Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L’últim Consell de Participació Ciutadana celebrat al centre Urban de Castelló ha inclós la presentació a les entitats integrants del Pla Local de Residus.
L’Ajuntament de Castelló ha recollit propostes per millorar el servei de gestió de residus a la ciutat i implicar a les entitats i associacions veïnals, mitjançant una dinàmica participativa.
La sessió s’ha centrat en quatre eixos temàtics, més altres aportats per les persones participants.
En primer lloc, s’ha tractat l’eix sobre consum responsable, prevenció i reutilització.
Just després, s’ha treballat sobre la millora en la gestió de residus i, a continuació, sobre la transparència i la sostenibilitat econòmica en la gestió dels residus.
Finalment, s’ha treballat en l’eix d’educació ambiental.
Per tal de ampliar la informació i atendre les suggerències, les associacions repartiran enquestes entre les persones associades.
“Gràcies a la col·laboració ciutadana, Castelló hui és més sostenible i amb la seua col·laboració podrem també continuar avançant” ha afirmat el regidor de Reciclatge i Gestió de Residus, Ignasi Garcia.
L’edil ha incidit en que “les dades recollides en la fase de diagnòstic del Pla Local de Residus confirmen que hem avançat molt però també que hem de seguir treballant per reciclar més i millor”.
D’aquesta manera, Garcia ha agraït la predisposició de les entitats per a participar en la proposta de millores i en la recollida d’informació directa de la ciutadania.
Per la seua banda, el regidor de Participació Ciutadana, Francesc Mezquita ha afirmat que “les associacions són els canals de transmissió per fer arribar les suggerències de la societat a l’administració pública”.
Per a Mezquita “les entitats veïnals i les associacions en general realitzen una tasca imprescindible en la millora de la nostra ciutat”.
L’edil ha incidit en què “les persones que participen en les organitzacions ho fan dedicant part del seu temps personal”, fet pel qual “des de l’Ajuntament volem agrair la seua aportació a la ciutadania” ha sentenciat el regidor.
A més de les dinàmiques participatives, els i les representants de les associacions van conèixer el diagnòstic que l’empresa Imedes ha elaborat com a punt de partida del Pla Local de Residus.
Entre les dades més significatives, s’observa que les fraccions d’envasos lleugers i de vidre tenen una dotació de contenidors per damunt de la mitjana autonòmica, mentre la fracció de paper i cartró deuria intensificar dita dotació.
Actualment, Castelló disposa de 1.112 dipòsits corresponents a la matèria orgànica, recollida la qual es va iniciar el setembre de 2020.
El pla inclou una guia de suport a la ciutadania per conscienciar i acompanyar l’educació ambiental, així com aportar transparència pel que respecta al servei de Gestió de Residus.
El Pla Local de Residus busca millorar el servei de la recollida, fet per al qual comptarà amb la participació de les entitats veïnals, les associacions, comerços locals i els negocis hostalers.
El document té com a objectiu reforçar el reciclatge a la ciutat, facilitant les eines i els recursos al veïnat per fer més efectiu el servei.
L’Ajuntament de Castelló ampliarà les illes de contenidors de reciclatge i li donarà prioritat al contenidor marró, corresponent a la matèria orgànica.
Cal recordar que l’elaboració del Pla Local de Residus de Castelló ha significat, a més, la creació d’ocupació.
L’Ajuntament s’ha assegurat la contractació persona titulada en enginyeria com a responsable del correcte desenvolupament del Pla.
L’equip de treball el completen una persona tècnica d’enginyeria industrial amb especialitat en gestió de residus, un o una professional de la biologia i un o una professional de les ciències econòmiques i l’administració i direcció d’empreses, a més d’un advocat o advocada.
El Pla Local de Residus està dirigit a assolir els objectius quantitatius i qualitatius estatals i comunitaris establits en la Llei 22/2011 de residus i les seues respectives modificacions, així com el Pla Estatal Marc de Residus i el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV).
Addicionalment, ha de preveure l’adequació a allò indicat en les noves directrius del Parlament Europeu i del Consell de 30 de maig de 2018, del paquet d’economia circular.

Response: Castelló demana la participació ciutadana per elaborar el Pla Local de Residus. Els ciutadans reben formació i informació amb una dinàmica participativa, enquestes i un diagnòstic sobre la recollida de residus. L’objectiu és fer una ciutat més sostenible i reciclar millor. Les associacions i entitats veïnals col·laboren amb el consistori per arribar a tota la ciutadania.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El nou ministre espanyol de Política Territorial, Miquel Iceta, s’ha estrenat a la sessió de control del congrés espanyol defensant la determinació del seu govern d’establir un diàleg “transparent i clar que s’ajusti a la legalitat” amb la Generalitat després del 14-F.
