa temps col·laboren els investigats Jordi Cuixart i Jordi Sànchez, en execució del full de ruta dissenyat per arribar a obtenir la independència de Catalunya i on tots dos formen part d'un comitè estratègic amb unes funcions concretes a executar".
Els dos investigats van sol·licitar la inhibició a favor dels jutjats d'instrucció de Barcelona amb l'argument que el delicte de sedició no és competència de l'Audiència Nacional.
Aportaven sentències dictades per altres tribunals espanyols en matèria de delicte de sedició.
Aquestes sentències, segons explica la jutgessa en el seu escrit, no desvirtuen els seus raonaments, ja que en la interlocutòria amb la qual es va declarar competent, ja va explicar que no tots els delictes de sedició són competència de l'Audiència Nacional, sinó únicament aquells que, a més d'atemptar contra els béns jurídics protegits que li són propis, puguin suposar al mateix temps una ofensa contra la forma de govern que persegueix canviar il·legalment l'organització de l'estat, com, segons la magistrada, passa en aquest cas.
La jutgessa cita exemples de delictes de narcotràfic o estafa, que no sempre són competència de l'Audiència Nacional sinó únicament els més greus i que vénen marcats per la llei.
Amb aquests paràmetres, la magistrada analitza les sentències aportades per Sànchez i Cuixart per concloure que cap d'aquests casos jutjats i sentenciats per altres tribunals suposaven "un atac a la forma de govern en els termes exposats en la interlocutòria dicatada per aquest jutjat el dia 27 de setembre de 2017".
En la mateixa línia, la magistrada també rebutja l'argument esgrimit pels investigats que la Sala Penal de l'Audiència Nacional o el Tribunal Suprem s'hagin pronunciat en el sentit que l'Audiència Nacional no és competent en matèria de delicte de sedició.
Lamela explica en el seu escrit que amb la nova informació obtinguda després de la seva interlocutòria del 27 de setembre s'infereix que els fets esdevinguts no suposen un fet aïllat, "com volen fer semblar les parts que proposen la qüestió de competència, sinó que s'emmarquen dins d'una estratègia complexa amb la qual des de fa temps col·laboren els investigats Jordi Cuixart i Jordi Sánchez, en execució del full de ruta dissenyat per arribar a obtenir la independència de Catalunya i on tots dos formen part d'un comitè estratègic amb unes funcions concretes a executar".
La jutge afegeix que en aquesta estratègia dissenyada, "la seva activitat, després de l'aprovació de les lleis de desconnexió i de la llei de convocatòria del referèndum, resultava essencial per dirigir totes les sinergies independentistes en una mateixa direcció que culminés amb la mobilització de la totalitat de la societat catalana que combregava amb la tesi sobiranista i que aquesta mobilització fos de tal envergadura que pogués arrossegar a la massa d'indecisos cap als seus interessos independentistes.
Aquesta funció estaria dirigida, entre d'altres per les entitats sobiranistes ANC, presidida per Jordi Sánchez, i Òmnium Cultural, presidida per Jordi Cuixart".
En el seu escrit, al qual es va oposar la fiscalia, Sànchez i Cuixart, deien que les concentracions ciutadanes del 20 de setembre eren una "protesta convocada pacíficament en desacord amb unes actuacions policials".
Però la magistrada fa seus els arguments del ministeri públic i la Guàrdia Civil quan afirma que "la finalitat última de les mobilitzacions era la d'aconseguir la celebració del referèndum, sent conscients els intervinents que desenvolupen una actuació al marge de les vies legals impedint l'aplicació de l'ordenament jurídic".
De fet, cita les paraules de Sànchez als concentrats quan va dir que "ningú marxi a casa, serà una nit llarga i intensa", i les de Cuixart demanant que no s'aturés la mobilització.

Response: L’Audiència Nacional ha rebutjat la inhibició de Jordi Sánchez i Jordi Cuixart, segons la qual demanaven que la competència del cas de sedició contra ells i el major Trapero passés als jutjats de Barcelona. La magistrada Carmen Lamela ha insistit que els acusats formen part d'una estratègia per declarar la independència i que els arguments presentats no s’apliquen al cas.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
La nit de Sant Joan, que es fa pel solstici d’estiu, és una de les festes més antigues que hi ha al país.
Segurament per això se celebra arreu de maneres tan variades: amb cavalls a Menorca, grans fogueres al País Valencià i falles a la zona del Pirineu.
Hem fet una tria de les sis celebracions més destacades que es podran viure aquesta nit.
Alacant.
L’himne de les festes de Sant Joan a Alacant diu ‘a la llum de les fogueres, s’abaniquen les palmeres’, perquè durant tota la nit la ciutat s’omple de focs artificials i d’espectaculars fogueres.
Des de dissabte hi ha centenars de monuments artístics, carregats d’un fort component satíric, ‘plantats’ per tota la ciutat.
Avui a mitjanit una gran palmera blanca llançada des del puig de Benacantil indicarà l’inici de la ‘cremà’.
És una festa que es viu al carrer, on la gent fa revetlla a les ‘barraques’ instal·lades al costat dels monuments i on és habitual de demanar una remullada als bombers que apaguen el foc.
Andorra.
La majoria de les parròquies andorranes celebren Sant Joan amb falles, però ací les fan giravoltar de tal manera que semblen boles de foc que envolten el portador.
Això s’aconsegueix amb tires seques molt primes d’escorça que s’encenen per la punta.
Com que son lleugeres i flexibles, és ben fàcil de fer-les giravoltar i obtenir un efecte espectacular.
Durant tota la nit un seguit de portadors surten en cercavila pels carrers del poble encapçalats pel faller major.
A Andorra la Vella el moment culminant és quan tots els portadors fan un ball conjunt per mirar de modelar la mateixa figura alhora.
Arties.
Pel solstici d’estiu uns quants pobles del Pirineu organitzen baixades de falles, però a Arties, a la Vall d’Aran, s’ha desenvolupat una variant de la festa en què arrosseguen el ‘taro’, un tronc en flames pels carrers del poble.
Amb el crit de ‘foc al Taro’ s’encén i es tomba un avet sec replantat des de fa dies a la plaça del poble.
El moment principal de la festa és quan lliguen el tronc ardent amb cordes i l’arrosseguen tumultuosament per la vila a ritme de xaranga.
Aquest ritual es fa per la creença que les flames i les cendres escampades pels carrers purifiquen i ajuden a allunyar els esperits malèfics.
Ciutadella.
Una de les festes de Sant Joan més completes i protocol·làries que es fan són les de Ciutadella.
Des de sortida del ‘be de Sant Joan’ el dissabte abans de la festa fins als jocs des Pla del dia de Sant Joan, se succeeixen tres intensos dies en què les exhibicions eqüestres i els caixers pagès i senyor són els protagonistes.
La imatge més emblemàtica de les festes es veu durant el ‘jaleo’, quan els cavalls s’alcen sobre dues potes entre la multitud.
També són destacables els jocs d’habilitat que es fan al Pla de Baixamar com ara el de ‘s’Ensortilla’, de ‘Ses Carotes’ i el de ‘Córrer Abraçats’.
Isil.
Les falles d’Isil, al Pallars Sobirà, són les úniques falles del Pirineu declarades Festa Tradicional d’Interès Nacional per la Generalitat de Catalunya.
L’espectacularitat de la festa s’ateny quan desenes de portadors davallen durant una hora per la muntanya amb un tronc encès sobre les espatlles.
La processó lluminosa arriba fins a la plaça del poble, on s’encén la falla principal i es fan danses tradicionals al voltant.
La primera referència contemporània que es té de la festa és del 1902 i la seva estructura s’ha mantingut pràcticament intacta des de llavors.
Xàvia.
Per Sant Joan moltes poblacions del país fan fogueres i en algunes és tradició de provar de saltar per sobre del foc.
Però allò que diferencia la nit de Sant Joan de Xàvia de la resta és que allà els saltadors ho fan amb una corona de murta en flor al cap. La tradició diu que aquest ritual l’han de fer els joves de la població per tenir fortuna la resta de l’any.
Així la nit del 23 de juny tot de grups recorren les cinc fogueres que delimiten el nucli antic de la ciutat per saltar-les.
Quan arriben a la darrera, que és la més gran de totes, formulen un desig i llancen la corona floral a les flames.

