Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La Zaira Gimenez té 25 anys i, tot i que només en fa tres que porta moto, assegura que la passió per aquests vehicles de dues rodes li ve de família i la porta a l’ADN: “Gairebé tota la meva família roda i m’han transmès l’afició per la moto, però també a tenir una percepció elevada del risc.
En moto tu ets el xassís, si et passa alguna cosa ets tu amb l’asfalt.”
La Zaira també porta cotxe i alerta: “Quan vas en moto has de tenir mil ulls, inconscientment quan vas en cotxe és diferent, més relaxat en atenció, i això és un error.
Hem de respectar-nos i cuidar-nos entre tots.”
La sinistralitat a les nostres carreteres s’ha anat reduint en els darrers anys, excepte pel que fa al col·lectiu de motoristes.
Les persones que van en moto representen una de cada tres víctimes mortals a la xarxa viària interurbana.
Aquesta vulnerabilitat que han d’afrontar diàriament a la carretera també la pateixen els seus familiars.
La Zaira explica que quan va decidir portar moto, sobretot el seu pare no ho va digerir massa bé, i tot i que ara ja ho ha acceptat i roden en família, continua patint: “El patiment dels meus pares no és per la meva conducció, és més pel que et puguin fer, no és per mi, és pels altres.”
Pel que fa a aquesta fragilitat del col·lectiu motorista envers la resta d’usuaris de la via, la Zaira assegura que les mesures bàsiques que calen a sobre d’una moto per evitar accidents són “distància de seguretat, estar alerta a l’entorn i mirar molt bé quan fer un avançament”.
Per ella un bon moter o motera “és el que sap diferenciar la carretera d’un circuit”.
Branded content
«No per córrer més ets millor, no has de demostrar res»
El testimoni de la motorista Rosa Carbó, una de les protagonistes de la campanya “La ruta més segura”
La Zaira és una de les protagonistes de la nova campanya de sensibilització de l’SCT adreçada específicament a les persones que van en moto, “La ruta més segura”.
És important dur un equipament de protecció adequat, fer un bon manteniment del vehicle i practicar una conducció tranquil·la i preventiva.
En aquest sentit, la Zaira remarca que “els nervis i les presses no són bons companys de viatge ni per uns ni per altres”.
Precisament, la campanya insisteix en la importància de la implicació del col·lectiu en la seva pròpia seguretat: “Fes de la teva ruta la ruta més segura.”
La perspectiva de gènere en les polítiques de trànsit i seguretat viària
Les dades estadístiques ens demostren que les dones infringeixen menys les normes de circulació i també que tenen menys accidents de trànsit.
Amb la presència del testimoni de dones en la nova campanya de conscienciació viària sobre el col·lectiu motorista “La ruta més segura”, a més de reforçar el trencament amb els estereotips de gènere, se situa les dones com a transmissores principals dels missatges de seguretat viària.
Els valors de la seguretat viària no tenen gènere, però cal feminitzar els comportaments a peu de carretera perquè estan demostrant que són més segurs.
Branded content
El full de ruta per al futur de l’habitatge a Catalunya
El Govern aprova el Pla Territorial Sectorial d’Habitatge: inclou ampliar el parc de lloguer social fins assolir el 7% dels habitatges principals
Branded content
Catalunya aposta per la bioeconomia
Sostenibilitat, lluita contra el canvi climàtic i creació de nous llocs de treball, grans objectius d’aquesta dècada
Branded content
Què es pot denunciar amb el servei de cita prèvia dels Mossos d'Esquadra?
El 27% de la ciutadania ja l'utilitza i el temps d'espera a les oficines d’atenció al ciutadà (OAC) s’ha reduït un 28%
Branded content
Suïcidis: millor atenció i menys estigmes
La Generalitat impulsa un pla per a la prevenció del suïcidi, tot reforçant l’atenció i el suport als supervivents, a les famílies i als professionals
Branded content
Barnahus posa l'infant víctima d'abusos sexuals al centre
Drets Socials comptarà amb 13 centres per millorar l’atenció integral als infants i adolescents víctimes d'abusos sexuals
Branded content
Així es provarà a Catalunya la implementació de la Renda Bàsica Universal
La Generalitat farà una prova pilot de dos anys per veure com es podria aplicar a tot Catalunya aquesta ajuda universal, individual i no condicionada a cap requisit

Response: El SCT llança una campanya de sensibilització per als motoristes, “La ruta més segura”, amb dones conductores de moto com a testimoni. Posen l'èmfasi en la necessitat de prendre mesures de seguretat, com la distància, l’alerta amb l’entorn i la prudència amb els avançaments. Amb aquesta campanya, les dones motoristes transmeten els missatges de seguretat viària i trenquen estereotips de gènere.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
ERC circumscriu la confrontació democràtica en què creu que s’hauria de centrar l’independentisme en la taula de diàleg entre el govern català i l’espanyol, i d’aquesta manera, consagra l’opció per la via negociada en la ponència que les bases del partit debatran a partir d’ara i fins a la conferència nacional, prevista el 12 i 13 de març.
“La millor confrontació democràtica és la taula de negociació, acompanyada de la capacitat de continuar revitalitzant el moviment social, ampli i transversal, a favor de la independència i d’enfortir els grans consensos de país com són l’autodeterminació i l’amnistia”, diu el text.
La ponència, que ha coordinat el vice-secretari general de Prospectiva i Agenda 2030 del partit, Raül Romeva, tampoc no renuncia a “cap instrument democràtic” que permeti d’arribar a la independència, i esmenta des d’“accions de desobediència política i social” fins a accions de “desbordament democràtic per a fer possible el dret a l’autodeterminació”.
És un redactat que es manté en la línia del darrer programa electoral i de la ponència aprovada en el darrer congrés del partit, el desembre del 2019, quan ERC es va reafirmar en la construcció de “majories àmplies” per a avançar cap a la independència i va prioritzar la consecució d’un referèndum acordat.
Com ara, llavors també va deixar oberta la via unilateral sense esmentar-la explícitament, admetent “qualsevol camí democràtic i pacífic” per a assolir la independència, encara que no en sigui la prioritat estratègica.
El partit, per tant, no vol fer cap gir de volant estratègic.
Només pretén d’actualitzar els postulats que l’han acompanyat aquests darrers anys.
Amb aquest propòsit, considera que l’anomenada “taula de negociació” ha d’anar acompanyada de la mobilització al carrer, tant per a reforçar les converses bilaterals com per a anar construint les esmentades alternatives democràtiques a la taula.
No entra, doncs, en la definició d’un pla B al possible fracàs de la taula, i es limita a apuntar que cal construir “alternatives democràtiques per a afrontar l’embat democràtic” tant per a reforçar la negociació com per a “estar preparats” per si no permet d’entrar “en vies de resolució” del conflicte.
En aquest sentit, la comissió redactora de la ponència tampoc no fixa cap data per a l’avaluació de la vigència de la taula.
Darrere d’això, hi ha el convenciment de la direcció que un dels aprenentatges de la tardor del 2017 és la necessitat de no fixar terminis per a assolir els objectius polítics i posar el focus sobre les condicions necessàries.
“Posar-nos límits i cotilles en forma de dates fixades o fulls de ruta inamovibles ens debilita i ens limita el marge de maniobra”, diu, respecte a l’objectiu de la independència.
El text sí que recull que l’èxit de la taula dependrà, per la part catalana, de la unitat entre partits i institucions, de la “mobilització cívica persistent” i de la força electoral de l’independentisme.
Al govern espanyol li demana “responsabilitat històrica” i “esperit democràtic”.
Nega, de fet, que hi hagi cap impediment jurídic per a fer un referèndum i assenyala que tot depèn de com s’interpreti el marc jurídic i la constitució espanyola.
ERC també defensa que la resolució dels contenciosos a la justícia europea i internacional faran evident que l’estat espanyol només ha ofert la repressió a l’independentisme i diu que caldrà aprofitar políticament el moment, tot i que no concreta com.
Quan arribi la resolució del Tribunal Europeu de Drets Humans, “serà quan nosaltres podrem aprofitar aquesta finestra d’oportunitat a favor de la nostra causa”, diu.
La direcció del partit es mostra confiada que, en aquest moment, hauran sabut bastir “complicitats i majories” en tots els àmbits i territoris i estaran “en molt més bones condicions que en altres ocasions”.
Una acció política que, sigui com sigui, requerirà una unitat estratègica que creuen que és “determinant” però que al mateix temps s’ha de “fomentar en el respecte cap als companys de viatge”.
En aquest àmbit, ERC remarca que no poden acceptar que es concebi l’independentisme català com un “moviment nacionalista clàssic basat en la identitat ètnica o cultural”.
La ponència considera, a més, que el nucli del conflicte polític es deu a la “incapacitat de l’estat de donar una resposta positiva” a la demanda de l’exercici del dret d’autodeterminació i valora que s’hagi obert la possibilitat d’obrir una “negociació sobre la resolució del conflicte polític” amb el govern espanyol.
“Creiem que el camí a la república catalana és irreversible”, ha dit Romeva, qui ha insistit en la necessitat de construir consensos per a aconseguir el referèndum i l’amnistia.
Altres aprenentatges del 2017, segons ERC, són que l’independentisme ha de ser un referent a l’hora de governar per a sumar suports i ha de treballar per millorar les complicitats internacionals.

Response: La ponència que ERC debat des d'ara fins a la conferència nacional exposa que el partit opta per la taula de diàleg com a “millor confrontació democràtica” amb l’Estat espanyol, juntament amb l’ampliació de la base. No renuncia a altres instruments democràtics, com la desobediència política i social. S’apunten alternatives democràtiques per reforçar les converses bilaterals. No es fixen terminis.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La CUP manté de dalt a baix el discurs de la campanya electoral.
Els anticapitalistes només donaran suport a la investidura d'un candidat a la presidència de la Generalitat que es comprometi per a materialitzar la República.
Així ho ha explicat el cap de files cupaire, Carles Riera, que en una entrevista aquest dijous al matí a Catalunya Ràdio ha insistit que la prioritat per a la CUP és l'acció de Govern, i no pas qui n'és el president.
D'aquesta manera, la gran condició dels anticapitalistes -amb quatre diputats al Parlament- per investir el candidat de JxCat, Carles Puigdemont, o qualsevol altre nom, és que hi hagi un compromís ferm per "tirar endavant el programa republicà", en comptes de fer "política autonòmica".
D'altra banda, Riera també ha subratllat que té "tota l'esperança" perquè el vicepresident destituït, Oriol Junqueras, surti avui de la presó, després que la seva defensa declari al Tribunal Suprem, tot i que alhora ha advertit que no té gens de confiança en la justícia espanyola.
Riera, doncs, ha asseverat que la CUP no investirà "cap instància" que aposti per política autonòmica i per un projecte de Govern que acati el 155 i no es mogui del marc estatutari i constitucional.
"Seria trair l'1-O i el 21-D", ha constatat el líder cupaire.
Preguntat per si investirien algun altre nom de JxCat al marge de Puigdemont, com ara Elsa Artadi o Jordi Turull, Riera ha mantingut que no vol parlar de noms sinó de l'acció i l'obra del Govern.
Així, el més "important" per a la CUP és arribar a un acord sobre "què" anirà a fer el futur executiu, més enllà del "qui" i el "com".
La condició dels anticapitalistes és que es materialitzi la independència i es legisli "a nivell republicà".
El cap de llista de la CUP també ha criticat que l'Estat no hagi aixecat encara l'aplicació de l'article 155 després del resultat del 21-D i ha sentenciat que, si no ho fa, el futur Govern i la majoria republicana i independentista al Parlament l'hauran de desobeir.
En aquesta línia, Riera ha defensat de nou la via unilateral per a l'acció del proper executiu, tot i matisar que és el govern espanyol qui aboca a aquesta situació.
Així doncs, si a l'execució de la República s'hi pot arribar a través d'un diàleg amb l'Estat i amb la comunitat internacional, la CUP hi donarà suport.
Però alhora deixa clar que si no hi ha negociació cal apostar per la unilateralitat, on espera trobar-hi JxCat i Esquerra.
A més, Riera ha reiterat que la CUP està "disposada" a assumir qualsevol responsabilitat institucional, tot i que és conscient de la seva força en haver perdut sis escons a l'arc parlamentari.
Així mateix, el cap de files de l'esquerra independentista ha apuntat que no és desitjable repetir ni forçar eleccions sinó que l'objectiu és materialitzar la República: "Farem el que estigui a les nostres mans, amb condicions, perquè el que no permetrem és que es faci autonomia i s'acati el 155", ha argumentat.
Grup mixt amb el PPC
D'altra banda, Riera ha dit que "no és una bona notícia" que la CUP hagi de compartir el grup mixt amb el PPC, però s'ha mostrat convençut que els anticapitalistes se'n sortiran.
"Minimitzarem els efectes", ha aventurat.
Sobre la possibilitat que Esquerra els cedeixi un escó per tal que els cupaires puguin formar grup parlamentari propi, Riera ha respost que el reglament de la cambra no explicita si és possible o no, però ha subratllat que aquesta no és una prioritat per a la CUP, sinó que es tracta d'un "tema menor".
Finalment, Riera ha explicat que la reunió d'aquest dimecres a Brussel·les amb l'equip de Puigdemont va ser "bilateral", ja que encara no s'ha produït cap trobada entre JxCat, ERC i la CUP alhora.
Després de confirmar que no hi ha, de moment, cap acord després dels primers contactes entre les forces independentistes sobre la configuració de la Mesa, la presidència del Parlament i la investidura, Riera ha conclòs que no s'ha de "dramatitzar" perquè encara "és d'hora".
"Ens hem d'espavilar per arribar a acords, el dia 17 hi haurà ple [de constitució de la cambra] però encara no és el moment", ha comentat.