Iceta ha dit que a Catalunya hi ha un “problema” que cal resoldre a través de la via de l’entesa, i ha recordat que des que el PSOE i Podem governen no hi ha hagut ni referèndums ni “incompliments de la llei” per part de la Generalitat.
També ha demanat als grups de l’oposició que no convidin el seu govern a “prevaricar” aturant el procediment dels indults, perquè l’executiu està obligat a tramitar totes les peticions.
Rufian i Iceta s’enganxen pels presos
Iceta ha fet aquestes manifestacions en resposta a una pregunta de la líder de Cs, Inés Arrimadas, que ha dit que les prioritats del nou ministre de Política Territorial impliquen reprendre la “taula de xantatge” per abordar-hi “el mateix de sempre: el referèndum i els privilegis als presos”, fet que “implica que a la Generalitat estaran amb ERC”.
“Això no és diàleg dins de la llei, sinó que només és escoltar els que salten la llei.
Per a ells privilegis i per a la resta de ciutadans ma dura”, ha dit Arrimadas.
El primer secretari del PSC ha acusat la líder de Cs de ser dels polítics que es dediquen a “treure rendiment dels problemes”.
Segons Iceta, “a Catalunya hi ha un problema, i no hi ha problema que no es resolgui a través del diàleg”, i diu que el seu executiu està disposat a dialogar “dins de la llei”.
“Des que hi ha un govern del PSOE i Podem no s’han fet ni consultes ni referèndums ni s’han aprovat lleis il·legals ni DUI, i això no és només mèrit nostre, però alguna cosa hi té a veure la disposició a afrontar els problemes i dialogar amb tothom”, ha dit.
El ministre de Política Territorial ha rebatut també els arguments de la candidata de JxCat al Congrés, Laura Borràs, que ha ironitzat sobre el “federalisme” del PSOE i ha preguntat a Iceta “com pensa resoldre tots els incompliments que acumula l’estat a Catalunya”.
“Vostè sap que les inversions promeses que no arriben i els pressupostos i les inversions que no s’executen perjudiquen tots els catalans”.
Iceta ha respost que els pressuposts espanyols “compleixen amb Catalunya, les seves expectatives i necessitats”.
“Vostè em diu que aquest govern és d’incompetents, però el que necessita és un interlocutor igualment compromès amb el diàleg”, ha afirmat.
En aquest punt ha dit que l’ex-president de la Generalitat Quim Torra tenia “una estratègia de confrontació”.
“Torra va dir que l’autonomia és el principal obstacle de la independència, mentre que per al PSC l’autonomia és el millor servei als ciutadans de Catalunya i de tot Espanya”.
Iceta també ha respost la pregunta de la diputada del PP Macarena Montesinos de Miguel, que li ha demanat que retiri les seves “afirmacions denigrants” sobre el dret d’autodeterminació i les seves peticions d’indults als presos independentistes.
“Vostè se situa a anys llum de la nostra constitució”, ha dit abans d’acusar-lo de “cinisme”.
Segons Montesinos Iceta és “un trist peó del govern de Frankenstein” que “ho ha deixat tot lligat perquè Illa sigui l’escuder d’ERC a un tripartit” i ve a Madrid “de retirada daurada” per acabar la feina “de la taula d’autodeterminació i l’indult als colpistes”.
“No enganyen ningú, i tothom sap que el PSC i ERC són el mateix”, ha afirmat, i “estan esprement Catalunya al màxim per mantenir-se a La Moncloa”.
En la seva resposta, Iceta ha afirmat que “tot el que ha fet en política s’ha emmarcat sempre en la constitució i això serà també el que emmarcarà la seva tasca com a ministre”.
Ha defensat que consideri que l’estat té vuit nacions recordant que el fundador del PP, Manuel Fraga, considerava que ‘nació’ i ‘nacionalitat’ són el mateix concepte, i ha recomanat al PP que es llegeixi els estatuts d’autonomia que defineixen vuit comunitats com a ‘nacionalitat’.
“Vostès volen expulsar de la constitució els que comparteixen la seva visió estreta, però jo crec que a la constitució hi cap tothom”, ha dit.