Response: Sant Joan se celebra de formes molt diverses als territoris de parla catalana. Alacant s’omple de fogueres i focs artificials. A Andorra i a Isil, al Pallars Sobirà, s’hi fan falles; a Arties, a la Vall d’Aran, s’arrossega un tronc en flames pel poble; a Ciutadella s’organitzen exhibicions eqüestres, i a Xàvia la gent salta per sobre de les fogueres.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El festival de fotografia FineArt Igualada arriba a la quarta edició amb la decisió ferma de consolidar-se com un referent en el món de la fotografia.
Amb l'objectiu d'acostar aquesta disciplina a tots els públics, enguany s'han projectat 45 exposicions que es podran veure en una quinzena de punts de la ciutat des del 26 de febrer fins el 20 de març.
El FineArt comptarà en aquesta edició amb noms reconeguts a nivell internacional com el francès Yann-Arthus Bertrand, el peruà Mariano Zuzunaga o el premi nacional de fotografia 2012 Eugeni Forcano.
Pel que fa als artistes catalans que també participaran a la mostra, es podrà trobar obra de Manel Úbeda, Lola Montserrat o Montse Campins.
Durant 24 dies, Igualada omplirà una quinzena d'espais de la ciutat amb imatges de fotògrafs d'arreu del món, escoles de fotografia i aficionats.
El principal objectiu del certamen es apropar la fotografia a tots els públics, dinamitzar els locals on es duen a terme les exposicions i obrir Igualada com a ciutat fotogràfica i de disseny.
Per aquest motiu, a partir del 26 de febrer s'obriran escoles, el mercat municipal, diversos equipaments municipals, antigues fàbriques i locals desocupats que acolliran centenars de fotografies de tots els gèneres perquè el públic les pugi contemplar.
Les 45 exposicions que es mostraran són obra de 33 artistes, deu escoles de fotografia i dos col·lectius fotogràfics.
El regidor de Promoció Cultural d'Igualada, Pere Camps, ha destacat que el FineArt manté la voluntat de consolidar-se com una proposta rellevant dins el món de la fotografia no només de la ciutat, sinó també a nivell de l'Estat.
Amb aquest objectiu treballen des de la primera edició i el regidor s'ha mostrat content perquè aquesta fita es va "consolidant" i el festival va creixent en autors i importància.
El director del FineArt, Ramon Muntané, ha explicat que la durada del festival ha anat creixent amb el temps, dels deu dies inicials s'ha passat a quatre setmanes.
El que ha minvat ha estat el nombre d'espais expositius, que ha passat de la vintena a quinze "tot i que això no tindrà conseqüències en la qualitat".
Muntané ha destacat que si bé al principi era l'organització qui es posava en contacte amb els artistes, ara cada vegada més són aquests que es posen en contacte amb l'organització perquè volen exposar al FineArt.
Això, segons el director, és una mostra que el festival va prenent rellevància.
Muntané ha explicat que el FineArt 2016 comptarà amb professionals d'àmbit internacional com el parisenc Yann-Arthus Bertrand, el cineasta peruà Mariano Zuzunaga, l'artista donostiarra José María de Orbe, el premi nacional de fotografia 2012 Eugeni Forcano, el murcià Juan Manuel Díaz Burgos, el mallorquí Francis de Andrés, el madrileny Javi Camino, els catalans Manel Úbeda i Miquel Galmes i les també catalanes Lola Montserrat i Montse Campins.
Altres noms que acollirà el FineArt amb reconeixement dins del sector fotogràfic o fotoperiodístic són Carles Palacio, Carles Rodríguez, Cecília Ortíz, Conchi Martínez o Maria Abras.
Com cada edició, també hi haurà espais dedicats a fotògrafs igualadins.
Aquest any el festival compta amb les obres d'Albert Clotet, David Ribera i Roger Velàzquez, que mostrà a la Rectoria obra seva de gran format.
L'esdeveniment també oferirà les fotografies del Premi Ciutat d'Igualada Procopi Llucià i les mostres fotogràfiques del col·lectiu Perpignan Photo Culture en Catalonge.
Per la seva banda, les escoles de disseny i fotografia continuen apostant per ser al FineArt i enguany han augmentat de vuit a deu.
Paral·lelament a la mostra fotogràfica, s'organitzen activitats culturals al voltant d'aquesta temàtica, com xerrades, taules rodones, visites guiades, com la de Daniel Giralt (comissari de l'exposició d'Eugeni Forcano), projecció de pel·lícules, com 'Human' de Yann-Artus Bertran, i tallers infantils perquè els més menuts aprenguin, per exemple, com enfocar.
El FineArt s'inaugurarà el proper 26 de febrer a dos quarts de set de la tarda a la Sala gran del Museu i l'acte comptarà amb la presència del conseller de Cultura, Santi Vila.

Response: La quarta edició del FineArt d'Igualada, que enguany se celebra del 26 de febrer fins al 20 de març en quinze espais de la ciutat, es consolida com a referent en el món de la fotografia. El festival comptarà amb la presència de professionals d'àmbit internacional i local i pretén apropar la disciplina de la fotografia a tots els públics.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
L'Escola de Teatre i Circ d'Amposta (ETcA) posarà en marxa la primera oferta d'estudis professionals de teatre i circ de les Terres de l'Ebre a partir d'aquest pròxim curs 2017-2018.
Seran un total de 1.200 hores lectives, repartides en tres cursos anuals, que inclouran formació en interpretació, veu, personatges, pràctiques escèniques o història del teatre a càrrec de professors reconeguts en el sector.
Els estudiants hauran de tenir més de disset anys i superar una prova d'accés.
El desplegament d'aquests estudis vol convertir-se en un referent en la matèria no només al territori, on fins aquests moments no s'impartien aquests continguts, sinó que aspira també a atreure alumnes de la resta de Catalunya, el País Valencià i l'Aragó.
A la llarga, la voluntat de l'ETcA i de l'Ajuntament d'Amposta és convertir aquests estudis professionals en una oferta d'ensenyament reglat com a cicles formatius.
Segons ha explicat Príncep, els estudis estan avalats per l'Associació Catalana d'Escoles de Teatre (ACET) així com per l'Associació d'Actors i Directors Professionals de Catalunya (ADDPC), que al seu torn treballen conjuntament amb el CONCA, l'Institut del Teatre o la Universitat de Barcelona "entitats que des de fa més de tres dècades treballen per la formulació dels ensenyaments artístics i escènics i teatrals".
"Ens emmarquem dins del Pla de Desplegament Integral del Circ i del Teatre.
És una aposta més per oferir aquests estudis a la gent del territori i de fora", ha subratllat.
Segons apunta, només nou de les 19 escoles vinculades a l'ACET ofereixen actualment estudis professionals.
"Omplim un buit.
Aquestes estudis no els hem tingut històricament.
Molts dels que han volgut estudiar havien de marxar de les Terres de l'Ebre", ha afegit.
La més pròxima, actualment, es troba a Lleida.
A més, considera que la ubicació en una zona de cruïlla és "idònia" per poder captar també alumnes de la resta de Catalunya, del País Valencià i l'Aragó.
Els estudis s'han programat al llarg de tres cursos per facilitar l'assistència als alumnes, partint del fet que bona part dels quals les compaginaran amb altres estudis o activitats laborals.
En total seran 1.200 hores: 345 el primer curs, 436 el segon i 478 el tercer.
Les matèries que s'impartiran van des de la interpretació, cos, veu, pràctica escènica, màscara, personatge, oralitat i comunicació, laboratori de creació i gèneres o història bàsica del teatre.
També s'efectuaran pràctiques escèniques en diferents equipaments i espais, així com muntatge i producció del propi projecte que hauran d'elaborar els alumnes.
Príncep ha precisat que les classes les impartirà un professorat "variat" i amb "nivell", que ja han impartit formació a l'ETcA, entre els quals premis nacionals de cultura o professionals del circ, com Pepa Plana, Merche Ochoa, Salima Peipo o Cristian Fernández, entre d'altres, molts dels quals al capdavant de projectes escènics i formatius al país o a l'estranger, i que han d'aportar la seva pedagogia i experiència pràctica a les matèries.
Els responsables del centre preveuen obrir la preinscripció aquest pròxim mes de juliol i el període de matriculació durant el setembre.
Els alumnes, que hauran de ser majors de disset anys, hauran de superar una prova d'accés.
Les classes s'impartiran a la seu de l'ETcA, a la Unió Filharmònica d'Amposta.
Un cop superats els tres cursos, els estudiants rebran un títol emès per l'ACET.
A mig i llarg termini però, la voluntat del centre i de l'Ajuntament d'Amposta és convertir aquests ensenyaments professionals en formació reglada, sota la forma de cicles formatius –2.000 hores en dos cursos i que, actualment, només imparteixen 4 centres de l'ACET a Catalunya-.
Segons Príncep, aquest voluntat de "caminar cap a la reglamentació" dels estudis va en la direcció de "dignificar el sector".
Un àmbit "competitiu" i també globalitzat que, assegura, demanda professionals ben formats i avaluats, amb futur en sectors com el comerç, el turisme o la comunicació empresarial.
L'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs, ha reiterat el suport del consistori per aconseguir aquest objectiu i ha lloat la tasca de l'ETcA, en funcionament a la ciutat des de 2013.
"Els estudis professionals no són la culminació encara de res.
Queda un camí important a recórrer en matèria de teatre i circ.
La voluntat és treballar per fer estudis reglats de teatre i circ.
Estem en converses.
De la mateixa manera que tenim estudis professionals, estic convençut que acabarem tenint-ne de reglats.
La prova que existeix talent, voluntat i de treball de la gent del territori, de veure com una sortida professional el teatre, ha fet que aquesta necessita aflori", ha argumentat l'alcalde, tot ratificant l'aposta del consistori, "des de temps passats", per impulsar els estudis en arts escèniques i circ.

Response: L'Escola de Teatre i Circ d'Amposta (ETcA) oferirà a partir del curs 2017-2018 la primera oferta d'estudis professionals de circ i teatre a les terres de l'Ebre. Els estudis constaran de 1.200 hores lectives repartides en 3 cursos i inclouran formació en matèries com interpretació, veu, pràctica escènica o història del circ. La voluntat és convertir aquests estudis en formació reglada.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
‘Si tenim majoria absoluta de diputats independentistes seguirem endavant; si no, el procés queda aturat’.
Això és el que ha defensat el president de la Generalitat, Artur Mas, en declaracions a Onda Cero, on ha assegurat que ell substituiria ara mateix el 27-S per una consulta on es comptessin vots i no escons, però ha recordat que en els comicis es compten diputats.
‘Si ara em diguessin “substituïm les eleccions per una consulta”, jo diria “ara mateix, m’apunto ara i compten vots i agafem tot el risc de comptar vots”‘, ha apuntat.
Mas ha assegurat que en una Catalunya independent, els ciutadans podrien tenir la doble nacionalitat però també només la catalana o l’espanyola.
Mas ha reiterat un cop més que el fet d’utilitzar unes eleccions i no un referèndum implica, al seu parer, que els resultats es comptin en diputats i no en vots.
En aquest sentit, ha indicat que si les opcions independentistes tenen majoria absoluta de diputats, el procés seguirà endavant, encara que no guanyin en vots.
De la mateixa manera, ha reconegut que si no tenen aquesta majoria absoluta, el procés ‘queda aturat’.
‘Perquè jo sóc un demòcrata i entenc que si ni tan sols amb aquestes regles de joc podem tenir una majoria, el que s’ha de fer és acatar i buscar un altre camí polític per a Catalunya’, ha argumentat.
Ara bé, ell ha augurat que aquesta majoria absoluta existirà sumant els diputats de Junts pel Sí i la CUP.
Ha reconegut que una victòria de vots donaria més força al procés, però ha insistit que el 27-S és el camí que li han deixat després de no permetre un referèndum.
‘M’han obligat a comptar diputats, jo prefereixo comptar vots’, ha dit.
És més, en la línia del que ja va apuntar aquest dijous admetent que ell estaria encantat que el govern espanyol li oferís celebrar un referèndum vinculant, el president de la Generalitat ha indicat que si ara l’Estat oferís substituir les eleccions per una consulta, ell ho acceptaria ‘ara mateix’ i es comptarien vots i no escons.
Mas ha assenyalat un cop més que ell plegarà si perd les eleccions i només seguirà si té majoria absoluta o almenys capacitat per articular una majoria al Parlament que li permeti governar.
Nacionalitat espanyola
El president no ha volgut parlar de ‘contraindicacions’ de la independència, però sí que ha admès que hi ha ‘interrogants’, però ha afegit que tots ells tenen resposta.
En el cas de la UE, ha insistit que cap article del tractat preveu una situació com la d’una Catalunya independent i que tot dependria de la voluntat política.
Si un nou estat català quedés fora significaria que la UE hauria d’expulsar primer tots aquests ciutadans, perquè ja estan dins i tenen els drets europeus adquirits, ha dit.
Pel que fa a la nacionalitat, ha assegurat que una ciutadà podria tenir la catalana, la doble nacionalitat o només l’espanyola si ell volgués.
El president de la Generalitat ha defensat també la reflexió que està fent sobre si ha d’assistir o no a la manifestació de l’Onze de Setembre, i ha argumentat que enguany és candidat, ‘i tots els presidents, quan estan en campanya, actuen més com a candidats que com a presidents’.
‘Qualsevol fa això’, ha dit.
Relacions entre CDC i les seves fundacions
Sobre els escorcolls a la seu de CDC i a la de la seva fundació, ha tornat a criticar ‘l’espectacle’ que es va muntar.
Sobre les relacions econòmiques entre el partit i les seves fundacions, ha explicat que la CatDem i altres entitats vinculades a CDC pagaven a la formació política en tant que aquesta els prestava alguns serveis com el de comptabilitat o recursos humans.
També ha indicat que Daniel Osàcar ja no treballa per a CDC com a administrador, però sí que és un militant que de tant en tant va a la seu a fer feines voluntàries, com fan altres militants.
En aquest moment, ha dit, s’ocupa de fer el seguiment de les persones que no paguen a temps les seves quotes.