Response: Carles Riera declara en una entrevista que la CUP prioritza l’acció de govern, que es materialitzi la República, i no qui n’és el president. No donaran suport a qualsevol govern que acati el 155 i faci política autonòmica. Defensen la via unilateral, però prefereixen arribar a la República a través del diàleg. Espera que Junqueras surti avui de la presó.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Per més inri, i per vergonya per als comptats militants de base i alcaldes catalanistes que li queden al PSC, l'anunci l'ha fet, en unes cadenes de televisió tan avesades a la manipulació grollera com Antena 3 i la pública TVE, Carmen Calvo, exministra de Cultura del PSOE i membre de l'actual direcció que comanda Pedro Sánchez.
El PP volia prudència i mesura en les formes, però Calvo ha estat víctima de l'entusiasme i ha explicat que Rajoy, Sánchez i el tercer home, Albert Rivera, ja han pactat en què consistirà l'aplicació de l'article 155 de la Constitució.
Sabem -tot i que el president espanyol ha evitat donar detalls des de Brussel·les- que s'intervindrà TV3 i Catalunya Ràdio per la seva escassa militància en el règim constitucional, que es prendrà el control dels Mossos, que es mantindrà el segrest de la tresoreria del Govern i que, finalment, es pretenen convocar eleccions autonòmiques al gener.
Veurem si es permet a l'independentisme presentar-s'hi amb normalitat i si, arribat el cas, aquest ho accepta.
El catedràtic Xavier Arbós, gens sospitós d'animar de violentar el marc legal espanyol, explica en una entrevista en aquest diari que això és un autèntic disbarat i un atac frontal més, l'enèsim, a l'Estatut de 2006.
Assistim, ara sí, a un cop d'estat en tota regla perquè es força l'ordenament jurídic i es fa en contra de la voluntat popular del col·lectiu afectat, els catalans.
El PP i el PSOE violenten les institucions del país i, amb només 27 escons dels 135 de la cambra catalana, volen convocar eleccions sense ni tant sols atendre abans, ni que sigui formalment, les reiterades peticions de diàleg del govern de Carles Puigdemont.
Per propiciar el diàleg i no posar les coses més difícils a tercers, el president manté en suspens la declaració d'independència malgrat el mandat del referèndum de l'1-O, que Junts pel Sí i la CUP van presentar com a vinculant.
L'anunciat atac a les institucions catalanes obliga a Puigdemont a moure fitxa ara que encara té marge i és president d'acord amb les lleis catalanes i fins i tot les espanyoles.
El president de la Generalitat està aquests dies atrapat entre els sectors més conservadors del seu partit, que li aconsellen no fer cap pas en fals (Artur Mas deia aquest divendres a l'Ara que no descartava que abans del ple del Senat per fer efectiu el 155 "hi hagi una escletxa amb una mica de llum"), i els que li demanen convocaran ja el ple de trencament per fer efectiva la independència.
En paral·lel, les entitats pressionen mantenint el to de les mobilitzacions i l'acció directa després de l'empresonament de Sànchez i Cuixart.
Per a l'independentisme no és una solució anar a unes eleccions, les convoqui qui les convoqui, per resoldre el procés.
Encara que ho fes Puigdemont, ja veuríem sota quina fórmula, difícilment podria fer-se creïble que, aquest cop sí, amb una majoria una mica més reforçada que l'actual, seria possible declarar la independència o estovar el PP, el PSOE i C's (propietaris de 254 dels 350 escons del Congrés) per acordar un referèndum com el que s'ha ofert infinitat de vegades.
Si algú no vol fer la declaració d'independència amb tota la solemnitat -a hores d'ara crec que seria l'única manera efectiva de provocar moviments internacionals en pro d'una negociació- ha d'explicar quin és el seu pla i quines garanties d'efectivitat ofereix.
Puigdemont, i per extensió Junqueras, no poden caure en el mateix que Ada Colau.
L'alcaldessa, que rebutja qualsevol gest d'unilateralitat (condicionar qualsevol moviment a l'acord amb l'Estat és una contradicció flagrant per un espai polític que es reclama sobiranista), posa al mateix nivell el 155 i la declaració d'independència i just comença a plantejar-se si ha de seguir governant amb el PSC.
Ni ella ni el PDECat haurien de mantenir pactes amb els socialistes, còmplices de l'anorreament de les institucions, als grans ajuntaments, com també passa a Girona, Sant Cugat o Terrassa a més de la capital del país.
El marge d'actuació per als independentistes és cada cop més estret.
I també per als "comuns".
El PP, el PSOE i C's només deixen marge per fer pinya en defensa de les institucions catalanes, que de nou constatem que seran lliures o no seran.

Response: PP, PSOE i Ciutadans han anunciat l’aplicació de l’article 155 de la Constitució, tot i que només tenen 27 escons dels 135 del Parlament català i sense fer cas de les demandes de Puigdemont per una solució dialogada. L’independentisme pressiona per fer efectiva la declaració unilateral, que Colau rebutja. Tresoreria, mitjans de comunicació i Mossos seran controlats des de Madrid.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'entrada de Vox al Parlament era una notícia anunciada per totes les enquestes.
El que no estava previst és que ho fes amb tanta força i que alhora superés partits més establerts, com el PP i Ciutadans.
D'aquesta manera, la formació que va fundar Santiago Abascal després d'abandonar els rengles del PP per la dreta ha esdevingut un actor nou en la política catalana i a la vegada reforça i molt la seva posició en l'escaquer espanyol.
Però quines són les raons que expliquen l'entrada de l'extrema dreta al parlament català?
Eleccions catalanes 14-F
Vox irromp al Parlament i es converteix en el referent de la dreta espanyolista
L'extrema dreta entra per primer cop a la cambra catalana amb 11 diputats i supera clarament PP i Ciutadans
Vox respon a un corrent global que ha fet acte de presència en la majoria de democràcies occidentals.
També havia d'arribar a l'estat espanyol, tot i que, com quasi bé sempre, els moviments internacionals de fons sempre arriben amb retard a Espanya.
El record del franquisme, a més, va dificultar que durant molts anys la dreta extrema -que mai se n'ha anat- s'expressés en clau ultra.
La crisi econòmica del 2008 va exacerbar els corrents antisistema, majoritàriament d'esquerres, però també de dretes.
L'èxit de Vox en aquestes eleccions indica que també a Catalunya s'ha generat una bossa de votants antisistema de dretes que estava fora del ràdar.
Val a dir també que, malgrat la seva entrada al Parlament, la societat catalana, fins ara, resta com a més inhòspita a l'extrema dreta que no pas l'espanyola, on Vox és la tercera força al Congrés.
Altres factors han jugat un paper determinant també en la irrupció dels de Santiago Abascal a la cambra catalana.
De ben segur, la menor participació d'aquest 14-F -amb més de 20 punts d'abstenció respecte de les eleccions del 2017- ha ajudat electoralment a un partit que recull la part més rabiosa del malestar social.
El procés, sens dubte, ha extremat l'ala més ultra de la dreta espanyola.
I anys de discursos bel·ligerants contra l'independentisme, amb llenguatges populistes, per part dels partits espanyols i, especialment, de l'unionisme més a la dreta, amb Ciutadans, però també el PP, al davant, han acabat donant combustible a un Vox en gestació.
Tampoc en això el cas espanyol és un fet aïllat.
Els dirigents de Vox han sumat les diverses faccions de la dreta extrema, com corroboren les llistes que han constituït, on s'hi veuen des de figures vinculades a Santiago Abascal des de la primera hora del partit, com el cap de llista, Ignacio Garriga, polítics provinents del PP, com l'exdiputat Antonio Gallego o d'altres dirigents procedents de l'anterior experiement ultra, Plataforma per Catalunya, com Juan Garriga o Mónica Lara.
Catalunya 2021
Altres notícies que et poden interessar
Dades: Eleccions catalanes 14-F
Què voten els barris més rics i més pobres de les ciutats catalanes?
El PSC obté més suports en els districtes humils, mentre que Junts en suma més allà on hi ha més recursos; la resta de forces tenen comportaments més variables
Eleccions catalanes 14-F
La desfeta del PDECat, en 10 actes
La formació postconvergent celebrarà a principis de març un consell nacional per decidir el futur del projecte, que sobreviu per ara amb 170 alcaldies i els quatre diputats al Congrés
Eleccions catalanes 14-F : INTERACTIU
INTERACTIU Coneix els 135 diputats del nou Parlament
Perfils i trajectòries de tots els representants al Parlament elegits aquest 14-F per Barcelona, Tarragona, Girona i Lleida
Mapes interactius: Eleccions catalanes 14-F
MAPES L'independentisme supera el 50% de vots a nou de cada deu municipis
Les candidatures partidàries de la República catalana augmenten el percentatge de suports a 40 de les 42 comarques, entre les quals totes les metropolitanes
Eleccions catalanes 14-F
El municipi més independentista de Catalunya
Un vot a En Comú Podem va ser l'únic que es va endur un partit que no defensi la separació d'Espanya