Response: El president de la Generalitat i candidat per Junts pel Sí, Artur Mas, ha admès que si les forces independentistes no aconsegueixen una majoria en escons a les eleccions del 27 de setembre, s’haurà d’aturar el procés i buscar una altra solució per a Catalunya. També ha dit que preferiria un referèndum en què es comptessin vots i no escons.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Els comuns volen un referèndum a Catalunya, però no hi donaran el seu aval si no desprèn ‘efectivitat’.
És a dir, volen que tingui efectes jurídics, que interpel·li la majoria i que arrossegui reconeixement internacional, tres garanties per desmarcar-lo del procés participatiu del 9-N de 2014.
Per això, el cap de files d’En Comú Podem, Xavier Domènech, ha instat JxSí i CUP a posar sobre la taula una fórmula que compleixi les tres condicions tot i no rebre l’aval de Madrid: ‘Si això es pot aconseguir sense un pacte amb l’estat, cap problema’, ha dit en una entrevista l’ACN.
Ara bé, és una via que veu ‘complexa’.
Una setmana després de la cimera al Parlament, Domènech, que s’ha mostrat ‘disposat a escoltar totes les propostes’, ha descartat fixar terminis tant per a la negociació amb l’estat espanyol com per a la convocatòria del referèndum.
I ha advertit de ‘certa perplexitat i desconcert’ a les files independentistes pels canvis al full de ruta els darrers mesos.
Domènech entoma en positiu que la cimera pel referèndum de divendres passat recuperi un concepte ‘abandonat’ pels independentistes i veu ‘essencial’ que en qualsevol cas la consulta vinculant respongui a aquestes tres condicions per convertir-la, precisament, en referèndum.
‘El debat no és si referèndum pactat o unilateral, sinó efectiu’, ha remarcat Domènech durant l’entrevista a l’ACN.
Per això, una ‘repetició’ del procés participatiu de fa dos anys no seria útil per als comuns: ‘Un nou 9-N és l’eina per produir un desafiament?
Crec que no’.
En aquest context, els comuns estan ‘expectants’ que el Govern, i en concret les conselleries d’Oriol Junqueras i Raül Romeva, especifiquin com preveuen desenvolupar el referèndum que el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va posar sobre la taula durant el debat de la qüestió de confiança al setembre.
‘Si la proposta de la majoria governamental reuneix les garanties, hi serem’.
Ara bé, Domènech veu ‘complex’ d’aconseguir-ho sense l’aval de l’estat.
‘Deixem que ells diguin quines són les seves propostes’, els ha convidat l’arquitecte del nou subjecte polític de les esquerres.
‘Nosaltres estem disposats a escoltar totes les propostes, no ens limitarà’, ha afegit en recordar que la via de referèndum unilateral, fixada per JxSí i CUP al debat de política general, no estar desenvolupada ni detallada.
‘Catalunya ha de poder construir-se a si mateixa sense estar subordinada a un govern de l’estat que no té proposta?
Sí.
Però has d’estar segur que mires cap endavant, no que fas coses que més que desafiar demostren debilitat.
Un nou 9-N ara mateix no sé si és la resposta que la gent espera’, ha reblat a l’ACN.
Els comuns, al marge dels terminis
A més, el portaveu dels comuns ha recordat que Puigdemont no va fixar terminis per al referèndum durant la cimera.
Ni per a la convocatòria ni per a la negociació amb l’estat.
I de fet, els comuns no en són partidaris: ‘No jugaré a fulls de ruta que no es compleixin.
Ja ho hem viscut massa, cal parlar més de propostes que de fulls de ruta’, ha advertit després d’una setmana en què JxSí i la CUP han discutit als mitjans sobre el marge que s’ha de concedir a l’estat per intentar la via pactada.
Perplexitat i desconcert entre els independentistes
Malgrat tot, Domènech, que no va assistir finalment a la cimera, considera que la trobada de divendres és positiva per reunir les forces al voltant del dret a decidir.
Ara bé, hi va trobar a falta concreció prèvia.
En aquest context ha advertit també dels ‘canvis’ al discurs de les forces independentistes els darrers mesos: un calendari inicial de 18 mesos per assolir la independència, la proposta de Puigdemont de ‘referèndum o referèndum’, i ara una consulta acordada sobre la taula.
Per Domènech, els dirigents de JxSí i CUP no han ‘explicat gaire’ el perquè d’aquests canvis ‘dràstics’ al full de ruta: ‘Hi ha certa perplexitat, és normal’, ha apuntat en una crida a no afegir ‘soroll’ al voltant de la campanya i de la comissió executiva del Pacte Nacional pel Referèndum.
‘Hi ha cert desconcert comprensible, una certa i justificada desorientació’ , ha afegit.

Response: El secretari general d’En Comú Podem, Xavier Domènech, ha instat JxSí i la CUP a plantejar un referèndum sobre la independència amb garanties d’efectivitat. Tot i la complexitat d’aquesta via, els comuns podrien donar-li suport encara que no tingués l’aprovació de l’Estat. Domènech també ha fet notar els canvis dràstics en el full de ruta de les formacions independentistes.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Des que WhatsApp va anunciar que a partir del 8 de febrer passaria a compartir més informació sobre els usuaris amb Facebook, milions d’usuaris s’han instal·lat aplicacions de missatgeria instantània alternatives.
Les que més ho han notat són Telegram i Signal.
WhatsApp ajorna els canvis en les condicions de privacitat que li han provocat la pèrdua de milions d’usuaris
La xarxa de missatgeria Telegram –creada amb programari lliure– ha superat els 500 milions d’usuaris actius.
Només en les darreres 72 hores, 25 milions de persones s’han descarregat l’aplicació i han començada a utilitzar-la.
Fundada el 2013 a Rússia, Telegram té ara la seu d’operacions a Dubai.
L’empresa fins i tot ha enviat un missatge als seus usuaris per a celebrar-ho.
Quant a Signal, l’aplicació desenvolupada per una fundació sense ànim de lucre, que també és gratuïta i fa servir el mateix sistema d’encriptació que WhatsApp, ha aconseguit al voltant de nou milions de nous usuaris durant la segona setmana de gener.
La companyia ha celebrat a les xarxes que en alguns països, com ara l’Índia i Alemanya, tenen ara més descàrregues que no pas WhatsApp.
Arran de la davallada del nombre de descàrregues de l’aplicació (la setmana passada van caure un 14%), WhatsApp ha publicat un article on detalla els canvis que introdueix i assegura que l’encriptació de les converses es mantindrà intacta.
Tanmateix, la decisió ha despertat molts recels dins i fora de la xarxa de missatgeria.
Els directius de Facebook han començat una campanya per a evitar pèrdues en una aplicació que té més de dos mil milions d’usuaris a tot el món.
Per continuar utilitzant WhatsApp, els usuaris hauran de donar el vist-i-plau perquè comparteixi informació amb la resta de serveis de Facebook, fins i tot si no tenen compte a Facebook ni Instagram.
Ara WhatsApp i Facebook podran compartir informació sobre pagaments i transaccions per incrementar la publicitat i reforçar els serveis de comerç des de les respectives plataformes.
L’objectiu de Facebook és treure més profit de WhatsApp, permetent que els anunciants contactin directament amb els seus clients i que, fins i tot, puguin vendre els seus productes.
Els canvis anunciats són sens dubte un pas més cap a la integració de les plataformes propietat de Mark Zuckerberg.
Aquest intercanvi d’informació ja existeix en el cas d’Instagram, una aplicació del mateix grup.
Per ara, el canvi no tindrà gaires conseqüències per als usuaris de la Unió Europea i el Regne Unit.
Malgrat això, WhatsApp també demana als usuaris europeus que acceptin les noves normes abans de la data límit del 8 de febrer.
Han d’acceptar que WhatsApp comparteixi metadades sobre els missatges, però en cap cas el contingut dels missatges.
Aquesta mena d’informació ja es comparteix amb Facebook des del 2016.
Concretament, es fa saber qui envia el missatge (el número de telèfon i el nom, en cas que l’usuari ho indiqués quan es va donar d’alta), quan, des d’on (adreça IP), des de quin dispositiu, des de quina operadora i la llista de contactes.
En el cas de la Unió Europea i el Regne Unit, els usuaris estan més protegits des que el 2018 va entrar en vigor el Reglament General de Protecció de Dades (GDPR).
Ara el canvi només serà per als comptes de WhatsApp Business, que tindran més funcionalitats una vegada s’aprovin els canvis.
La caiguda de WhatsApp és un mal de cap més que s’afegeix a la llista del conglomerat Facebook, Inc., sobretot després d’haver suspès el compte de Donald Trump, encara president dels Estats Units.
Facebook va esborrar el compte de Trump després de l’assalt al Capitoli per part d’ultradretans, al·legant que havia incitat a la violència.
D’aleshores ençà, moltes veus qüestionen aquest moviment i el poder que tenen les xarxes socials com Facebook d’interferir en la llibertat d’expressió.
El rebombori que ha causat l’anunci de WhatsApp ha desembocat en episodis curiosos, com el que ha protagonitzat l’home més ric del món des de fa una setmana.
El propietari de Tesla, Elon Musk, va publicar un piulet on recomanava: “Feu servir Signal”, cosa que va enfilar el valor a la borsa de Signal Advance, una empresa més aviat petita que es dedica als serveis mèdics i que no té res a veure amb l’aplicació de missatgeria.