Response: La formació ultra Vox aconsegueix 11 escons al Parlament de Catalunya, i supera PP i Ciutadans. L’absentisme a les eleccions del 14-F, juntament amb els discursos contra l’independentisme i l’onada de trumpisme a tot el món, justifiquen aquesta entrada a la cambra catalana. Al Congrés, Vox es converteix en tercera força. Santiago Abascal aplega diversos fronts de l’extrema dreta.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
De nou l’aforament es va quedar petit en un acte de Compromís-Podem.
L’acte de campanya celebrat al teatre Els XIII de Vila-real, en què van participar el número 1 de la candidatura per València, Joan Baldoví, la número 1 per Castelló, Marta Sorlí, la número 2, Claudia Varella, el diputat autonòmic de Compromís, Vicent Marzà, i el de Podem, Marc Pallarés, així com els candidats al senat Jordi Navarrete i Emilia Sánchez-Pantoja va aconseguir un ple complet.
Baldoví va assegurar davant l’auditori que “estem a la frontera del miracle d’aconseguir que la Marta, la Claudia, el Jordi … vagen al Congrés dels Diputats i al Senat a fer política per a les persones, amb una veu valenciana forta”.
Baldoví ha afegit que “si ens esforcem, podem tenir grup propi acomplint tots els requisits, un 15% dels sufragis i més de cinc diputats”.
Segons Baldoví, “El 20D viurem les mateixes sensacions que el passat diumenge.
M’agraden els equips valencians, tots.
I diumenge passat, quan l’àrbitre va xiular el final, va ser un gran moment.
Va ser un gran final que els petits guanyen els grans “, va afirmar el que ha estat aquesta legislatura la veu de Compromís al Congrés en referència a la victòria del Vila-real sobre el Reial Madrid.
Per la seva banda, la número 1 de la candidatura per Castelló, Marta Sorlí, va afirmar que el dia 20 els i els castellonencs poden “o dipositar un vot més, o tenir una veu pròpia per tornar l’autoestima als valencians i les valencianes.
Diumenge triarem entre continuar sent una autonomia de segona o convertir-nos en terra d’oportunitats.
Perquè lluitarem per un finançament just que ens permeti fer escoles apostar per una salut universal “.
Segons Sorlí, parafrasejant Mandela, “la política ha d’aconseguir que el fill de l’obrer de la mina pugui acabar sent l’enginyer cap de la pròpia mina.
Això és el que no volen ni el PSOE, ni el PP ni Ciutadans.
Però nosaltres ho farem possible.
Acabarem amb la corrupció, amb l’austericidi, amb les panxes contentes i amb els “xanxullos”.
També la número 2 de Compromís Podem És el Moment al Congrés, Claudia Varella, va recordar que se celebrava l’aniversari de la Llei de Dependència i va afirmar que “hauria de ser la Llei de la Independència” de manera que “activarem polítiques per recuperar els nivells d’atenció sanitària i social anteriors a 2012 “.
Varella, que va centrar la seua intervenció en la necessitat d’una sanitat de veritat universal, va afirmar que “activarem una estratègia per a la innovació en medicaments i per aconseguir preus justos.
Cal acabar amb l’especulació dels preus dels medicaments i amb el megapoder de la indústria farmacèutica.
Posarem fi a la privatització encoberta de la sanitat “.
El diputat de Compromís i conseller d’Educació va relatar que “quan vam arribar a la Conselleria ens vam adonar que molts documents havien desaparegut.
Les carpetes i els expedients estaven buits.
Segons Marzà, “tenim molta pressa en el canvi, perquè la societat no pot aguantar més” i “per revertir aquesta situació que ens han deixat necessitem un finançament just, amb el qual construiríem 222 escoles a l’any; o podríem augmentar un terç la plantilla de professors, o tenir universitats gratuïtes “.
A l’acte també va intervenir la número 2 al Senat, Emilia Sánchez-Pantoja, que va dir que les de diumenge no són unes eleccions qualsevol.
“En aquestes no escollim entre blau o vermell.
Ara podem canviar el país i ha arribat l’hora.
Hem fet fora els corruptes de la Generalitat i ara toca portar el canvi a Madrid “.
Per la seva banda, el diputat vilarealenc de Podem, Marc Pallarés, va apel·lar al vot perquè “hem de canviar un país en el qual qui defrauda se’n va a casa, però a qui no pot pagar la seva hipoteca el tiren del seu domicili”.

Response: Compromís-Podem fa un acte de campanya a Vila-real, amb la participació dels principals candidats del partit al Congrés i al Senat. S’hi presenten Joan Baldoví, Marta Sorlí, Claudia Varella, Vicent Marzà i Marc Pallarés,pel Congrés, i Jordi Navarrete i Emilia Sánchez-Pantoja pel Senat. Apel·len al canvi, a netejar de corrupció i a invertir més en sanitat universal i educació.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Nova jornada de declaracions als jutjats del Vendrell pel cas del 3%.
Els empresaris vinculats a la constructora Oproler, Sergio Lerma i Josep Manel Bassols, i el president de Rogasa, José Luis Romero, han accedit a declarar davant del magistrat que investiga el presumpte finançament irregular de CDC a través de l'adjudicació d'obra pública.
Com ja va passar aquest dimecres amb l'extresorer de CDC, Andreu Viloca, les citacions no s'ha centrat en els registres de l'operació Pika del passat 2 de febrer, tot i que s'ha preguntat als investigats per les obres del túnel de les Glòries o de l'Institut Lluís de Peguera de Manresa.
Al seu torn, segons han assenyalat fonts judicials, l'exdirector general d'Infraestructures.cat, Josep Antoni Rosell, l'empresari berguedà Fèlix Pasquina i l'exconseller delegat de Copisa, Xavier Tauler, s'han acollit al seu dret de no declarar.
Aquest dijous, la Guàrdia Civil ha lliurat al jutge l'atestat dels registres de principis de mes i ara la fiscalia anticorrupció preveu demanar que se citi a declarar en qualitat d'investigats els 18 detinguts.
Segons fonts judicials, l'interrogatori del president de Rogasa, José Luis Romero, ha inclòs preguntes sobre les obres de l'Institut Lluís de Peguera de Manresa.
Romero és l'únic dels empresaris citats a declarar que no va ser detingut en l'operació Pika -ho havia estat per l'operació Petrum, l'octubre del 2015-.
Per la seva banda, els dos empresaris vinculats a la constructora Oproler, Sergio Lerma i Josep Manel Bassols -també exalcalde d'Anglès-, han hagut de respondre per la construcció del túnel de les Glòries de Barcelona.
La firma formava part de la Unió Temporal d'Empreses encarregada de l'obra, juntament amb les constructores Benito Arnó, Copisa i Comsa, que també estan sent investigades.
Al seu torn, ni l'exdirector general d'Infraestructures.cat, Josep Antoni Rosell, ni els empresaris Fèlix Pasquina -de la firma berguedana Pasquina- i Xavier Tauler -Copisa-, han prestat declaració davant del jutge Josep Bosch i el fiscal anticorrupció José Grinda.
L'extresorer de CDC, Andreu Viloca, també es va acollir aquest dimecres al seu dret de no declarar adduint que la causa continua secreta.
En el seu cas, l'interrogatori preveia preguntes sobre les investigacions que afecten a BIMSA i al Port de Barcelona, entre d'altres.
Després de les compareixences d'aquest dimecres i dijous, el jutge no ha acordat la imposició de cap nova mesura cautelar.
Tots els investigats, tret de Pasquina, ja tenen retirat el passaport.
Els 18 detinguts en l'operació Pika hauran de comparèixer al jutjat
Aquest dijous, la Guàrdia Civil de Tarragona ha lliurat al magistrat l'atestat dels registres realitzats a principis de febrer en el marc de l'operació Pika.
Un cop realitzat aquest tràmit, està previst que properament la fiscalia demani al jutge que citi a declarar els 18 detinguts en qualitat d'investigats.
Entre aquests, a més de Viloca, Rosell, Tauler, Lerma, Bassols i Pasquina, també hi ha l'exdirigent de CDC Francesc Sánchez; l'extinent d'alcalde de Barcelona Antoni Vives; el director general de BIMSA, Àngel Sánchez; Constantí Serrallonga, exgerent de l'Ajuntament de Barcelona i actual director general de la Fira de Barcelona; el president del Port de Barcelona, Sixte Cambra, i altres empresaris.
Fonts judicials han apuntat també que, la setmana que ve, es podria acordar l'aixecament parcial del secret de sumari en relació a totes les investigacions portades a terme fins l'abril del 2016 dins d'aquest cas del 3%.
La Fiscalia Anticorrupció considera que la trama investigada havia dissenyat una mecànica basada en concursos d'obra pública "manegats" i "controlats".
Els concursos, sosté el ministeri fiscal, ja estaven "atorgats prèviament", tot i la seva "aparença de regularitat", amb l'objectiu de finançar irregularment CDC a través de donacions a les fundacions.
Per a la fiscalia els fets serien constitutius dels delictes d'organització criminal, suborn, tràfic d'influències, prevaricació, finançament il·legal de partits, blanqueig de capitals i malversació de fons públics.

Response: Tres empresaris investigats per corrupció en el cas 3% declaren davant del jutge per finançar de manera il·legal CDC mitjançant donacions a fundacions. A més, la Guardia Civil ja ha lliurat al jutge l’atestat dels registres de l’operació Pika i ara la fiscalia anticorrupció té previst demanar que els 18 detinguts declarin com a investigats.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
En el pacte de govern entre ERC i JxCat, la reformulació del Consell per la República i la vinculació amb la direcció estratègica es van deixar per a més endavant.
La voluntat de Junts que inclogués l’òrgan col·legiat per a la presa de decisions del moviment i el recel d’Esquerra que Carles Puigdemont pretengués tutelar Pere Aragonès van acabar menant els dos socis a aparcar el nucli de la disputa per desencallar la investidura.
Però la reformulació del consell continua pendent i les diferències han tornat a aflorar ara, mentre els partits i les entitats independentistes treballen per a recosir la unitat estratègica.
El nucli del malestar són les eleccions a l’assemblea de representants del Consell per la República, que s’han de fer el primer d’octubre.
ERC reclama que hi hagi un pacte global, de tots els actors independentistes, abans de les eleccions.
Ho va explicar dilluns Marta Vilalta en una conferència de premsa, després d’avançar-ho l’ACN.
Però el consell no està disposat a aturar el desplegament institucional sine die fins que s’arribi a un acord.
De fet, les eleccions ja s’havien de fer al juny i les van ajornar.
El calendari es complica perquè el procés electoral previst pel Consell per la República comença el 22 d’agost, amb l’obertura del període per a la presentació de candidatures.
De manera que falta un mes.
El malestar prové principalment del calendari, però indirectament respon a una visió de fons sobre la manera d’executar la reformulació: si des de fora del consell o des de dins.
Fonts d’Esquerra subratllen que hi hauria d’haver un acord global sobre les funcions, els objectius, la participació i la gestió del consell.
Aquesta voluntat topa, tanmateix, amb el funcionament viu de l’organisme, que té més de 98.000 socis, un reglament i un calendari electoral, i que, segons fonts internes, està disposat a reformular-se, però respectant els procediments propis.
En concret, l’oferta que el consell va fer als partits independentistes durant la marató negociadora per a la investidura de Pere Aragonès va ser que la direcció estratègica del procés es convertís en un tercer òrgan, a banda el govern del consell –que presideix Carles Puigdemont– i l’assemblea de representants –que provisionalment ha funcionat amb membres fundacionals.
Si hi hagués un acord entre tots els actors, Puigdemont tindria la potestat reglamentària de nomenar nous membres del govern del consell fins i tot abans de les eleccions.
Però tant el reglament de l’ens com l’estratègia a l’exili, inclosa en el document “Preparem-nos”, haurien de ser modificats per l’assemblea de representants.
Si ERC i la CUP, que és fora del consell, no s’impliquen en les eleccions de l’octubre i la data es manté, el biaix partidista que denuncien que té respecte de Junts es podria mantenir i consolidar en el que funciona, a la pràctica, com un parlament dins el Consell per la República.
En concret, s’elegiran una quarantena de membres que hauran de ser càrrecs electes (diputats del Parlament de Catalunya, diputats del congrés espanyol, senadors del Principat elegits al parlament, regidors del Principat i eurodiputats) i 81 membres més que es triaran entre els ciutadans que s’hi presentin.
ERC, mentrestant, manté congelada la participació en el consell: tampoc no va prendre part en la segona assemblea fundacional de representants en què, entre més decisions, es van nomenar els membres de la sindicatura electoral.
Fonts de la CUP diuen que dialoguen amb el conjunt de l’independentisme per reformar el consell amb l’objectiu que esdevingui “un marc compartit”, i això inclou l’organització i el funcionament polític.
Segons els anticapitalistes, tanmateix, la prioritat és construir estratègies compartides.
Si es deslloriga el nus principal i les divergències desapareixen serà, diuen, “molt més fàcil de definir la naturalesa i les funcions dels diversos espais”.
L’ANC i Òmnium també defensen que hi hagi un sol òrgan de direcció col·legiada del moviment, que podria ser el consell si es modifiqués.
L’ANC ja va advertir, a més, que no s’integraria d’entrada en cap taula com la que han pactat ERC i la CUP en l’acord per a la investidura d’Aragonès, després de l’experiència d’haver participat en l’anterior taula estratègica, que es va deixar de reunir quan va començar la pre-campanya electoral i les converses no van desembocar en cap resposta unitària a les sentències del judici de l’1-O ni a la inhabilitació de Quim Torra.

Response: L’1-O hi haurà eleccions al Consell per la República. ERC i JxCat negocien la seva reformulació i la vinculació amb la direcció estratègica, però de moment no arriben a acord. La CUP també negocia la reforma del Consell, però prioritzen les “estratègies compartides”. Si ERC i la CUP no entren al Consell, aquest tindrà un greuge partidista respecte de Junts.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Bri d’esperança al sector lleter d’Osona.
Després de mesos de mobilitzacions, s’ha fet un primer pas per començar a pagar la llet a un preu just per als ramaders.
Un acord entre la cooperativa Vaquers d’Osona i els supermercats Bonpreu Esclat permetrà de pagar un preu als ramaders per sobre del cost de producció.
En concret, el grup osonenc pagarà 41,5 cèntims el litre de llet, quan el seu cost de producció és de 40 cèntims el litre.
Sota la marca Terra i Tast, es distribuiran vint mil litres de llet a la setmana, i l’oferta s’ampliarà si hi ha demanda.
Aquesta és la primera vegada que es paga la llet per sobre del preu de cost, però els ramaders alerten que, si la iniciativa no s’estén més enllà, el seu futur està sentenciat.
En els darrers vint anys, a Catalunya han tancat el 70% de les granges de llet.
En la majoria de casos és perquè el preu al que venen la llet no cobreix les despeses de produir-la i, per tant, la situació es fa insostenible.
Per això, fa mesos que els ramaders estan en peu de guerra per reclamar que se’ls pagui un preu just.
Els grans distribuïdors paguen, de mitjana, 34 cèntims el litre de llet, mentre que els ramaders asseguren que el cost de producció és de 40 cèntims el litre.
Ara, un acord entre el grup Bon Preu i la quarantena de ramaders de la cooperativa plana de Vic i Vaquers d’Osona permetrà donar un bri d’esperança al sector.
L’aliança estableix que els ramaders rebran un preu just per la producció de llet: se’ls pagarà 41,5 cèntims el litre i el preu s’anirà actualitzant i ajustant perquè sempre estigui per sobre del preu de cost.
La decisió de Bon Preu arriba després d’una prova pilot que s’ha fet el darrer mes col·locant una partida petita d’ampolles als supermercats del grup.
Ara, la cadena de supermercats distribuirà 20.000 litres de llet a la setmana, tota produïda a Osona per la cinquantena de granges que formen part de la cooperativa Vaquers d’Osona.
Es tracta d’una quantitat encara molt menor si es té en compte el total de llet que es produeix a la comarca.
“Creieu-me si us dic que el client té molta més força de la que s’imagina.
El client mana i és qui decideix què tenim i què no als nostres lineals”.
Així de clar s’ha pronunciat el director d’operacions de Bon Preu, Joan Sabartés, qui ha subratllat que la voluntat de la cadena de supermercats és augmentar l’oferta si el producte té èxit.
En aquest sentit, s’ha referit a la llet de marca blanca, que també es té als lineals a un preu de 0,66 cèntims el litre.
És a dir, per sota del preu de cost.
“Estaríem encantats de no vendre-la, però això no depèn de mi.
Nosaltres posem a l’abast del consumidor tots els productes i és ell el qui escull”, ha subratllat.
Aquesta és la primera vegada que distribuïdors i ramaders es posen d’acord en un preu, sense intermediaris, i això és el que ha fet possible un preu just.
Des de Vaquers d’Osona, el seu portaveu, Daniel Bassas, s’ha mostrat molt satisfet i ha afegit que la iniciativa suposa “un canvi de paradigma”.
Tot i això, ha assegurat que no es resol el problema i ara cal que altres distribuïdores també s’apuntin a la iniciativa.
El Jordi Compte és ramader i està al capdavant d’una granja d’unes 250 vaques de llet a Vic.
Veu la iniciativa de Bon Preu Esclat amb esperança, però alerta que no és suficient.
“Fa temps que les passem magres.
Si continua així, haurem de plegar tots”, lamenta.
Compte comercialitza els 3 o 4 milions de litres de llet que, durant l’any, fan les seves vaques “a pèrdues”.
“Tot s’apuja: el gasoil, la llum, els cereals.
I a pèrdues no pots aguantar”, avisa.

Response: La cadena de supermercats Bonpreu Esclat distribuirà 20.000 litres de llet a la setmana produïda per la cooperativa Vaquers d’Osona i pagada a un preu just als ramaders. Les grans distribuïdores paguen 34 cèntims el litre, però als ramaders els costa 40 cèntims. Ara cobraran el litre a 41,5 cèntims, però cal que altres distribuïdores també apugin el preu.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'humor gestual i la potència de veu de 'Tenors', de la companyia Il·luminati, són els encarregats d'aixecar el teló aquest dijous i d'estrenar la nova temporada a la Sala Trono-Armanyà.
Fins al gener, 17 companyies catalanes i internacionals presentaran les seves propostes, com 'Yerma', dirigida pel tarragoní Marc Chornet; 'Màtria', de Carla Rovira Pitarch; 'El llarg dinar de Nadal', de la companyia La Ruta 40; o 'Les Dones Sàvies', de la companyia El Maldà.
Aquesta és la segona temporada a l'espai, caixa escènica de Teatre Metropol, després del trasllat de l'antiga Sala Trono a la Part Alta de Tarragona.
Amb la primera temporada tancada i una altra a punt de començar, el gestor i programador de la Sala Trono-Armanyà, Joan Negrié, fa bon balanç del trasllat.
"Hi cap més gent, les companyies treballen amb més comoditat i estem al centre de la ciutat", ha valorat.
Des d'aquest dijous fins diumenge, les veus de tres tenors seran les que ressonaran a la Sala Trono, que impressionaran el públic i el faran riure amb la comèdia gestual.
"És la representació còmica de la vida d'un tenor", resumeix Negrié, que explica que la funció ensenya com tres tenors es preparen per a l'espectacle i, d'alguna manera, competeixen per lluir-se i demostrar que cadascú d'ells és capaç de fer la nota més llarga, o la més aguda, o de cantar més fort, en un escenari on només hi ha tres faristols i un piano de cua.
El programador de la Sala Trono-Armanyà anima els espectadors a descobrir la cartellera, "indispensable per a conèixer el teatre contemporani català i el que passa i preocupa a les companyies contemporànies".
"Totes seran a la Sala Trono", ha assegurat Negrié, convençut que mostraran el talent internacional, local i també local, "d'artistes tarragonins que defensem sempre".
Després d'abaixar el teló a l'antic local, al carrer Misser Sitges, la Sala Trono està satisfeta amb la reubicació.
"Aquí estem molt bé", ha admès Negrié, que detalla que la caixa escènica del Teatre Metropol és un espai més ampli, hi cap més gent i ofereix més comoditat a espectadors i a les companyies, que poden treballar "amb més tranquil·litat a nivell tècnic".
"Les companyies aprofiten les qüestions tècniques per a donar més potència als espectacles", ha dit.
A més, la localització, a tocar de la Rambla Nova, els dona "més difusió".
A banda de les sensacions, les xifres també constaten que el trasllat és positiu.
En l'anterior temporada, de febrer a maig, la Sala Trono Armanyà va tancar amb 3.125 espectadors, 1.300 més que en el mateix període de l'any anterior, quan encara actuaven a l'antic local, amb menys aforament.
Així, l'ocupació ha rondat el 85%.
Arrenquen la segona temporada amb la intenció de repetir.
La Sala Trono programa per aquesta temporada el concert de les Miau Trío; la companyia Nexus Europa i Les Antonietes porta 'Escenes d'un matrimoni' i també es programa 'Yerma', amb la posada en escena de Marc Chornet.
També es veurà a la Sala Trono-Armanyà 'El Niño de la Tele', de la companyia Flyhard Produccions; 'Ni con tres vidas que tuviera', de la companyia La Peregrina i RqueR Producciones, basada en l'entrevista de Jordi Évole a l'exmembre d'ETA Iñaki Rekarte a 'Salvados'.
'Sembla que rigui', d'Òscar Constantí i Mont Plans, obrirà la programació de novembre, que continuarà amb 'Mentalismo reservado', del mag i mentalista argentí Tony Montana, 'Magicomic (l'antiestrès)', de Jordi Pota; 'Conexiones', Alba i Ceci Zen; a més de 'Màtria' i 'El Declive', de la companyia Banfield teatro ensamble; i 'Instantáneas', la dansa del ballet Amaia Dorronsoro.
Per acomiadar l'any, FACK15ANYS, de Roger Benet, s'estrenarà a la Sala Trono-Armanyà.
El 2019 l'encetarà 'Paraules d'amor', una comèdia que ret homenatge a les "moltes maneres de parlar el català, no sempre conforme amb les normes de l'Acadèmia, dels avis o pares".
'El llarg dinar de Nadal' i 'Les dones sàvies' tancaran la temporada a finals de gener.

Response: La sala Trono-Armanyà de Tarragona presenta la segona temporada després de traslladar-se prop de la Rambla Nova. La nova ubicació els permet més comoditat i espai tant als espectadors com a les companyies. Esperen repetir el 85% d’ocupació de la temporada anterior. Estrenen “Tenors”, d’Il·luminati, “Yerma”, dirigida per Marc Chornet i “Màtria”, de Carla Rovira, entre d'altres.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) farà 75 actuacions a la part baixa de la conca de la Tordera afectada pel temporal Gloria.
Els treballs tenen un cost global d'entre 5 i 7 MEUR i inclouen els treballs per netejar les lleres i el restabliment del servei de la dessalanitzadora de la Tordera a Blanes (Selva).
Així s'ha exposat a la reunió que s'ha fet a Hostalric convocada pels delegats territorials de la Generalitat a Girona i Barcelona i amb la presència d'alcaldes per fer un seguiment de les incidències.
També s'ha explicat que la setmana vinent hi haurà una reunió entre Generalitat, Estat i Diputació que permetrà tenir una previsió de quan podrien començar a arribar els ajuts al territori.
L'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) té previst fer 75 actuacions a la part baixa de la conca de la Tordera, una de les zones més afectades pel temporal Gloria arran dels desbordament del riu.
El cost serà d'entre 5 i 7 MEUR i entre les actuacions més importants hi ha el restabliment del servei de la planta dessalanitzadora de Blanes (Selva) que des de llavors està aturada.
En tot Catalunya, hi ha previstes 600 actuacions amb un cost de més de 50 MEUR.
Des de fa dues setmanes, que l'ACA ja ha començat els treballs a Hostalric (Selva).
La idea, segons el director general de l'ens, Lluís Ridao, és començar per aquest municipi i "anar baixant, refent motes , canalitzacions i retirada de vegetació".
En aquest sentit, ha recordat que també s'ha obert una línia d'ajuts per a Ajuntaments amb una partida de 10 MEUR per finançar al 100% les reparacions de l'abastament en alta.
L'alcalde d'Hostalric, Nil Papiol, ha agraït la celeritat amb què han començat els treballs que consisteixen entre altres coses en l'estabilització del camí que hi ha a la llera del riu.
"Ens preocupava especialment perquè hi passa la xarxa de clavegueram fins a la depuradora", ha detallat.
Aquest municipi ha xifrat en 1,2 MEUR els danys del temporal, incloent desperfectes a la via pública, equipaments municipals i centres educatius, activitats econòmiques i agràries.
És un dels que ha tramitat la declaració de zona catastròfica (tècnicament denominat com a zona afectada per a una emergència de protecció civil) juntament amb Massanes, Fogars i Sant Feliu de Buixalleu.
A la sortida de la reunió, el delegat del Govern a Girona, Pere Vila, n'ha fet una valoració positiva tot recordant que és una de les taules territorials creades per abordar i coordinar les actuacions a les zones afectades pel Gloria.
La previsió és que d'aquí a dos mesos es torni a reunir per fer-ne el seguiment.
D'altra banda, ha anunciat que la setmana vinent hi haurà una reunió entre Generalitat, Estat i Diputació de Girona a partir de la qual confien tenir una previsió de quan podrien començar a arribar els ajuts al territori.
Per la seva banda, el delegat del Govern a Barcelona, Juli Fernàndez, ha subratllat que s'estan fent tots els esforços tècnics i econòmics per intentar recuperar la normalitat el més aviat possible.
I ha posat l'exemple dels 4 MEUR destinats a 120 plans d'ocupació per reparar els danys als municipis afectats pel temporal, entre d'altres ajuts.
Nova línia de bus directa entre Blanes i Barcelona el 16 de març
Entre els assistents hi havia l'alcalde de Blanes, Àngel Canosa, que ha expressat la seva "sorpresa" en saber de la posada en marxa d'una línia de bus directa entre Blanes i Barcelona a partir del 16 de març fins que no finalitzi la construcció dels dos ponts de la Tordera i es restableixi el servei ferroviari.
El batlle hauria preferit conèixer-ho amb antelació i no enmig de la reunió però valora molt positivament la mesura perquè tot recordant que la mobilitat és un dels temes que més els preocupa.
"Ens ha sorprès agradablement tot i que arribi gairebé dos mesos més tard del temporal", ha dit.
D'altra banda, també s'ha plantejat la possibilitat que la línia de bus que enllaça Tossa de Mar amb Lloret de Mar i Barcelona faci també parada a Blanes.
La resta de municipis convocats eren Malgrat, Tordera, Palafolls, Arbúcies, Massanes, Riells i Viabrea, Fogars de la Selva i Sant Feliu de Buixalleu.
També hi han assistit representants de la Diputacions de Girona i Barcelona, els Consells Comarcals del Maresme i la Selva, la Federació de Municipis de Catalunya (FMC) i l'Associació Catalana de Municipis (ACM).