Response: El passat 8 de febrer Whatsapp va anunciar que passaria a compartir més informació dels seus usuaris amb Facebook i Instagram. Aquest canvi ha provocat que milions d’usuaris s’hagin descarregat serveis de missatgeria alternatius com Telegram i Signal. Durant les últimes setmanes, Telegram ha guanyat 25 milions d’usuaris, superant així els 500 milions, mentre que Signal n’ha aconseguit nou.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
La cavalcada dels Reis d'Orient de Barcelona d'aquest dimarts s'acabarà aproximadament a les nou del vespre i tot seguit començarà la llarga nit de repartiments de regals.
Però la fi del seguici reial és just el moment d'inici d'una tradició molt barcelonina, la de fer les darreres compres a la Fira de Sant Tomàs i Reis de la Gran Via, que precisament la nit del cinc de gener s'allarga fins ben entrada la matinada.
La fira, organitzada pel Gremi de Detallistes de Joguines, el Gremi Artesà de Xurrers de Catalunya, l'Associació de Tallers Artesans de la Gran Via i l'Associació de Firaires de la Fira de Sant Tomàs, va obrir portes el 18 de desembre i abaixarà la persiana la nit d'aquest dimarts i ho farà, amb tota seguretat, passades les tres de la matinada, sempre depenent de l'afluència d'un públic que històricament ha respost a aquest costum d'aprofitar fins l'últim moment.
La mostra, que un cop més s'estén per les dues voreres de la Gran Via entre els carrers de Rocafort i de Muntaner, compta amb més de tres-centes parades amb milers d'idees per regalar, entre les quals hi ha 48 estands amb objectes d'artesania i 168 dedicats al regal.
Les parades de joguines, fireta i llaminadures es barregen amb les de tota mena d'objectes per regalar, des de peces de bijuteria i argenteria, fins a ceràmica, sabons, bufandes, barrets, peces de vestir, llums i elements de decoració.
A més, un bon nombre de xurreries asseguren la intendència per a tots els assistents.
L'hora fixada de tancament de les parades de la fira és les tres, però habitualment s'allarga una bona estona més.
Per Paula Madrid, que atén grans i petits a la parada de llaminadures La Caseta de la Xocolata, especialitzada en caques i carbó, aquesta última nit és "molt especial".
Després d'haver treballat durant quatre nits de reis, ja té apamada la jornada, que comença amb força afluència a primera hora de la tarda per baixar en el moment del pas de la Cavalcada de Reis pel carrer de Sepúlveda, just un per sota de la Gran Via.
Després del seguici reial però, la fira s'omple de gom a gom, "de vegades amb un cert caos", i l'afluència, "amb molts nens i famílies", ja no s'atura, "almenys fins passades les dues de la matinada", quan comença a baixar una mica el nombre de visitants.
La dependenta recorda que després de tancar encara els quedarà la feina de recollir tot el material i deixar la parada buida.
"Normalment ens donen les sis de la matinada quan ho acabem tot", afegeix.
Encara més experiència tenen a la parada Vestits de nines i disfresses Maita, un negoci familiar vigatà que porta tota la vida fidel a la cita amb la Fira de Sant Tomàs i de Reis.
Cristina Verdaguer, que hi porta des que era petita despatxant vestits de nina artesanals, recorda nits "en que calia atendre a cinc clients a la vegada" de la gentada que s'acumula a la fira aquesta jornada.
"És una nit màgica, la millor de la fira", assegura, mentre que el pare apunta que "la gent de fora de Barcelona no ho creuen fins que no ho veuen".
L'Ana Raeava, que regenta la parada Tres Mussols d'articles de regal -quadres i complements-, coneix la nit des de la perspectiva de clienta, però enguany la viurà des de la part de dins del taulell.
Confessa esperar la nit "amb ganes i il·lusió", no només pel que suposa en el reforç de les vendes, sinó també perquè "és una nit molt diferent i molt especial".
Calcula tenir obert fins a les quatre de la matinada i, això sí, expressa el desig "que no plogui".
Així doncs, les parades de llaminadures, joguines i objectes de regal tanquen tard, però encara els guanyen les xurreries, onze en total, que acostumen a romandre obertes tota la nit, per oferir els seus xurros amb xocolata no només als noctàmbuls, sinó també als més matiners.
De fet, a diferència de la resta de parades, que participen en un sorteig per decidir la ubicació any rere any, les xurreries solen tenir emplaçaments fixos, raó per la qual també tenen "clientela fixa".
La nit de Reis l'afluència a aquestes parades no remet fins passades les quatre de la matinada i el producte amb més sortida, esclar, són els xurros amb xocolata ben calenta, ideal per passar la gana i el fred.
Així doncs, a Barcelona la nit de Reis es viu amb la gran cavalcada del centre i les dels diversos districtes, però el punt de trobada final és, sens dubte, la Fira de Sant Tomàs i Reis, un lloc on és possible comprar de tot fins a altes hores de la matinada.

Response: Després de la cavalcada dels Reis d’Orient a Barcelona, és tradició anar a fer les compres d’última hora a la Fira de Sant Tomàs i Reis. Aquesta fira, que s’estén per les dues voreres de la Gran Via entre Rocafort i Muntaner, compta amb més de tres-centes parades de regals, i normalment s’allarga fins passades les 3 de la matinada.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha valorat des dels Estats Units l'oferta del president espanyol, Mariano Rajoy, de noves inversions en infraestructures.
Des de Washington, Puigdemont ha considerat que "no hi ha cap novetat" en la promesa de Rajoy i ha considerat que no deixa de ser un anunci més "com els que s'han vingut incomplint durant anys".
Tot i la incredulitat mostrada, Puigdemont ha recordat a Rajoy que la «promesa» que espera Catalunya és «poder votar».
El president català ha proposat –com ja ha fet la portaveu, Neus Munté- introduir "una clàusula antiincompliment" que garanteixi que aquest cop la inversió de l'Estat serà real.
"Què faria diferent l'anunci de Rajoy?
La garantia que hi hagi conseqüències si hi ha un incompliment", ha dit en declaracions als mitjans abans de visitar l'Smithsonian Floklife Institute de Washington.
I és que el president creu que el govern espanyol té un llarg llistat d'anuncis fets sense culminar.
"Van de promesa en promesa fins a l'incompliment final", ha sentenciat Puigdemont, demanant a l'Estat "garanties palpables i creïbles".
En aquest sentit, Puigdemont creu que l'oferta de Rajoy "només té una novetat" i resulta ser decebedora.
"Dels 10.800 milions que l'Estat ha acumulat en anuncis en els darrers anys, hem passat a poc més de 4.000.
Hem perdut uns quants milers de milions.
Què diferencia aquesta promesa d'altres?
Res, i les altres s'han incomplert", ha dit.
Abans de l'atenció als mitjans i la visita a l'Smithsonian, el president de la Generalitat ha passat pel Washington Post per ser entrevistat, i a la nit -hora catalana- té previst reunir-se amb polítics nord-americans per parlar de Catalunya, completant així la seva segona jornada de viatge oficial als EUA.
Resposta a la contraoferta del Senat
El president de la Generalitat ha rebutjat aquest dimarts la contraoferta del Senat per comparèixer a la comissió de comunitats autònomes de la cambra alta en lloc de cedir-li la sala que havia demanat el Govern per fer una conferència sobre el procés i el referèndum.
Des de Washington, segona parada del seu viatge oficial als Estats Units, Puigdemont ha assegurat que no li sorprèn la negativa del Senat, però ha considerat que és "bastant insòlit i inaudit" que el que resulta possible celebrar a Harvard, Londres o el Parlament Europeu no es pugui fer a la cambra territorial de l'Estat.
Lluny d'acceptar la contraoferta del Senat, el president ha avançar que es "buscarà un altre lloc" a Madrid per poder celebrar la conferència que volia fer a la cambra alta espanyola.
"El Senat ha fet allò tan simple de quan hi ha un problema es crea una comissió", ha reflexionat Puigdemont.
Carles Puigdemont ha utilitzat la ironia per respondre a la negativa del Senat a cedir-li la sala demanada per fer la seva conferència sobre el procés.
En una atenció als mitjans feta abans de visitar l'Smithsonian Floklife Institute de Washington, el president de la Generalitat ha considerat que la decisió de la cambra espanyola "constata la decepció de comprovar que el que es pot fer tranquil·lament al Parlament Europeu, no es pot fer a la cambra que se suposa que és la territorial de l'Estat".
"És molt decebedor; el Senat ha perdut una gran oportunitat per escoltar el que tenim a dir i de forma oberta.
I el que vulgui que vingui, i el que no, que no vingui.
És inaudit i bastant insòlit que diguin que vagi a una comissió que ningú ha demanat", ha afegit.
El president de la Generalitat ni es planteja comparèixer a la comissió del Senat, i ja mira cap a altres espais de la capital espanyola.
"A Madrid deu haver-hi llocs per acollir una conferència", ha conclòs.
Resposta a la CUP
Preguntat per la reacció de la CUP a la condemna de totes les formacions als incidents a la seu del PP, Puigdemont s'ha refermat en lamentar la situació i ha replicat els anticapitalistes.
"La CUP no ha fet res diferent d'altres casos.
Però té la representació social i política que té, és un partit minoritari", ha dit.
Puigdemont ha recordat que, durant anys, a les manifestacions sobiranistes "la gent ha sortit al carrer sense trencar un vidre".
"Catalunya mai s'ha apartat d'aquest camí, ni s'apartarà.
I com en tot, hi ha manifestacions extremistes", ha conclòs en referència a l'incident davant la seu del PP.