Response: L’Agència Catalana de l’Aigua realitzarà 75 actuacions a la conca de la Tordera per pal·liar els efectes del temporal Gloria de fa dos mesos, amb un cost d’entre 5 i 7 milions d’euros. Es preveu restablir el servei de la dessalinitzadora i netejar les lleres de la Tordera a Blanes. En tot Catalunya, seran 600 actuacions per 50 milions d’euros.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La comissió de Presidència de l'Ajuntament de Barcelona ha aprovat aquest dimecres tornar a col·locar el llaç groc a la façana de l'Ajuntament.
La proposició del grup Demòcrata ha tirat endavant amb els vots d'ERC, la CUP i el mateix grup Demòcrata, i l'abstenció de BComú.
Els grups municipals de Ciutadans, PPC i PSC han votat en contra de la iniciativa.
Malgrat l'aprovació, el govern de l'alcaldessa Ada Colau ha rebutjat tornar a col·locar el llaç groc a l'Ajuntament.
El tinent d'alcaldia de Drets de la Ciutadania, Jaume Asens, ha justificat la decisió perquè no vol entrar en una "guerra de símbols" en període electoral en considerar que "no és el més adequat".
A banda de tornar a col·locar el llaç groc a la façana de l'Ajuntament i de les seus dels districtes, la proposició del grup Demòcrata també demanava condemnar "l'atac que l'Ajuntament de Barcelona va patir la matinada del dijous 14 de març quan un grup d'encaputxats va despenjar el llaç groc" i que el consistori presenti una denúncia contra els protagonistes d'aquesta acció.
El tinent d'alcaldia de Drets de la Ciutadania, Jaume Asens, ha justificat l'abstenció de BComú a la proposició perquè no estan d'acord amb el punt que diu que es tornin a posar els llaços grocs tant a l'Ajuntament com a les seus de districte.
Asens ha remarcat que no està d'acord amb l'opinió de la Junta Electoral, però ha defensat que "no és el més adequat" tornar a col·locar el llaç groc durant el període electoral.
ERC, Demòcrates i CUP defensen que es va posar "de manera democràtica"
El regidor del grup Demòcrata Jordi Martí ha condemnat la "injustificable violència" amb què un grup de persones va despenjar el llaç groc de la façana de l'Ajuntament, A més, ha subratllat que és un símbol que "reivindica la democràcia, la llibertat d'expressió i la llibertat" i que no és "ni partidista ni independentista".
El portaveu d'ERC Jordi Coronas ha recordat que el llaç groc es va posar "de manera democràtica" a l'Ajuntament, després que dos terços dels regidors donessin suport a la iniciativa.
Amb tot, ha denunciat que la Junta Electoral ha pres un "criteri arbitrari".
"Exerceix de Tribunal Suprem quan diu que és un símbol partidista perquè no ho és", ha indicat Coronas.
La regidora de la CUP Maria Rovira ha dit que cal ser "contundents i posar en funcionament els serveis jurídics" contra les persones que van despenjar el llaç.
Rovira també ha assegurat que "la neutralitat de les institucions no existeix en un marc de conflicte".
Cs, PPC i PSC celebren la retirada del llaç
La regidora de Ciutadans Maria Magdalena Barceló ha celebrat que el llaç groc ja no pengi de la façana del consistori i ha remarcat que es tracta d'un "símbol partidista i parcial".
"Tan difícil és apostar per la neutralitat ideològica?", ha preguntat Barceló, que ha demanat que es "respecti la llei" i la decisió de la Junta Electoral.
La regidora del PSC Carmen Andrés ha insistit que s'ha de "respectar la legalitat i les decisions de la Junta Electoral sempre" i, per tant, ha celebrat la decisió del govern municipal de retirar el llaç groc de la façana perquè "és el que s'havia de fer".
Andrés també ha condemnat l'"acte incívic" del grup de persones que van intentar despenjar el llaç, però ha remarcat que no va ser "un atac".
El regidor del PPC Xavier Mulleras ha celebrat que s'hagi retirat el llaç groc i que l'Ajuntament torni a "ser de tots".
Ha insistit que és un "símbol ideològic" i que és "il·legal" mantenir-lo.
A més, Mulleras ha condemnat "qualsevol tipus de violència", però ha demanat a la resta de grups municipals que també condemnin els "atacs" que van patir les seus de Cs i del PPC a Barcelona.

Response: Desacord a l’Ajuntament de Barcelona pel llaç groc a la façana. Després que un grup d’encaputxats el va despenjar, la Comissió de Presidència aprova tornar-lo a col·locar, però l’alcaldessa Colau ho rebutja. ERC, Demòcrates i CUP ho defensen, BComú s’absté i Cs, PPC i PSC hi voten en contra, per respecte a la llei i a la Junta Electoral.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El Camp de Tarragona comença la campanya forestal del 2018 pendent de la zona del litoral, més seca que l'interior, i també dels episodis de vent i ones del sud calentes que determinaran el risc en un estiu que es preveu més humit que els anteriors.
Així, si no entren aquests vents, la campanya es preveu "favorable", segons el cap de la Regió d'Emergències de Tarragona dels Bombers de la Generalitat, Albert Ventosa.
La temporada ha començat amb incendis a Reus o els Pallaresos en els darrers dies.
Enguany , gràcies a una primavera humida, no es preveu una campanya marcada per la sequera.
Si no plou durant l'estiu, la situació podria agreujar-se de cara la tardor, quan augmenta la probabilitat de vents forts.
A Tarragona, l'any passat es van produir un total de 66 incendis: 21 per causa desconeguda, 19 intencions, 13 per negligències –com cremes agrícoles, o fumadors-, 8 per llamps i 5 per accidents.
Bombers i Agents Rurals criden a no abaixar la guàrdia i que tots els ciutadans siguin conscients que cal prendre mesures per evitar focs.
La valoració de perill d'incendi forestal al Camp de Tarragona a dia d'avui és més elevat al litoral de Tarragona, conjuntament amb el sud de Lleida i les Terres de l'Ebre.
De fet, l'estació de Tarragona és el segon valor absolut més elevat de sequera a Catalunya segons l'índex 'Drough Code'.
En vuitena posició apareix l'estació de Torredembarra.
Si el valor més alt està per damunt de 700, a l'altre extrem l'estació de Prades està poc per damunt de 200 i és el valor de sequera actual més baix de les comarques tarragonines.
Segons les dades del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals (PIF), la sequera està per damunt dels valors habituals a l'època al litoral, com ja va passar l'any anterior, amb valors semblants o lleugerament superiors.
En canvi, al prelitoral són més baixos que els de fa un any.
Entre la dotació ordinària i la de reforç, la regió de Tarragona comptarà amb un total de 598 persones, entre bombers funcionaris, voluntaris, equips de prevenció i altres.
En total, hi ha 8 parcs de funcionaris repartits pel territori, oberts 24 hores al dia, a més de set de bombers voluntaris i un d'estiu a Cabacés.
En el cas dels voluntaris, cobreixen les zones prelitorals i, en altres casos, complementen les del litoral.
En total, compten amb sis punts de guaita i dues càmeres de vigilància que es veuen de manera directa a l'edifici del 112.
A més, enguany s'ha aconseguit ocupar totes les guaites, a diferència de la campanya anterior, en la què alguna en va quedar buida.
Pel que fa als mitjans aeris, estan consolidats i establerts en uns 30 mitjans aeris a tot Catalunya.
En el que portem d'any, s'han fet 420 actuacions en incendis de vegetació a les comarques tarragonines, entre les quals destaca el Tarragonès (149) i el Baix Camp (135).
Aquestes xifres són paregudes a temporades anteriors, tot i que els Bombers apunten que sembla que la campanya "s'obre per davant".
Les activacions s'han centrat a la zona litoral per les condicions climàtiques, però també perquè és on hi ha més població, un fet que comporta un factor de risc.
Pel que fa a la tendència dels darrers anys, el període comprès entre el 2007 i el 2016 es considera "bastant bo" i, en vista de gràfiques, només s'altera a causa d'un incendi a la Pobla de Montornès, que va cremar 500 hectàrees, el 2016.
"El normal és tenir una primavera plujosa i un estiu amb molta calor, però els últims anys teníem una sequera acumulada que s'arrossegava tot l'estiu", ha explicat el director general del cos d'Agents Rurals, Marc Costa.
Dels darrers 17 anys, l'any que hi va haver més incendis va ser el 2005, amb 117 incendis que van cremar 762 hectàrees, 647 de les quals eren forestals.
Per hectàrees cremades, destaquen les dades del 2006, quan es van produir 66 incendis però que van cremar 1.504 hectàrees, 1.453 de les quals forestals.
D'altra banda, els incendis provocats per negligències (crema agrícola, de matollar, fogueres, fumadors o treballs forestals) han anat a la baixa durant els darrers anys.
A Tarragona, precisament, preocupava els incendis derivats de cremes agrícoles.
En els darrers temps, els pagesos fan tasques de crema en unes condicions òptimes per evitar focs indesitjables, també gràcies a la conscienciació.
De fet, la part de conscienciació és clau.
El Departament d'Agricultura fa anys que treballa en la Campanya de la Sega i enguany s'ha ampliat a deu comarques.
Es tracta d'un pla operatiu especial de vigilància i de suport al món rural que vol reduir el nombre d'incendis forestals relacionats amb els treballs de la sega de cereals i minimitzar-ne els danys.
En el cas de les comarques tarragonines, la campanya té efecte a la Conca de Barberà i s'allargarà fins a finals de juliol.

Response: La campanya forestal de 2018 al Camp de Tarragona es preveu més seca al litoral que a l’interior i, si no arriben els vents càlids, serà més favorable que l’anterior. La tendència entre 2007 i 2016 és bastant bona i s’ha anat conscienciant la població i especialment els pagesos de la importància de les condicions òptimes per cremes agrícoles.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La Generalitat Valenciana ha presentat aquest dimecres l'avantprojecte de Llei de Memòria Democràtica i per la Convivència, que es preveu que entri en vigor a mitjans del 2017.
L'avantprojecte s'assenta en els principis del dret a la veritat, dret a la justícia i dret a la memòria i estableix la creació d'un Cens de Víctimes del País Valencià.
Entre altres qüestions, implica l'obligació de les institucions públiques d'investigar pera promoure l'esclariment de les violacions de drets humans, identificant les víctimes i els desapareguts durant la guerra civil i el franquisme.
En aquest sentit estableix que la Generalitat Valenciana realitzarà actuacions de recuperació i identificació de les restes de les víctimes desaparegudes i autoritzarà tota localització, exhumació i identificació, d'acord amb els protocols.
Segons que ha exposat la consellera valenciana de Justícia, Gabriela Bravo, es calcula que al País Valencià hi ha unes 300 fosses comunes amb víctimes dels dos bàndols sense identificar.
Al respecte, en declaracions als mitjans Bravo ha indicat que aquesta llei "vol integrar tothom i no és una llei revengista".
La consellera ha precisat que preveu una sèrie de mesures de reconeixement i suport a les víctimes impulsant les eines per exercir la tutela judicial efectiva.
Així mateix ha recordat que des de l'entrada en vigor de la Llei de Memòria Històrica del 2007, altres territoris com Catalunya, Navarra, País Basc o les Illes Balears s'han dotat de normes autonòmiques en aquesta línia.
Al respecte, ha assenyalat que el País Valencià tenia "una assignatura pendent" per posar en marxa mesures que l'ONU reclama per a l'Estat espanyol en relació amb les víctimes i els desapareguts de la Guerra Civil i el franquisme.
Durant l'acte de presentació, el president de la Generalitat Valenciana Ximo Puig també ha incidit en el fet que aquesta no és una llei "revengista" i ha assenyalat que "no es tracta d'esmenar la historia ni de remarcar que han arribat al poder els que varen perdre la guerra fa 80 anys".
Puig ha indicat que "la reparació és l'element clau, per justícia, per responsabilitat i el dany patit per víctimes de períodes no democràtics" i ha afegit que el sentit de la llei és la de "recuperar la memòria democràtica i la seva preservació com una manifestació de cultura democràtica".
Retirada de símbols i honors franquistes en el termini d'un any
Així mateix, l'avantprojecte de llei reconeix el dret a la reparació i el reconeixement de les víctimes, establint la prohibició i la retirada dels símbols, vestigis i actes contraris a la memòria democràtica, i els actes públics, en menyscabament de la dignitat de les víctimes o dels seus familiars, o en homenatge del franquisme o dels seus responsables.
En aquest sentit, en el termini màxim d'un any a partir de l'entrada en vigor haurà de procedir-se a la retirada o eliminació dels elements franquistes i la revisió i invalidació de totes les distincions, nomenaments, títols honorífics i la resta de formes d'exaltació de persones vinculades a la defensa del règim franquista.
La norma preveu sancions en cas d'incompliment per part de les administracions.
Institut de la Memòria Democràtica
Amb la Llei de Memòria Democràtica i per la Convivència es crearà un Institut Valencià de la Memòria Democràtica, els Drets Humans i les Llibertats Públiques, organisme autònom de la Generalitat Valenciana, encarregat de realitzar les tasques d'estudi, investigació i impuls de les mesures establertes a la llei.
En ell s'hi integra el Consell Valencià de la Memòria Democràtica, com a òrgan col•legiat consultiu i de participació del moviment memorialista valencià.
També preveu la constitució d'una Comissió tècnica que dugui a terme una investigació sobre la desaparició dels fons documentals públics al País Valencià i encomana al Consell que impulsi mesures per a la restitució del patrimoni documental confiscat.
A més, s'insta la Generalitat a col•laborar amb altres administracions i organismes per a abordar la problemàtica de la desaparició forçada de xiquets i xiquetes durant la dictadura franquista.

Response: La Generalitat Valenciana explica l’avantprojecte de Llei de Memòria Democràtica i per la Convivència, que permetrà crear un cens de víctimes al País Valencià. El seu objectiu és recuperar i identificar les víctimes de la guerra civil i el franquisme, des de la reparació, no la revenja. També es retiraran, en un any, símbols i honors franquistes.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El jutjat d'instrucció 2 de Santa Coloma de Farnes ha decidit enviar a presó provicional sense fiança al detingut pel crim de Susqueda, acusat de matar una parella l'estiu passat.
El jutge opta per tancar-lo entre reixes perquè considera que hi ha un "elevat" risc de fuga, possibilitat de reiteració delictiva i destrucció de proves.
El detingut, segons informen fonts del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, només ha contestat a preguntes de la seva defensa.
I, un cop finalitzada la declaració, s'ha acordat una pràctica d'una diligència al mateix pantà de Susqueda.
El jutge, però, ha desestimat aquest recurs sobre el veí d'Anglès detingut dilluns pel doble crim de Susqueda.
Aquesta és una demanda que es pot interposar quan es considera que s'han vulnerat drets del detingut.
Un cop resolta la petició, el detingut podrà passar a disposició del Jutjat d'instrucció 2, el que porta la investigació del doble crim.
Per altra banda, aquest dimecres es va deixar en llibertat provisional el fill del sospitós del doble crim de Susqueda.
A aquest l'investiguen per un delicte contra la salut pública, en concret, per tràfic de drogues.
Aquesta part del cas està sota secret de sumari.
En paral·lel, a Anglès, els Mossos han rastrejat amb un detector de metalls uns terrenys de Magentí Gamell buscant la possible arma o armes del crim.
L'arrestat pel doble crim passarà a disposició del mateix jutjat dijous.
Dues detencions
Amb antecedents per matar la seva parella l'any 1997, a mig matí també es va detenir el seu fill.
La segona detenció es va fer a Salt (el Gironès), vinculada al doble crim de Susqueda.
La hipòtesi sobre la seva desaparició se centrava ja en la via criminal, ja que els cadàvers presentaven signes de violència (la dona va rebre un tret al cap, i l'home, a l'esquena).
Un cas complex
El cos del noi va aparèixer surant i el de la noia en una de les parets rocoses del pantà, ja fora de l'aigua.
Tots dos estaven despullats.
Ell duia una motxilla amb una pedra a dins.
Ella no en portava, però no es va descartar que la perdés dins l'aigua.
El lloc on van aparèixer és de difícil accés i està a mig camí de la platja on el 28 d'agost van trobar el cotxe de la parella.
Algú l'havia manipulat per llançar-lo daltabaix i fer-lo desaparèixer al fons del pantà.
Per això, els investigadors van creure que darrere del doble crim hi podia haver alguna persona coneixedora de la zona.
El caiac també el van punxar expressament i hi van posar pedres de grans dimensions a dins per intentar enfonsar-lo.
Els cossos els van localitzar un mes més tard quan les aigües del pantà van baixar.
L'autòpsia va confirmar que la noia trobada al pantà de Susqueda va rebre un tret al cap.
1997, una mort anunciada
El presumpte assassí ja va matar la seva dona l'any 1997, precisament el dia que la víctima complia 35 anys.
Ho va fer en ple carrer, armat amb una escopeta amb la qual va disparar dos trets.
Dos mesos abans del tràgic succés, la dona havia denunciat el seu llavors ja el seu exmarit per repetits mals tractes físics i psíquics.
Va sortir en llibertat el 2012.
"Molt tancat sobre sí mateix"
L'alcaldessa d'Anglès ha explicat que Jordi Magenti havia tornat al municipi feia dos o tres anys i que es dedicava a cuidar un oncle seu d'avançada edat.
"Estava molt tancat sobre sí mateix, el que feia pensar que després de la condemna s'havia reintegrat", ha explicat l'alcaldessa d'aquest municipi de gairebé 5.500 veïns.
Des del seu retorn, no havia tingut incidents a la localitat, encara que havia tingut una baralla amb algun veí i una vegada, en posar-li una multa de trànsit, havia anat a queixar-se a la policia.
La notícia de la detenció ha causat molta sorpresa al municipi.
"Si realment és ell l'autor del crim serà positiu per a la ciutadania perquè se sentiran més segurs", ha declarat.

Response: El jutge de Santa Coloma de Farners envia a presó provisional sense fiança el detingut per la mort d’una parella al pantà de Susqueda, per risc de fuga i destrucció de proves. El detingut, veí d’Anglès, té antecedents per haver matat la seva parella el 1997. El seu fill també ha estat detingut, però ha quedat en llibertat provisional.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El vice-president primer del parlament, Josep Costa (JxCat), ha afirmat que la intenció del seu grup continua essent la d’investir Carles Puigdemont com a president de la Generalitat i, si finalment opta per un altre candidat, seria una opció ‘provisional’ mentre cerca la manera de tornar-lo a situar al capdavant del govern.
‘El que vull transmetre clarament és que qualsevol solució que no sigui el president Puigdemont serà provisional.
Ho hem dit reiteradament’, ha explicat el diputat en una entrevista d’Europa Press.
Costa és jurista de formació i professor universitari, i és a JxCat en qualitat d’independent.
El partit estudia ara ‘tots els escenaris’, per la qual cosa no té decidit si la propera investidura que intentarà serà la de Puigdemont o la d’un altre candidat, però assegura que tard o d’hora en aquesta legislatura aconseguirà que Puigdemont torni a dur el timó del govern.
‘Tenim la convicció que la voluntat democràtica dels ciutadans, que és tenir un govern presidit per Puigdemont, es podrà complir molt abans que acabi la legislatura.
Potser ho haurem d’intentar més d’una vegada, però el que no farem és renunciar ‘, exposa el vice-president de la cambra.
JxCat analitza ‘si ara mateix podrien haver-hi les circumstàncies per investir Puigdemont’, perquè considera que de la seva detenció ençà alguns condicionants han canviat i es compleix un dels requisits que el tribunal Constitucional espanyol va posar al seu moment: passar a disposició judicial.
Si finalment JxCat optés per un altre candidat, Costa recorda que ‘Puigdemont només va accedir a renunciar provisionalment a la investidura arran de tots els obstacles i el blocatge perquè es pogués fer un govern provisional i de transició fins que pogués ser investit’.
Esgrimeix que el parlament ha reivindicat fins a dues vegades la legitimitat del president, en resolucions aprovades l’1 i el 28 de març, i conclou: ‘Entenem que és el nostre president i ho reconeixem.
Falta el tràmit formal de la investidura, però el president no deixa de ser-ho pel fet que el rei d’Espanya no signi el nomenament ‘.
Eleccions anticipades
El vice-president del parlament refusa de celebrar unes eleccions anticipades com a mecanisme per al desblocatge de la situació actual, però admet que no s’han de descartar, ateses les inconveniències de l’estat espanyol amb els noms que s’han proposat fins ara: ‘Si volen posar de president qui ens digui Mariano Rajoy que li agrada, llavors pot ser que no hi hagi els vots per fer-ho ‘.
També ha avisat que en cap cas JxCat preveu que Puigdemont renunciï a l’escó per facilitar la investidura: ‘No ha estat mai un escenari realista.
JxCat mai no demanarà al president que renunciï a l’escó.
JxCat és la llista del president i no renunciarem mai a la seva investidura’.
Costa recorda que, si passés, però, es truncaria el pla per investir-lo en algun moment de la legislatura –la llei obliga que el president sigui diputat de la cambra–, i llança un advertiment: ‘Crec que és important deixar constància que no entendríem que cap dels nostres socis (ERC i la CUP) ens demanés això.’
JxCat preveu que una de les investidures provisionals a l’espera de Puigdemont sigui la de Jordi Sànchez, i per aconseguir-la adduiria la resolució del Comitè de Drets Humans de l’ONU que insta Espanya a adoptar totes les mesures necessàries per garantir-ne els drets polítics: ‘farem tot allò que sigui a les nostres mans per exigir-ne el compliment’.
Si el govern espanyol i els tribunals ho continuen impedint, Costa admet que el comitè no té mesures coercitives per obligar-los, però assegura que sí que podria condemnar Espanya a causa de l’incompliment.
‘Sabem que ara mateix, a l’estat espanyol, el respecte dels drets humans no és una prioritat’, lamenta.
El futur de JxCat
La llista de JxCat a les eleccions és el resultat d’una fusió entre militants del PDeCat i independents.
Un grup dels segons és determinat a crear una associació per dotar-se d’una estructura estable al marge dels primers.
Aclareix que seria una associació per agrupar els membres de JxCat que no són adscrits en cap organització política.
‘No és una prioritat ara mateix.
Nosaltres estem centrats a fer govern, fer república, desencallar la legislatura i salvar els obstacles de l’estat espanyol’, puntualitza.
Costa conclou que l’objectiu de JxCat és ampliar la base del PDeCat i que totes dues estructures han de poder conviure perfectament: ‘No ha de crear gens de tensió amb el PDeCat.
Al PDeCat és molt clar quina és la seva estructura i quina és la seva direcció’.