Response: Carles Puigdemont ha rebut amb escepticisme la promesa de Mariano Rajoy d'incrementar les inversions en infraestructures a Catalunya i ha insistit en la celebració d'un referèndum. El president, que es troba de viatge oficial als Estats Units, també ha rebutjat comparèixer a la comissió de comunitats autònomes organitzada pel Senat com a contraoferta d'una conferència sobre el procés independentista.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El conseller d'Afers Exteriors i Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, ha celebrat la decisió de la Diputació de Tarragona de retirar el monument franquista del Coll del moro de Gandesa.
Tot i que el monòlit de Tortosa hagi estat motiu de consulta ciutadana el passat cap de setmana, Romeva ha recordat que, "per justícia i responsabilitat col·lectiva", el Govern defensa, com ja va fer el Parlament i el Síndic de Greuges, la retirada de qualsevol "element, espai i simbologia" amb referència al règim.
Qüestionat sobre el cas de Tortosa, el conseller ha assegurat que el Govern confia que les actuacions que hi hagi d'ara en endavant "vagin en aquest línia".
Romeva ha visitat Corbera d'Ebre i s'ha reunit amb els alcaldes dels municipis del Consorci dels Espais de la Batalla de l'Ebre (COMEBE) i ha anunciat que hi haurà una important inversió, que pot superar els 350.000 euros, per consolidar i millorar l'espai del Poble Vell.
El conseller d'Afers Exteriors, Raül Romeva, ha celebrat la decisió de derruir el monòlit franquista del Coll del Moro de Gandesa, que ha anunciat la Diputació de Tarragona propietària dels terrenys.
"La llei de Memòria Històrica és clara en aquest sentit.
Qualsevol element, espai o simbologia franquista ha de ser retirat.
És normal, lògic i necessari que passi perquè hi ha una qüestió de fons que no és només la llei, sinó la justícia i la responsabilitat col·lectiva que tenim en relació a aquestes qüestions.
La valoració, com a Govern, de tot allò que vagi en aquesta línia que estableix la llei, que és molt clara, és que hi estem d'acord absolutament", ha assegurat el conseller.
Romeva no ha entrat a valorar la consulta que s'ha celebrat aquest passat cap de setmana a Tortosa sobre el monument franquista del riu però ha insistit que, com ja va instar a fer el Parlament i el Síndic de Greuges, el Govern està per la retirada dels símbols franquistes.
"Esperem que totes actuacions d'ara endavant vagin en aquesta línia", ha apuntat.
El conseller d'Afers Exteriors, també ha valorat com a "positiu" el procés obert a molts ajuntaments per la retirada dels títols i mencions honorífiques que encara tenia el dictador, també la proposta del Consell Comarcal de l'Alt Camp de derogar la declaració al dictador justament el 18 de juliol, efemèride de l'alçament de les tropes de Franco.
L'allau de nomenaments que han sortit ara a la llum, arran del debat de Tortosa, és causa de "l'oblit i la deixadesa", segons Romeva.
Per al conseller, revocar-ho és una necessitat que respon "al desig col·lectiu, expressat majoritàriament, de construir una memòria basada en el respecte, la justícia i la dignitat i el reconeixement d'uns fets que no s'han de tornar a repetir mai més".
"La institucionalització de la desmemoria és un dels grans xacres de la transició i la dictadura i s'ha de corregir de manera immediata i contundent", ha defensat Romeva.
"Qualsevol, gest en aquesta direcció és pertinent i iniciatives com aquesta formen part deute històric a corregir i de la responsabilitat col·lectiva i institucional que hem d'afrontar", ha afegit.
Visita als espais de la Batalla de l'Ebre
El conseller d'Afers Exteriors ha visitat aquest divendres la Terra Alta.
Ha començat a Corbera d'Ebre amb una recepció al Centre 115 Dies, on es repassa la Batalla de l'Ebre, i també ha visitat el Poble Vell.
Allí, després d'una reunió amb els representants dels municipis del COMEBE, Romeva ha anunciat importants inversions, la primera de 250.000 euros, que correspon a un romanent pendent, i que en breu es materialitzarà en un projecte de consolidació i millora d'aquets espai.
A aquesta xifra s'hi podria sumar una altra partida de 100.000 euros que s'inclourà en els nous pressuposts per potenciar aquest tipus d'iniciatives.
Les dues accions "complementàries" són per al conseller l'inici de la correcció d'un deute i un dèficit històric" que està pendent amb la memòria històrica.
"Sabem i som conscients que treballar la memòria des d'una vessant documentada i convençuda per ser instrument de noves oportunitats col·lectives és fonamental", ha dit assenyalant "la voluntat explícita" del seu Departament per dedicar "importants recursos a recuperar els espais del Poble Vell i posar-los a disposició de la gent, de la memòria i de la justícia".
"Administrativament no ha tingut el suport ni el reconeixement que es mereixia.
Pretenem posar solució i corregir-la amb una important actuació especial perquè sigui allò que ha de ser: una mostra més de lluita contra la desmemoria col·lectiva que afecta particularment la zona de les Terres de l'Ebre i la Terra Alta", ha defensat.

Response: Raül Romeva, conseller d'Afers Exteriors i Relacions Institucionals i Transparència, ha expressat la seva satisfacció per la retirada del monument franquista del Coll del Moro de Gandesa per part de la Diputació de Tarragona. El conseller ha insistit en la importància d'aplicar la llei de memòria històrica i eliminar els símbols feixistes al carrer per combatre la desmemòria col·lectiva.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El Col·lectiu Catalans Lliures (CCL) va visitar la setmana passada Brussel·les i les institucions comunitàries europees per reunir-se amb representants polítics i organitzacions liberals.
L’objectiu del viatge fou exposar i reivindicar el projecte liberal en una Catalunya independent.
Foren rebuts al Parlament Europeu per l’eurodiputat i nou coordinador del grup ALDE al Comitè d’Economia del Parlament Europeu, Ramon Tremosa, i el seu assessor, Aleix Sarri.
Els Catalans Lliures es van reunir amb la Fundació Friedrich Naumann per la Llibertat (FNF) i els eurodiputats Andreas Schwab i Mark Demesmaeker.
La delegació de liberals catalans va fer la primera reunió a Brussel·les amb Caroline Margaux Haury, Responsable d’Afers Europeus de la Fundació Friedrich Naumann per la Llibertat (FNF).
Aquesta institució, associada al Partit Democràtic Lliure (FDP) alemany, actua en seixanta-cinc països i és considerada una de les organitzacions liberals més influents del món.
Els participants a la reunió van coincidir en la necessitat de defensar ‘les societats obertes, el comerç i la globalització a Europa i el paper de les polítiques públiques basades en l’evidència a l’era del populisme’.
Tanmateix, gran part de la trobada va girar entorn del referèndum d’autodeterminació del primer d’octubre.
Discrepància per Ciutadans
Segons que expliquen els liberals catalans, la dirigent de la FNF va reconèixer que la intransigència del govern espanyol dificulta la possibilitat de canalitzar el conflicte per vies democràtiques i va posar la via escocesa com un exemple a seguir.
Tanmateix, els liberals alemanys van exposar dubtes sobre un referèndum unilateral fora de la legalitat espanyola.
Els membres de Catalans Lliures expliquen que el moment culminant del debat fou desencadenat per les posicions d’ambdues entitats sobre Ciutadans, partit amb qui la Fundació Friedrich Naumann també col·labora.
Huary va justificar l’agenda reformista i europeista del partit de Rivera en matèria econòmica, però els representants de Catalans Lliures van explicar també ‘el suport de Ciutadans a la darrera pujada de la quota d’autònoms, la coalició amb la formació d’extrema dreta euroscèptica Libertas, el jacobinisme centralista de Ciutadans i la seva posició en el debat sobre la llei de reparació de víctimes del franquisme.’
En la reunió amb Andreas Schwab i Mark Demesmaeker, es va coincidir en la importància de millorar la regulació i la transparència en el mercat digital i establir un terreny de joc clar per a evitar pràctiques restrictives a la competència.
Schwab és eurodiputat de la CDU i membre de la Comissió de Mercat Interior i Protecció del Consumidor.
El compromís dels flamencs
Per una altra banda, Mark Demesmaeker és eurodiputat per Nieuw-Vlaamse Alliantie, el partit independentista flamenc que va guanyar les darreres eleccions belgues.
En el Parlament Europeu, es troba dins el grup dels Conservadors i Reformistes Europeus.
Segons els representants de Catalans Lliures, l’eurodiputat flamenc va dir que considerava la posició del govern espanyol ‘autista i incompatible amb els valors d’Europa, on els conflictes polítics no es resolen per via judicial’.
Recordant l’amenaça dels independentistes flamencs de fer caure el govern de coalició belga si no reconeixia la independència de Catalunya, Demesmaeker va deixar clar que els flamencs ‘compleixen les promeses que fan’.
Els liberals catalans van ser convidats al sopar organitzat per la delegació del govern de Gibraltar a la UE, on els representants gibraltarencs van recordar que el 96% dels seus ciutadans volen ser britànics i que aquesta voluntat democràtica ha de ser respectada.
Finalment, Catalans Lliures es va reunir amb Amadeu Altafaj, representant permanent de la Generalitat davant la UE.
Catalans Lliures ha intensificat l’activitat darrerament i ha tingut converses amb diverses entitats civils, partits i institucions catalanes per compartir idees i presentar propostes en àmbits com les reformes institucionals, la regulació de la competència i el mercat laboral.
Dimecres vinent, la plataforma liberal commemorarà el Dia de l’Alliberament Fiscal amb una concentració a la plaça de Letamendi de Barcelona, davant l’Agència Tributària.