Response: Josep Costa, de JxCat, indica que, si no es pot investir Carles Puigdemont com a president de la Generalitat, s’optarà per un altre candidat “provisional”. Primer estudien tots els escenaris, però no renuncien a un govern de Puigdemont, reivindicat dues vegades com a legítim. Tampoc contemplen unes eleccions anticipades. Una candidatura provisional seria la de Jordi Sànchez.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
La Plataforma d'Afectats de la Cooperativa Agrícola de Cambrils es personarà en el procés judicial obert contra antics i nous gestors de la secció de crèdit que va fer fallida a finals de l'any passat.
És el següent pas que han decidit en assemblea, després que, a l'agost, cobressin el 46,4% dels estalvis retinguts.
La plataforma té diners suficients per, de moment, personar-se com a col·lectiu en una causa ja oberta per denúncies presentades de manera individual per altres afectats.
Amb tot, si volen continuar fins arribar a judici, hauran d'aportar més diners.
És per això que l'organització ha demanat als seus membres que reconsiderin la seva adhesió a la plataforma, depenent si estan disposats a aportar més diners o no.
El president de la Plataforma, Dani Pallejà, creu que s'ha d'arribar fins al final com a "deure moral" perquè l'assumpte "ha creat molt malestar". "
Que menys que un jutge retrati a qui ha fet les coses malament en una sentència judicial?", s'ha preguntat.
Amb la personació, la Plataforma podrà entrar en la instrucció i veure l'expedient i informació recollits fins ara d'aquelles persones –dels sis denunciants i diversos denunciats- que el jutge ha anat cridant a declarar.
Segons Pallejà, això obrirà tota una panoràmica perquè la plataforma pugui actuar també en un sentit o un altre: "ens ho mereixem perquè ens han torejat molt", ha dit.
"Veurem si estan tots els que són i si hi són tots els que estan", ha avisat el president de la plataforma, que ha explicat que un cop revisin la informació, no descarten citar a algú més perquè vagi a declarar.
Amb tot, la intenció de la plataforma és que es pugui arribar fins al final "per si algú ha de pagar responsabilitats".
"En diners guanyarem el mateix, però moralment, garantim que als gestors se'ls empaiti fins a sentència", ha etzibat durant l'assemblea.
Personar-se com a acusació té un cost que, amb els fons de què disposa la plataforma –uns 9.000 euros-, es poden cobrir.
Per això aquest tràmit serà immediat.
D'altra banda, continuar el procés judicial fins arribar al judici oral tindria un altre cost –en total, rondaria els 21.000 euros en advocats, procuradors, etc.- que, ara per ara, la plataforma no pot pagar.
Per això, en l'assemblea general d'aquest diumenge s'ha apuntat que, un cop coberta l'etapa mercantil en què ja ha començat el retorn de part dels estalvis dels clients, ara s'ha de començar la fase penal, per la qual es necessiten més diners.
Una plataforma amb aquells que vulguin anar a judici
Amb aquest missatge, la junta de l'organització ha anunciat que es farà una renovació del cens on consten els membres de la plataforma, que s'actualitzarà només amb aquelles persones que estiguin disposades a aportar una quantitat econòmica per garantir que, com a col·lectiu, arriben fins a un judici oral que acabi amb una sentència dictada, "la que sigui".
Des de la plataforma s'ha apuntat que tots els membres que no renovin les seves fitxes podran continuar participant activament en els actes de l'organització, sobretot en les assemblees que funcionen com a canal d'informació.
Fins ara, l'organització compta amb 600 adherits.
Com més membres continuïn a la plataforma, menys haurà de pagar cada afectat per encarar el judici.
Així, si s'aconsegueix l'adhesió de 100 afectats –una xifra que el president veu viable, havent vist l'ambient respirat a l'assemblea-, cada persona hauria de pagar uns 120 euros.
Si es donés el fet que tots els adherits s'unissin, cada membre hauria de pagar només 20 euros.
L'organització vol tenir el nou cens tancat i amb les aportacions econòmiques fetes abans d'acabar l'any.
La junta de la plataforma és conscient que encarrilar el procés penal pot generar reticències i malestar entre alguns afectats.
D'una banda "pot ser que econòmicament creguin que no els compensa invertir en un procés judicial pels diners que han de recuperar", i també que es vulgui evitar arribar a judici per no "haver d'enemistar-se o impulsar actuacions que puguin derivar que, persones que coneixem de tota la vida de Cambrils, puguin acabar a la presó o responent amb el seu patrimoni d'una gestió que considerem que no ha estat la correcta", ha dit Pallejà.
Amb tot, veu un "deure moral" amb la societat i amb els afectats mateixos perquè membres del consell gestor de la Cooperativa acabin pagant si no han complert amb les seves responsabilitats.
Durant l'assemblea d'aquest diumenge també s'ha fet un repàs de les accions de la Plataforma durant els mesos que porten en marxa, per suplir la falta d'aixecament d'actes que, per oblit, no s'han fet en les trobades celebrades.
Els afectats han apuntat que hi ha "cert alleujament" un cop ja han cobrat part dels diners.
Un alleujament que els permet centrar-se ara en meditar si volen formar part de la plataforma per emprendre accions penals o no envers els administradors de la Cooperativa.

Response: La Cooperativa Agrícola de Cambrils ha decidit en assemblea presentar-se com a col·lectiu en el procés contra els gestors de la secció de crèdit que va fer fallida. Ja han recuperat el 46,4% dels estalvis retinguts, però volen anar fins al final per reclamar responsabilitats als gestors. Demanen més aportacions als seus 600 socis per cobrir la fase penal.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
El parlament català ha validat al ple el Decret llei 8/2018 del 20 de desembre que autoritza la creació de 750 places al cos de Mossos d’Esquadra i de 250 places al cos de Bombers de la Generalitat.
Tots els partits hi han votat a favor en bloc, a excepció de la CUP, que se n’ha desmarcat amb una abstenció.
Durant el debat, el conseller d’Interior, Miquel Buch, que ha presentat la mesura, ha assegurat que aquest augment de plantilla en seguretat demostra que el Govern ‘té clares les prioritats’ i que ‘no es tracta d’una declaració d’intencions sinó de fets’.
‘Caldrà seguir empenyent, i seguim fent-ho’, ha assegurat Buch.
El conseller ha recordat que, en el cas dels Mossos, el nombre d’efectius està ara molt per sota de la xifra fixada pel Consell de Seguretat del 2006 –uns 1.600 Mossos menys–, i pel que fa a Bombers ha apuntat que des de l’any 2009 no hi ha hagut cap promoció d’accés al cos.
Malgrat l’ampli suport, el govern ha rebut crítiques per part dels partits de l’oposició per la situació dels cossos de Mossos i de Bombers.
Així, el diputat de Cs Matías Alonso ha constatat que ampliar la plantilla d’aquests dos cossos és una necessitat que ve de lluny i ha afegit que és aquest el motiu pel qual el seu grup hi ha donat suport.
‘Prengui nota que si el convalidem és per responsabilitat; res a veure amb la feina ben feta del seu Govern’, ha retret Alonso en el debat amb el conseller en clau de pressupostos.
El diputat de Cs, que ha advertit que el cos policial està dividit i desmoralitzat, ha urgit a Buch a posar fil a l’agulla per millorar les condicions de Mossos i Bombers.
També des de les files socialistes, Carles Castillo ha qualificat d’indispensable que s’incrementi les places dels dos cossos –’ja tocava que es posessin les piles’, ha recriminat al govern.
Així, el diputat del PSC ha assegurat que la situació és desesperada i que és ‘desesperant l’actitud’ del govern amb els professionals de Mossos i Bombers.
Per la seva banda, el diputat de CatECP Joan Josep Nuet ha qualificat la situació de desesperada i ha assegurat que és indispensable augmentar en cada pressupost les plantilles de seguretat.
De la mateixa manera, ha advertit que els Mossos i els Bombers ‘ja no aguanten més’ i que necessiten ser escoltats.
En aquest context, Nuet ha exigit a Buch convocar una reunió amb tots els portaveus parlamentaris –ha recordat que ja havia estat demanada– per parlar específicament de la situació del cos de Bombers.
Al seu torn, la diputada de la CUP-CC Maria Sirvent ha denunciat les condicions ‘indignes’ i les ‘mancances estructurals’ del cos de Bombers, i ha mostrat tot el suport a la creació de noves places, que ha apuntat que podrien ser ‘fins i tot insuficients’.
Per la seva banda, Xavier García Albiol, diputat del PPC, ha lamentat que no hagi estat una ‘prioritat’ del Govern de Quim Torra dotar de recursos Mossos i Bombers.
I ha reivindicat en aquest sentit que el decret sigui ‘el primer pas’ per tal que ‘d’una vegada per totes’ es faciliti als dos cossos unes ‘condicions materials i salarials mínimes’.
Finalment, durant el debat, la diputada republicana, que ha valorat positivament el decret del govern, ha apuntat també que caldran més places en un futur per ‘pal·liar i atenuar el dèficit estructural’ del cos de Mossos i Bombers.
De la mateixa manera, Ferran Roquer, diputat de JxCat, també ha plantejat que la xifra que el Consell de Seguretat va fixar en 18.267 Mossos al 2006 és ‘insuficient’ perquè ‘Catalunya ara té altres necessitats’.
Roquer ha afegit que els catalans volen ‘una policia moderna i que estigui lluny de detencions a alcaldes de matinada i de “l’a por ellos”‘, en referència a la policia espanyola.

Response: S’aprova al Parlament de Catalunya la creació de 750 noves places pel cos de Mossos d’Esquadra i 250 pel de Bombers. La CUP s’ha abstingut, la resta de partits ha votat a favor. El conseller d’Interior presenta la mesura i assegura que seguirà “empenyent” per aconseguir més places. Tots els partits de l’oposició critiquen la situació d’ambdós cossos de seguretat.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
Ramon Usall, diputat de la CUP, ha decidit renunciar al seu càrrec "per raons estrictament personals".
El cap de llista de l'esquerra independentista a Lleida ho ha anunciat al consell polític que s'està celebrant aquest dissabte a Artés (el Bages).
En una carta que ha distribuït la CUP, Usall explica que "per raons estrictament personals (per salut personal i familiar, m’atreviria a precisar)", ha decidit que "passi el que passi en els propers dies" a principis de gener renunciarà a la seva acta de diputat al Parlament de Catalunya.
Usall, en la missiva, no fa cap referència al context polític marcat per la incògnita del desenllaç en les negociacions entre Junts pel Sí i la formació de l'esquerra independentista.
L'encara diputat –el primer que la CUP ha obtingut a Lleida- demana al conjunt de la militància de la formació "mil gràcies", "cent mil perdons" i un "milió d'il·lusions".
La número 2 de la formació de l'esquerra independentista és l'aranesa Mireia Boya tot i que NacióDigital encara no ha pogut confirmar si té previst acceptar l'acta de diputada.
Posteriorment, a través de Twitter, ha dit que la decisió no la prendrà fins després de l'assemblea del 27 de desembre.
— Mireia Boya Busquet (@yeyaboya) 19 desembre, 2015
— Mireia Boya Busquet (@yeyaboya) 19 desembre, 2015
Una acta, mil gràcies, cent mil perdons, un milió d'il·lusions, per Ramon Usall
Una acta.
Deixeu-me, companys i companyes de lluita, que comenci aquestes línies que he cregut convenient adreçar-vos anant directe a barraca.
Per raons estrictament personals (per salut personal i familiar, m’atreviria a precisar), he decidit, passi el que passi en els propers dies, que a principis de gener renunciaré a l’acta de diputat al Parlament de Catalunya que el passat 27 de setembre vaig tenir l’orgull d’obtenir encapçalant la llista de la CUP-Crida Constituent a la demarcació de Ponent i el Pirineu.
No crec que això suposi massa problema.
Penso fermament, com sempre hem dit, que no hi ha ningú imprescindible.
O que en tot cas, ho som tots i totes.
Mil gràcies.
No puc anunciar una decisió com aquesta sense fer alhora un sincer agraïment a aquells i aquelles que van fer possible que la veu de l’esquerra independentista de les meves contrades fos present, en un moment històric com l’actual, en un Parlament català que volem constituent.
Així doncs, deixeu-me que faci arribar mil gràcies a les desenes de companys i companyes que van dipositar en mi la seva confiança atribuint-me l’honor d’encapçalar la seva llista.
Unes gràcies que també vull adreçar als milers de ciutadans i ciutadanes que van optar per un instrument tan senzill però alhora tan poderós com una papereta, la nostra, eina al servei de la construcció de la República Catalana.
Cent mil perdons.
Si ara amb el meu gest, o abans de qualsevol altra forma, no he estat a l’alçada de la confiança que tota aquesta gent va dipositar en la meva persona, deixeu-me que els presenti cent mil perdons.
Uns perdons que, en majúscula, també vull fer arribar als valents i valentes que formen el Grup Parlamentari de la CUP-Crida Constituent.
Uns perdons que us trasllado també a tots vosaltres, companys i companyes de lluita.
Un milió d’il·lusions.
Per paradoxal que pugui semblar, aquesta és una renúncia carregada d’il·lusió.
D’il·lusió perquè la filla que la meva dona duu al ventre pugui néixer, o com a mínim créixer, en un país lliure.
Perquè ho faci en aquesta anhelada República Catalana independent, democràtica, justa i igualitària.
Per això van lluitar les generacions combatents que ens van precedir, i per això continuarem lluitant nosaltres.
Ben aviat tindré, personalment, una acta menys però alhora un milió d’il·lusions més per fer, ara i aquí, realitat la independència i la justícia social a la nostra terra.
Ramon Usall
Lleida, 18 de desembre de 2015.

Response: El primer diputat de la CUP per Lleida, Ramon Usall, ha decidit renunciar al seu càrrec per raons personals. Usall ha distribuït una carta entre els militants durant el consell polític de la formació a Artés (Bages), on dona les gràcies, demana perdó i reclama il·lusió per la República Catalana. Mireia Boya, número 2, no ha decidit si acceptarà l’acta.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
El director general de Participació Ciutadana i Processos Electorals de la Generalitat, Ismael Peña-López, veu “gairebé nul” el risc que el 14 de febrer, quan se celebren les eleccions al parlament, quedin meses electorals suspeses, en no haver-se pogut constituir abans de les 10.00.
En declaracions al canal 3/24, el responsable del govern ha admès, no obstant això, que només fins al dia abans, el dissabte 13 de febrer, se sabrà amb exactitud “quantes meses perillen molt o poc”, perquè es necessiten unes 82.000 persones per cobrir les meses, ha dit.
En qualsevol cas, ha titllat de “coherent” la decisió de la Junta Electoral de Barcelona que aquells membres suplents que el 14-F hagin quedat lliures, perquè la seva taula electoral ja s’ha pogut constituir, siguin reassignats a d’altres meses amb dificultats, per la incompareixença dels titulars designats per sorteig.
D’aquesta manera, es pretén evitar que les vacants que pugui haver-hi siguin cobertes, com preveu la llei, amb els primers electors que acudeixin al col·legi electoral a partir de les 09.00, ja que la primera franja horària del 14-F està reservada perquè votin les persones grans.
“La gent que pensava votar a les 12 per si de cas.
No passa res, pot anar a les 9 tranquil·lament, que ningú els posarà en una mesa”, ha dit.
Peña-López ha explicat que en la majoria dels casos els buits que faltin per cobrir es podran solucionar de forma “molt fàcil”, desplaçant personal ja convocat per al dispositiu electoral d’una mesa a una altra, però a zones rurals ha assegurat que pot ser que algunes persones hagin de desplaçar-se d’un municipi a un altre.
Aquest alt càrrec del govern ha assegurat que si es tracta de casos molt puntuals la policia local o els Mossos podran encarregar-se de desplaçar una persona, però que si el dissabte 13 de febrer afloren molts buits per cobrir en les meses, “haurem d’inventar-nos una manera de moure aquestes persones molt ràpid”, perquè les taules han d’estar constituïdes preceptivament abans de les 10.00 perquè no siguin suspeses.
No obstant això, ha opinat que “la previsió que a les 10.00, que és l’hora que se suspenen automàticament les meses que no hagin estat constituïdes, és gairebé nul·la”.
I és que, si a partir de les 09.00 no pot constituir-se una mesa per falta de titulars i suplents, les Juntes Electorals de Zona tenen la potestat de nomenar per força altres persones, com a un suplent d’una altra mesa.
En el cas que la taula no estigués constituïda a les 10.00, automàticament quedaria suspesa, i llavors els votants que depenen d’aquesta mesa haurien de votar 48 hores més tard, és a dir, dimarts.
D’altra banda, Peña-López ha explicat que segurament a partir del dilluns es començarà a avisar els membres cridats a formar part de les meses electorals perquè es facin un test d’antígens.
Es farà un enviament de SMS massius, perquè s’han creuat dades del cens amb la base de dades del departament de Salut per localitzar aquestes persones, i se’ls donarà hora concreta per a això al seu centre d’atenció primària de referència.
En paral·lel, no obstant això, les juntes electorals s’afanyen resoldre a corre-cuita les més de 20.000 al·legacions rebudes per ciutadans convocats a formar part de meses electorals.
Peña-López ha explicat que la normativa sobre processos electorals és molt restrictiva, però que s’està fent un esforç per atendre les raons donades pels electors.
Així mateix, ha recordat que les juntes electorals són autònomes i que, encara que la de Barcelona ha optat per recórrer als suplents, les altres juntes provincials podrien autoritzar voluntaris per cobrir buits, perquè no estan obligades a seguir el mateix criteri que a Barcelona, i que també alguns ajuntaments poden tenir mobilitzades persones per si hi ha problemes amb el dispositiu electoral, ha comentat.
En tot cas, el responsable del govern ha subratllat que el dia de les eleccions hi haurà mobilitzades unes 100.000 persones a tota Catalunya perquè tot funcioni correctament.
D’altra banda, ha assegurat que el recompte es farà amb totes les garanties sanitàries, amb separació de dos metres entre persones, però que l’ús de guants pot alentir una mica el procés, i també ha donat per descomptat que serà “impossible” evitar que es produeixi algun “solapament” entre les franges horàries recomanades a cada col·lectiu.

Response: La Generalitat no preveu que se suspenguin meses electorals el 14-F per falta de membres per cobrir-les. Tampoc es cobriran les vacants amb els primers votants, que seran de la franja de persones grans, sinó amb suplents d’altres meses, que s’hauran de desplaçar. Les juntes electorals gestionen més de 20.000 al·legacions per ser membre de mesa electoral.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
Va ser un acte breu, de deu minuts, el temps que els pares dels alumnes de l’institut el Palau van tardar a llegir un comunicat en català i castellà.
Eren una trentena, tots dalt la tarima en senyal d’unitat.
Després de les paraules –ja havien anunciat que no hi havia torn de preguntes per als periodistes–, la sala va esclatar en un fort aplaudiment que a molts els va fer somriure, alliberats de la pressió viscuda.
Va ser un cop de puny sobre la taula per a fer-se veure, per a fer-se sentir, i per a dir que ells també pateixen i que donen suport a tots els docents investigats.
En el comunicat van deixar clar que volen que el Palau recuperi la normalitat i deixi de ser el centre d’atenció mediàtica; que donen suport a tots els professors del centre i que s’oposen a la persecució mediàtica a què els han sotmès; que a les aules s’hi pot parlar de tot, perquè els joves han de poder créixer amb esperit crític; que si hi havia cap problema, s’havia d’haver resolt al centre, i no amb policies i jutges entremig.
I la següent frase en majúscules: ‘Des de la nostra experiència com a famílies, podem afirmar que en cap escola ni institut de Sant Andreu de la Barca no s’adoctrina, i confiem plenament que no es tracta diferentment l’alumnat per raons d’origen, sexe, ètnia, cultura ni creença.’
Acabat l’acte, tot són felicitacions, abraçades i rialles, moltes rialles.
També hi ha alguns ulls humits.
A fora les Escoles Velles tothom la fa petar.
De cop, comença a córrer el rumor, la pre-notícia, que han arxivat cinc de les nous denuncies contra els professors.
Alegria continguda.
Els periodistes provem de demanar alguna cosa, però rebem un no per resposta.
Deu ser una consigna amb l’acord de tots els familiars d’alumnes.
Els professors, en canvi, tenen més ganes de parlar.
Cinc dels nou investigats –ara ja només tres– han hagut d’agafar la baixa: ‘Els han assenyalat i els han sotmès a molta pressió.
Suposo que hi ha un dia que petes’, m’expliquen dos docents.
Recorden quan va començar el malson: el 4 d’octubre.
Una informació apareguda el dia abans a l’ABC, i més tard ampliada per la Cope i El País, assenyalava que uns quants professors d’aquest institut de Sant Andreu de la Barca havien segregat els alumnes que no van condemnar les càrregues policíaques del primer d’octubre.
‘Aquell dia vàrem arribar a l’institut i la vorera del davant era plena d’unitats mòbils.’
A partir de llavors la bola es va anar fent gran.
La Guàrdia Civil va entrar-hi en joc, després la fiscalia, les declaracions dels professors… I enmig els alumnes, adolescents, completament conscients de la realitat que els envolta i amb facilitat per exterioritzar sentiments.
Això va obligar la direcció del centre a demanar que no es portés simbologia al centre per a evitar situacions de tensió.
Els professors m’expliquen que la convivència al col·legi sempre ha estat bona.
Per això no és estrany que el Palau sigui un dels centres més reconeguts al Baix Llobregat i on les places sempre s’exhaureixen.
Recorden que hi ha entre seixanta i setanta famílies de Guàrdies Civils i que solament han estat ‘sis o set’ les que han fet la denúncia.
‘Jo he ballat a la caserna de la Guàrdia Civil.
Fa uns anys els alumnes de segon de batxillerat van convidar els professors a un sopar al bar de la caserna.
Vull dir que la convivència sempre ha estat bona’.
Arriba la calma
Durant mesos, el Palau i, de retruc, Sant Andreu de la Barca, han estat utilitzats per determinats mitjans per atiar contra el model d’escola catalana i sembrar el dubte sobre la cohesió de la societat catalana.
Però contra els articles, els piulets de Rivera i l’assenyalament del govern espanyol, el poble ha fet costat als docents.
També la comunitat educativa i la societat, amb la campanya ‘Jo sóc docent del Palau’, que ha fet forrolla a les xarxes.
La normalitat, diuen veus diverses de Sant Andreu de la Barca, comença a instal·lar-se.
Tanmateix, això difícilment acabarà ací.
El delegat del govern espanyol, Enric Millo, va dir dimecres que l’alta inspecció de l’estat analitzava uns 134 casos que podrien afectar uns 500 professors per possibles ‘comportaments inacceptables’ als centres educatius catalans.
El cas del Palau por ser tan sols l’inici.
Sigui com vulgui, la resposta dels pares dels alumnes d’ahir servirà de precedent i d’exemple per a aquells que es trobin en la mateixa situació.

Response: Els docents de l’institut el Palau, assenyalat per jutges, policies, polítics i mitjans de comunicació, reben el suport de pares dels alumnes en un acte breu. Les famílies desitgen que es recuperi la normalitat al centre i que es deixi de pressionar, alhora que neguen adoctrinament. La convivència amb les famílies de la Guàrdia Civil sempre ha estat bona.