Response: La setmana passada, el Col·lectiu Catalans Lliures (CCL) va anar a Brussel·les per reunir-se amb diferents organitzacions liberals. La raó del viatge va ser exposar el projecte independentista des d'un enfocament liberal. Es van reunir amb Caroline Margaux Haury de la Fundació Friedrich Naumann per la Llibertat i alguns eurodiputats com Ramon Tremosa, Andreas Schwab o Mark Demesmaeker.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Castelló d’Empúries (ACN).- El festival Sons del Món Vi & Music de l’Alt Empordà ha tancat aquest dissabte la seva 8a edició amb un 10% més de públic i arribant als 6.634 espectadors tot i comptar amb un espectacle menys que l’any passat.
S’han esgotat entrades en set dels deu concerts programats i el director del certamen musical, Xavi Pascual, assenyala que es tracta “de la millor edició” de tota la història del festival.
“Aquestes xifres demostren que ens hem consolidat i el bon moment que passa el món de l’enoturisme i la ruta DO Empordà”, ha explicat.
De cara a properes edicions esperen que el festival tingui continuïtat i, al mateix temps, volen millorar els escenaris i ampliar el nombre de concerts.
Aquest any el festival ha programat concerts en espais tan emblemàtic com la ciutadella de Roses, la catedral de Castelló d’Empúries i diversos cellers empordanesos on es va portar a terme maridatges de música i vi.
En concret, set dels deu concert programats van aconseguir penjar el cartell d’entrades exhaurides.
Van ser els espectacles d’Andrea Motis, Joan Chamorro, Chucho Valdés, Roger Mas, Gemma Humet i Laia Vehí i les dues soirées programades a Barcelona i Castelló d’Empúries.
“Creiem que es tracta de la millor edició del festival, si haguéssim programat algun altre concert haguéssim superat de llarg el 10% d’increment de públic que hem notat aquest any”, ha explicat el director del festival, Xavi Pascual.
En aquest sentit, fins i tot les entrades per als maridatges de vi i música als cellers empordanesos van obtenir una bona resposta per part del públic.
“Estaven limitats a 30 persones i es van exhaurir totes les entrades amb setmanes d’antelació”, ha afegit Pascual.
“La gent ja sap o va, coneix el nostre estil i el que oferim i saben que si no s’afanyen poden quedar-se sense tiquets”, ha cometat.
Segons una enquesta telemàtica que l’organització ha fet als espectadors, els assistents consideren un valor afegit el fet de poder viure una experiència musical barrejada amb el món del vi i en entorns patrimonials de luxe.
Una altre element que s’ha donat a conèixer mitjançat l’enquesta és que ha augmentat el nombre de públic de fora de l’estat espanyol, concretament de França, Anglaterra i Holanda que passen les vacances per la zona.
Un fet que està lligat amb l’aposta que ara fa uns anys va arrencar la direcció de potenciar la comunicació del certamen pel sud de França.
“Això ha fet que vingui més públic estranger, molts d’ells de segones residències o que estaven visitant la zona i s’han animat a veure el festival”, ha comentat Pascual.No obstant això, bona part dels assistents provenen de les comarques gironines i barcelonines.
En aquest sentit, el director del Patronat de Turisme Costa Brava, Ramon Ramos, ha destacat que el certamen ha sabut conjugar dos valors fonamentals de la destinació gironina: cultura i enogastronomia.
“El visitant busca experiències i què millor que maridar cultura i vi per promocionar els vins de la DO Empordà i la Costa Brava com també el projecte comú Costa Brava Girona Festivals”, ha assenyalat.
D’altra banda, Pascual espera que l’èxit d’aquesta edició serveixi per convèncer la resta d’organitzadors implicats perquè el festival continuï.
“Per part nostre ens agradaria ampliar el nombre de concerts, millorar la qualitat dels escenaris i fer-los més còmodes per als espectadors, posar més elements gastronòmics i doblar el nombre de concerts als cellers”, ha explicat Pascual.
“Aquesta és la nostra idea però el problema és que no depèn només de nosaltres sinó que els convenis actuals han caducat i s’han de renovar acords.
Les parts implicades han mostrat la seva bona voluntat de renovar-ho però encara no està signat”, ha puntualitzat el director qui espera que els acords puguin signar-se el més aviat possible per començar a treballar en la 9a edició del Sons del Món.

Response: El festival Sons del Món Vi & Music, que se celebra en diferents indrets empordanesos, ha tancat la seva 8a edició amb 6.634 espectadors, un increment del 10% respecte de l'any passat. Segons el director, Xavi Pascual, aquesta ha sigut la millor edició del festival, que combina concerts amb enogastronomia. També s'ha registrat un increment de la presència d'espectadors internacionals.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Troballa insòlita en un dels camins de la retirada republicana a la Catalunya del Nord.
Dos investigadors i experts en aquest tipus de material van localitzar el juny passat una funda de pistola amagada en una paret de pedra seca a La Menera, al Vallespir.
Al seu interior, hi havia un fragment de paper enrotllat en mal estat que ha obert molts interrogants.
El van lliurar al Centre de Restauració de Béns Mobles de la Generalitat on els especialistes l'estan analitzant i tractant per preservar-lo.
Un dels descobridors, Lluís Bassaganya, juntament amb Christophe Bartre, ha explicat a l'ACN que "no és habitual" trobar un document d'aquestes característiques i que estant "expectants" amb el resultat de la restauració.
Què hi feia una funda de pistola amagada en una paret seca?
Què hi podia haver escrit en aquest document enrotllat?
Són algunes de les preguntes que es fan Lluís Bassaganya i Christophe Bartre des que el 6 de juny passat van descobrir-ho.
"No és habitual", assegura Bassaganya, que porta trenta anys rastrejant els antics camins de la retirada del Ripollès i la Catalunya del Nord per conèixer millor aquell període.
La funda estava amagada en una paret de pedra seca dels voltants d'una casa en ruïnes situada a 1,5 km de La Menera, a la Catalunya del Nord.
"Era habitual que els soldats amaguessin munició i objectes militars a aquestes parets", detalla l'historiador.
I per això van passar el detector de metalls per la zona.
"L'aparell va marcar i vam veure que era una funda de cuir de pistola, d'un calibre petit, i que a dins hi havia el paper", recorda.
Tot i que el cuir estava en mal estat, encara conservava algun fragment metàl·lic i això va permetre detectar-lo.
Si no, admet, hauria passat desapercebut.
Molt a prop, també van aparèixer llaunes de menjar i altres objectes com una làmpada i munició de diferents calibres, però ni rastre de la pistola.
I des de llavors que es pregunten què hauria de tenir d'especial aquell document per deixar-lo amagat allà.
Fa uns anys ja van trobar un document en una capsa metàl·lica del 1942 i un document que se'ls va "desfer a les mans" en només obrir-lo.
Van entreveure que hi figurava el nom de Josep Luís Facerías, un històric líder dels maquis, però no es va poder conservar.
Després d'aquesta experiència, van tenir clar de no tocar el paper de dins la funda i van informar el Centre de Restauració de Béns Mobles (CRBMC) de la Generalitat per intentar saber-ne més.
Carme Balliu, coordinadora de l'especialitat de conservació i restauració de documents del CRBMC, ha detallat a l'ACN que el document està "en molt mal estat" i "no ha pogut sortir complet".
Tot i això, ja s'ha pogut netejar amb molta cura i s'ha d'estabilitzar per poder-lo estudiar a fons.
Els treballs van a càrrec de la restauradora Berta Blasi.
Entre les tècniques utilitzades, hi ha el d'aplicar-li humitat per nebulització per poder-lo desplegar sense que s'esmicoli.
I pel que fa a l'estudi, la fotografia tècnica inclou l'aplicació de diferents llums com ara la ultraviolada i la infraroja, entre d'altres.
També es farà una anàlisi de fibres.
La Generalitat i l'Ajuntament de Camprodon han assumit el cost dels treballs.
Els descobridors ho han donat al consistori perquè passi a formar part del patrimoni municipal.
Bassaganya, que també és el dinamitzador de l'Espai Cultural Cal Marquès de Camprodon, subratlla que porten trenta anys explorant els antics camins de la retirada i reconstruint aquells dies a partir dels objectes localitzats.
La majoria s'exposen a aquest espai i encara queda molta recerca per fer.
"Ens falten els noms i cognoms de les 100.000 persones que van passar per la Vall de Camprodon durant la retirada", remarca l'investigador.
I peces com aquest document que s'està restaurant poden aportar més pistes sobre aquests protagonistes que estan en l'anonimat.
En un futur, voldrien fer una exposició amb fotografies i els noms de les persones que van travessar la frontera i amb la complicitat dels seus familiars.

Response: El juny passat dos investigadors van descobrir en un camí de la retirada republicana a la Catalunya del Nord una funda de pistola que contenia un paper. La troballa es va fer en una paret de pedra seca d’una casa als afores de La Menera. Actualment, el CRBMC està restaurant el paper, el qual es trobava en molt mal estat.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya decidirà sobre la suspensió de les eleccions.
Sobre la taula té tres recursos en contra de la decisió del Govern de suspendre la votació del 14 de febrer i deixar-la pel 30 de maig.
Dos els han presentat formacions polítiques, la Lliga Democràtica i Federalistes d'Esquerres, pròximes al PSC, i el tercer és d'un particular que demana mesures cautelaríssimes, és a dir, que el tribunal prengui una decisió en els pròxims dies sobre si cal deixar en suspens el decret del Govern de Junts i ERC.
Els recursos presentats aquest dilluns són els de la Lliga Democràtica, formació que encapçala Astrid Barrio, i Federalistes d'Esquerres, que lidera Beatriz Silva, diputada independent integrada al PSC.
De fet, totes dues formacions tenen vincles amb els socialistes, l'únic partit amb representació parlamentària que s'ha oposat a la nova data de les eleccions acordada entre tots els grups parlamentaris.
— Lliga Democràtica (@LligaDemocratic) January 18, 2021
La Lliga denuncia la "deixadesa" del Govern a qui acusa de no haver previst totes les mesures possibles per fer possible celebrar les eleccions el 14 de febrer "fent compatibles les garanties sanitàries amb l'exercici dels drets de participació".
I contraposa la situació a Catalunya amb la de la suspensió de les eleccions basques i gallegues.
Segons argumenten, a Catalunya la situació no ha estat ni sobrevinguda ni hi ha un confinament domiciliari.
En aquest sentit, conclouen que és "poc justificable" que es pugui anar a treballar i a estudiar amb uns transports públics "atapeïts" i no es pugui anar a votar.
El quart recurs és d'un particular i demana al tribunal prendre mesures cautelaríssimes i deixar en suspens la decisió del Govern sobre la suspensió de les eleccions mentre revisa el fons de la qüestió.
Això vol dir que el TSJC s'haurà de pronunciar en les properes hores, tot i que també podria dir que convé esperar que les parts es posicionin en relació a una suspensió cautelar.
El PACMA, favorable a la suspensió
En el cas del PACMA, el recurs es va presentar a finals de desembre per sol·licitar la suspensió de les eleccions davant d'una "possible violació dels drets fonamentals", perquè la convocatòria electoral en temps de pandèmia podia impedir la recollida d'avals i "dificultar enormement" la presència d'algunes formacions minoritàries a les eleccions.
En l'escrit, la formació animalista demana o suspendre la votació i que se celebri més endavant, o alleugerir alguns dels requisits poder-s'hi presentar, com ara la recollida de signatures.
Aragonès defensa la base legal per ajornar el 14-F
El vicepresident del Govern en funcions i candidat d'ERC, Pere Aragonès, ha defensat la base legal per ajornar el 14-F i ha apel·lat a la responsabilitat de tots perquè l'endarreriment no sigui impugnat pels tribunals.
Després que la Lliga Democràtica ja hagi presentat un recurs contra el decret, Aragonès ha afirmat en la trobada digital d'Europa Press que està "molt tranquil" perquè ve avalat pels serveis jurídics de la Generalitat.
El decret, que deixa sense efecte la convocatòria per al 14-F, és com el que es va fer servir a Euskadi i Galícia: "Allà no va haver-hi problemes i aquí tampoc n'hi hauria d'haver", ha dit.
D'altra banda, ha titllat "d'inadmissible" que ministres del govern espanyol intentessin "interferir" en el canvi de data.
Foment del Treball analitzarà aquest dilluns, en una reunió del seu comitè executiu, si pren alguna mesura en relació a la suspensió de les eleccions del 14 de febrer, que s'han traslladat al 30 de maig.
Tal com va avançar el president de la patronal, Josep Sánchez Llibre, Foment no ha descartat presentar un recurs judicial per la decisió del Govern d'endarrerir els comicis.
Sánchez Llibre s'ha mostrat molt crític en les últimes hora amb la mesura presa per l'executiu català.

Response: El govern de Junts per Catalunya i Esquerra Republicana de Catalunya ha proposat suspendre les eleccions del 14 de febrer i passar-les al 30 de maig per raons sanitàries. La decisió està en mans del Tribunal Superior de Justícia, que ja ha rebut tres recursos en contra de la decisió per part de formacions pròximes al PSC i un particular.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El director general de la fundació Mobile World Capital Barcelona, Carlos Grau, ha fet una crida a garantir la seguretat i la mobilitat a Barcelona per renovar el Mobile World Congress (MWC) més enllà del 2023, quan expira el contracte.
En un dinar informatiu organitzat per Barcelona Tribuna, Grau ha explicat que les negociacions per renovar el congrés de telefonia mòbil cinc anys més encara no han començat i ha apuntat que "fer un bon Mobile 2020 serà molt important".
"Si tenim sort amb el temps i no tenim cap tall ni cap vaga, ho tindríem tot", ha apuntat abans de recordar que el president de GSMA, John Hoffman sempre assegura que la continuïtat del congrés "depèn de nosaltres".
Alhora, ha dit que totes les administracions estan compromeses amb la fundació i el MWC i ha assenyalat que el seu patronat és "un espai de diàleg" que els obliga a "seure plegats".
La fundació vinculada amb el congrés mundial del mòbil té un objectiu i un impacte "rellevant i gran" que porta a totes les institucions que formen part del patronat - Ministeri d'Economia i Empresa, Generalitat, Ajuntament de Barcelona, Fira de Barcelona i GSMA- a mostrar "complicitat total", fins i tot en els "moments difícils".
Grau ha recordat que va prendre possessió del càrrec just després del cessament del govern de Catalunya per mitjà de l'aplicaicó l'article 155.
També ha indicat que les diferents institucions han cooperat en diferents moments polítics pel bé del MWC, que deixa té un impacte econòmic de més de 470 milions d'euros a Barcelona.
"El projecte que tenim en comú fa que quan els patrons entren al patronat vegin una oportunitat enorme que passa de les legislatures i del regat curt perquè ens juguem molt", ha apuntat.
El director de la Capital, ha assegurat que les "discrepàncies" entre governs es resolen "fora" de la fundació i les reunions del patronal són un instrument per "trobar punts de diàleg" entre Ajuntament, Generalitat i Estat.
Grau ha demanat "cuidar entre tots" la seguretat i la mobilitat de Barcelona, defensar els "intangibles" de la capital catalana i "fer un bon Mobile 2020".
I ha afegit: "Si no neva, si no tenim cap vaga de metro, ni cap tall, aleshores serà espectacular.
Si aquella setmana garantim la mobilitat i el temps ens acompanya, ho tenim tot".
El director general de la Capital ha recordat que Barcelona ja té "la connectivitat, la oferta cultural, la gastronomia i el talent científic" que busca un esdeveniment com el MWC.
El director general de la fundació ha indicat que "és d'hora" per començar a negociar la renovació del contracte de celebració del congrés de telefonia mòbil i ha assegurat que s'estan creant les bases per a fer-ho quan toqui.
"Hi ha situacions d'incertesa però normalment aquest tipus de temes es gestionen a poc temps que acabi el termini", ha explicat.
En la seva intervenció, el directiu també ha parlat de l'esdeveniment que organitza GSMA i el Sónar, l'X-Side, que combinarà música digital, emprenedoria i tecnologia en els recintes de la Fira de Montjuïc que no utilitza el congrés d'start-ups 4 Years From Now (4YFN).
En concret, ha apuntat serà una oferta d'oci que començarà a les cinc de la tarda i estarà dirigida al 30% dels congressistes que venen a Barcelona amb "molta disponibilitat".
D'altra banda, Grau s'ha mostrat optimista amb el paper de l'Estat espanyol i Catalunya en la "cursa pel 5G"· i ha destacat que els dos territoris ocupen la "pole position" d'Europa.
Segons ha apuntat, dels 156 projectes relacionats amb el 5G desenvolupats al continent, 24 s'han dut a terme a Espanya i 8 a Catalunya.
Amb tot, ha alertat que no ens podem "adormir" en la "carrera a gran velocitat" que s'està disputant en el tauler mundial pel domini d'aquesta tecnologia i ha considerat que falta més transferència d'aplicacions de 5G a indústries i generació d'empreses catalanes i espanyoles que es basin en aquesta tecnologia.

Response: El director de la fundació Mobile World Capital Barcelona, Carlos Grau, ha fet una crida a tots els sectors implicats per garantir la seguretat i la mobilitat durant l’edició del 2020 del Mobile World Congress. El congrés de telefonia té un impacte econòmic de més de 470 milions d'euros a Barcelona i acaba el seu contracte l’any 2023.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Un equip d’arqueòlegs de tot l’Estat, dirigits per la Universitat de Barcelona i l’Institut Català d’Arqueologia Clàssica (ICAC), han dut a terme una tercera campanya anual consecutiva d’excavacions al poblat ibèric del Coll del Moro de Gandesa on l’han passat van descobrir el trull de vi més antic de Catalunya, datat del segle III aC.
Els treballs d’enguany, que han durat tres setmanes, han ratificat que el trull forma part d’un complex vinícola on hi ha grans estructures d’emmagatzematge, poc comuns per la seva forma d’absis en la època iber.
Aquest ‘celler’ forma part d’una zona de manufactura industrial on també es confeccionava el tèxtil.
Els arqueòlegs també han delimitat la que podria ser la zona d’habitatges en una tercera terrassa de l’assentament.
Paral·lelament s’ha iniciat un estudi químic dels sediments per trobar residus de most o altres restes de l’activitat d’elaboració del vi.
Com ha explicat Carme Belarte, investigadora d’ICAC i codirectora de l’excavació al jaciment del Coll del Moro de Gandesa, la intervenció d’aquest any s’ha fet donant continuïtat’ a les troballes de l’any passat, entre les qual destaca el trull més antic de Catalunya.
En concret, s’han excavat els recintes adossats al trull que ‘corroboren’ la existència d’unes instal·lacions dedicades a l’elaboració industrial de vi.
Es tracta d’uns edificis amb planta d’absis, més propis d’elements de fortificació, però que podrien haver servit de protecció i d’emmagatzematge.
‘Tenien aquesta funció segurament perquè són molt fiscos, amb parets molt altes sense entrada de llum.
És com una àrea de magatzem darrera les instal·lacions artesanals relacionades amb el vi’, ha detallat Belarte.
Com ja havien documentat treballs previs dels anys 90, segueixen apareixen vestigis de tallers tèxtils.
En aquesta campanya, que ha durat de l’11 al 28 d’octubre, els arqueòlegs també han pogut delimitar una tercera terrassa amb habitacles que podrien tenir funcions diferents i que podrien pertànyer a la vida domèstica del jaciment, que encara es desconeix on estarien ubicats.
Una altra de les novetats que ha destacat la investigadora és una mena de ‘carrer’ que s’ha pogut excavar entre els dos bastions on es treballa.
‘És un espai de circulació on hem documentat estructures de pedra que ens permetrien establir un sistema de tancaments, una espècie de porta per entrar i sortir, amb àrees empedrades com si fossin voreres.
Els carrers són mal coneguts en els poblats ibèrics perquè no s’excaven i això ens permet entendre com funcionava l’estructura de l’assentament’, ha dit Belarte.
A més a més, s’ha iniciat una sèrie d’analítiques de química orgànica a les restes del trull i dels edifici annexes per veure si hi ha ‘residus’ de les activitats productives que s’hi duien a terme, com pot ser most.
‘Aquestes activitats poden quedar en forma d’olis o residus entre la banqueta o el trull i s’han pres mostres per a la possible certificació de diferents activitats als edificis annexos’, ha detallat Rafel Jornet, codirector de les excavacions.
L’analítica la fa la Universitat de Barcelona (UB).
‘S’agafen part dels sediments que hi havia a sobre i entre les estructures per comparar els valors en futures les analítiques.
Depèn de quin tipus de material hi havia a sobre de les estructures es pot seguir una traça i determinar si és de producció de vi o d’altres manufactures’, ha dit Jornet.
El professor de la UB no descarta que es puguin conèixer els resultats d’aquí a un any.
En l’excavació s’ha torbat molt material arqueològic ceràmic, tenalles grosses per emmagatzematge, una sèrie d’elements de vaixella i alguna importació provinent de la península itàlica, un fet que certifica l’abandó i la destrucció general d’aquest jaciment de Gandesa als volts de l’any 200 aC.
L’alcalde de Gandesa, Carles Luz, davant la, rellevància de les troballes, ha demanat que el Departament de Cultura un finançament que garanteixi la continuïtat d’aquests treballs que només tenen tancat un acord per una quarta campanya d’excavacions.
‘Cal que la Generalitat contempli una dotació econòmica important perquè els treballs puguin continuar perquè la importància és evident.
És cert que l’ICAC i la universitat fan bona feina però les limitacions són les que són’, ha defensat.

Response: Un equip d'arqueòlegs de la Universitat de Barcelona i l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica ha realitzat una tercera campanya d'excavació al poblat ibèric del Coll del Moro de Gandesa. Entre altres troballes, han ratificat l'existència del celler més antic de Catalunya, descobert l'any passat. L'alcalde de Gandesa ha demanat finançament a la Generalitat per portar a terme una quarta campanya.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
El cap de Malalties Infeccioses de l’Hospital Germans Trias i Pujol, Bonaventura Clotet, ha avançat que al maig començaran a treballar amb els primers prototips de vaccí per a la Covid-19 en ratolins i que, en el termini d’un any, espera tenir un prototip de vaccí contra la malaltia.
Segons que ha explicat en una entrevista a RAC1, la investigació que es fa al consorci d’IrsiCaixa, el BSC i l’IRTA-CReSA amb el suport de Grífols començarà a immunitzar ratolins per observar quins anticossos produeixen i posar-los en el cultiu cel·lular ‘per veure si inhibeixen adequadament el virus i impedeixen la infecció de les cèl·lules’.
El següent pas, ha dit, serà agafar un ratolí humanitzat, ‘que té unes cèl·lules que pot infectar el virus’, amb el vaccí i comprovar si el ratolí s’infecta.
Després ja vindrà la fase d’humans.
Segons Clotet, aquest procés no es podrà completar fins d’aquí a un any, en part per la situació global que vivim: ‘Costa que t’arribin els reactius perquè hi ha molta demanda i, a més, hi ha poc transport aeri.
Tot són factors d’alentiment que impedeixen que es pugui preveure exactament quan ho tindràs tot, però crec que d’aquí a un any tindrem més d’un bon prototip de vacunes.’
Clotet ha explicat que s’havia d’anar amb cura per veure ‘quins trossets de la Covid-19’ es posen al vaccí perquè sigui eficient.
‘Amb altres vacunes de la MERS o el dengue, s’ha vist que poden haver-hi trossets del virus que desencadenen uns anticossos que no són protectors, sinó que són facilitadors.
Una persona amb aquella vacuna que s’enfrontés al virus encara podria tenir més complicacions’, ha avisat.
Per motius així, ha demanat de ser pacient amb els terminis de la recerca científica i ‘fer bé els estudis’.
Abans que arribi el vaccí, ha dit Clotet, també es pot mitigar l’impacte de la Covid-19 amb altres mètodes, com ara ‘fàrmacs que en previnguin la infecció’ i ‘tractaments eficients’ que en redueixi la mortalitat, així com mantenir les mesures de distanciament social.
‘Quan reduïm la mortalitat de la malaltia, i des del punt de vist mèdic ho veig possible, veig que tindrem el peu al coll de la Covid-19’, ha dit.
A banda, ha dit que durant l’any que trigui a arribar el vaccí la gent que ja hagi passat la malaltia i ‘tingui anticossos que la protegeixi contra aquesta infecció’ es podrà relacionar sense problemes amb l’altra gent que l’hagi passada i estigui protegida.
‘Ens trobarem amb gent que ens identificarem amb el carnet de seropositiu contra la Covid-19’, ha posat com a exemple.
Malgrat tot, no és segur quina mena d’immunitat es genera ni quant de temps dura, ha recordat, tot i que es preveu que és ‘com a mínim, d’un any’.
Clotet, també director d’IrsiCaixa, ha explicat que des de l’aparició del virus s’havia pogut generar molt coneixement sobre la malaltia i ha conclòs que ‘claríssimament és una zoonosi’.
Ha afegit que la crisi posava sobre la taula la necessitat d’incorporar la salut animal i la globalització en el marc d’una sola salut ‘i posar molts diners perquè el futur de la humanitat va molt de prevenir moltes pandèmies que puguin aparèixer’.
En aquest sentit, ha alertat tant de la possibilitat de rebrots del nou coronavirus com de l’aparició de noves pandèmies.
Sobre l’evolució del coronavirus, ha descartat que la calor l’elimini del tot i ha insistit que la contenció del virus requereix per l’ús de màscares, rentar-se les mans assíduament i mantenir la distància de seguretat.
‘Esperar que la calor eliminarà el problema és un error ha alertat.
Pel que fa a la situació que es preveu per als mesos vinents, dit que esperava que a l’estiu la gent es pogués banyar a la platja.
‘Potser per torns i que no estigui tot ple de tovalloles’, ha precisat, però ha dit que dependrà de l’evolució dels possibles rebrots i de la consciència ciutadana de mantenir la rutina de protecció pròpia i dels altres.
A banda, ha dit que quan el desconfinament s’hagi completat, ‘serà bo que al transport públic la gent porti màscara de protecció’.
Finalment, Clotet creu que el confinament s’hauria d’allargar després del 26 d’abril, quan s’acabarà l’actual estat d’alarma.
‘Si a Itàlia, que les han passat molt magres, és fins al 3 de maig, aquí estaria bé perllongar-lo com a mínim una setmana més a partir d’aquesta data per donar més seguretat’.
Ha alertat que abans-d’ahir ja es va relaxar el confinament i ha demanat ‘contenció’ perquè hi ha ‘risc de rebrots’.

Response: El cap de Malalties Infeccioses de l'Hospital Germans Trias i Pujol i director d'IrsiCaixa, Bonaventura Clotet, ha anunciat que al maig es començaran a provar amb ratolins els primers prototips de vaccí contra la covid-19. Ha demanat paciència, perquè els terminis de recerca científica són lents i ha insistit en la importància de desenvolupar fàrmacs paral·lels que redueixin la mortalitat.


Instruction: Explica breument les idees principals del text següent:

Context:
Seat va obtenir el 2017 un benefici després d'impostos de 286 milions d'euros, un 21,3% més que un any enrere, i el més alt de la seva història si no es té en compte l'efecte extraordinari que va suposar la venta de la filial VW Finance en l'exercici del 2016.
La facturació total es va situar en els 9.552 milions d'euros , un 11,1% més que el 2016.
D'aquesta manera, Seat acumula cinc anys consecutius obtenint beneficis.
El president de Seat, Luca de Meo, que ha qualificat el 2017 d'"any rècord", ha justificat les bones xifres per l'increment de les vendes, que l'any passat es va situar en les 468.000 unitats, "un rendiment equilibrat de tots els models", i un major marge de benefici en vehicles com l'Ateca.
En vista al futur, ha destacat que "un cop travessat el desert i consolidada la marca", Seat continuarà amb la seva ofensiva de producte amb el llançament d'un nou vehicle cada sis mesos fins el 2020, any en que traurà al mercat el seu primer elèctric 100% que fabricarà a Alemanya.
Amb aquests objectius, el president de l'automobilística catalana no ha descartat una futura ampliació de la factoria de Martorell que actualment treballa al 95% de la seva capacitat i que en breu començarà a fabricar l'Audi A1 i el nou León híbrid endollable.
Durant la roda de premsa de presentació anual de resultats que per primer cop Seat ha celebrat a Madrid, el president de l'automobilística catalana, Luca de Meo, ha destacat que fins el 2020 es farà el llançament d'un nou model cada sis mesos.
L'objectiu, ha afegit, es seguir adaptant la gamma a les necessitats dels consumidors per captar nous clients.
En aquest sentit, ha apuntat, per exemple, que models com el Tarraco aportaran a la marca "més credibilitat i més rendibilitat".
Els primers dos nous models seran el germà gran de l'Ateca, el Tarraco, i el CUPRA Ateca que es posaran a la venda a finals d'aquest any.
El 2018 serà el torn de dues variants de la nova generació del León: el model cinc portes i el familiar ST.
Pel 2020, la companyia vol treure al mercat un León híbrid endollable amb una autonomia en mode elèctric de 50 quilòmetres i el primer vehicle 100% elèctric de Seat amb una autonomia de 500 quilòmetres.
El primer model està previst que es fabriqui a Martorell i el segon a Alemanya.
A més, De Meo ha destacat també que es continuarà potenciant la tecnologia GNC (gas natural comprimit).
Segons De Meo, tots aquests llançaments son fruit de la xifra d'inversió més alta des de la construcció de la planta de Martorell l'any 1992.
Concretament, Seat va invertir l'any passat 962 milions d'euros, un 11,6% més que el 2016.
"Estem en molt bona forma, Seat ja representa l'1% del PIB estatal i el 3% de les exportacions", ha assenyalat.
Tot i que ha deixat els detalls "per la roda de premsa de l'any vinent", De Meo ha reconegut que la companyia està estudiant una ampliació de la factoria de Martorell que actualment treballa al 95% de la seva capacitat.
Aquí, ha reconegut que algunes línies estan sotmeses a molta tensió i que això fa que els terminis d'entrega de models com l'Ateca siguin més alts del que voldrien.
L'ofensiva de producte també es traduirà en noves contractacions.
Un cop finalitzada la roda de premsa, el president del comitè d'empresa, Matías Carnero, ha assegurat als periodistes que amb l'arribada de l'Audi A1 i el nou León híbrid la companyia haurà de contractar "centenars de nous treballadors" i que les primeres incorporacions es podrien començar a fer de forma imminent.
Més enllà del bon moment que viu Seat, Luca de Meo ha destacat que l'objectiu és seguir creixent i millorant.
Amb aquest objectiu, l'automobilística catalana s'ha marcat com a objectiu superar els 10.000 milions d'euros de facturació, una xifra que volen assolir potenciant mercats com l'africà, el xinès o el mexicà.
"Actualment comercialitzem el 80% dels nostres vehicles a Europa i l'ambició és guanyar mercat a l'exterior", ha reblat.

Response: Seat va tancar l'exercici del 2017 amb un benefici de 286 milions d'euros després d'impostos. Segons el president de l'automobilística, Luca de Meo, es tracta d'un any rècord, el cinquè consecutiu amb beneficis. La marca ha anunciat que traurà un nou model cada sis mesos i el primer cotxe elèctric el 2020, i planeja ampliar la factoria de Martorell.