Response: El nou ministre de Política Territorial, Miquel Iceta, contesta les crítiques que ha rebut per part de l’oposició. A Cs respon que, amb el PSOE i Podem, la Generalitat no ha incomplert la llei. A JxCat els reclama un interlocutor compromès amb el diàleg. Al PP li rebat que tot el que fa com a ministre s’emmarca en la Constitució.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El nou conseller de Justícia, Carles Mundó, ha dit aquest dimecres al vespre que si el Govern no pot arribar a un pacte amb la CUP pels pressupostos del 2016 aquests es podrien prorrogar, tot i no ser el més desitjable.
Segons ell, la CUP ha de ser conscient que hi ha molt poc marge de maniobra perquè els recursos són "escassos".
Tot i admetre que serà difícil pactar-los, ja que no està compromès en l'acord d'investidura, Mundó ha dit que s'intentarà i que si no s'arriba a l'acord, la pròrroga serà menys dolorosa perquè hi ha pocs recursos i "no suposarà un fre en absolut".
En una entrevista a Catalunya Informació, Mundó ha dit que la principal dificultat per elaborar els pressupostos és "tenir la caixa buida", ja que, segons ell, en polítiques socials i econòmiques seria relativament fàcil arribar a un acord perquè moltes mesures ja estan incloses al pla de xoc, que sí que està pactat.
Segons ell, el pacte serà tant difícil com quan ERC va aprovar els pressupostos de CiU del 2014 i 2015.
En aquest sentit, ha dit que l'oposició al Parlament posarà "hams" a la CUP i a JxSí perquè es trenqui l'acord de governabilitat el més sovint possible i ha denunciat un "concurs soterrat" entre els líders opositors per ser el cap de l'oposició.
"La CUP té la gran responsabilitat de no donar munició política als que volen que el procés naufragui", ha dit.
Malgrat això, veu com un "bon presagi" la votació del ple d'aquest dimecres en la qual la CUP finalment ha arribat a un acord amb JxSí i la resta de partits per pagar la paga extra del 2012 als treballadors públics.
Per a Mundó, l'objectiu primordial d'aquesta legislatura és aprovar la llei de transitorietat jurídica per "no fer cap salt al buit ni saltar-se passos, sinó fer passos ferms", subrogant temporalment lleis espanyoles mentre el futur estat català no aprova les seves pròpies lleis en algunes matèries, i aprovar la llei de procés constituent, que ha de servir per marcar el calendari i procediment per elaborar la futura constitució catalana.
Després d'aprovar les lleis, en 18 mesos, se celebrarien unes eleccions constituents per elegir el nou Parlament que hauria d'elaborar la carta magna.
Si aquesta és referendada pels electors, s'entendrà que volen un estat independent.
En aquest sentit, ha assegurat que el Parlament està legitimat per prendre decisions pròpies i deixar de dependre de la legislació espanyola.
En aquest sentit, veu positiu que CSQP s'hagi afegit a la comissió de procés constituent del Parlament.
Si el govern espanyol volgués suspendre l'autonomia a través de l'article 155 de la Constitució Espanyola, Mundó diu que encara s'evidenciaria més que el conflicte català és polític i no pas judicial.
"L'Estat pot respondre amb el bastó, com fins ara, però espero que ho entengui, que ja ho fa, i accepti respondre amb política", ha dit.
Malgrat això, ha dit que no li fan "angúnia" les "amenaces".
Tot això, segons el conseller, es podrà fer si els independentistes no cometen cap error, més que no pas pels seus encerts.
Malgrat això, s'ha mostrat optimista i convençut que el pacte 'in extremis' amb la CUP ha retornat la "il·lusió" a molts independentistes.
"Seria trist fallar", ha admès.
D'altra banda, Mundó, que va ser un alt càrrec durant el tripartit, ha negat que aquella experiència de govern es pugui comparar amb l'actual, ja que el moment polític és diferent i ara JxSí es va presentar unit a les eleccions amb un programa prèviament pactat.
Finalment, i pel que fa a les seves competències com a conseller, ha dit que el ministre de Justícia, Rafael Catalá, sí que l'ha trucat per felicitar-lo pel nomenament i s'han emplaçat a treballar i col·laborar pel bon funcionament d'una administració "singular" com és la de justícia, on les competències estan repartides entre estat i Generalitat.
No obstant, ha reconegut que el ritme de la justícia és "inacceptable" i creu que ell ni el seu successor el podran millorar gaire perquè fan falta lleis processals i una major dotació de recursos.

Response: El nou conseller de Justícia, Carles Mundó, pressiona la CUP perquè pacti els pressupostos de 2016 o s’hauran de prorrogar. Admet que hi ha pocs recursos i prioritza la llei de transitorietat jurídica per aquesta legislatura. El ministre Català l’ha felicitat pel seu nomenament com a conseller de Justícia i acorden col·laborar en aquest departament on comparteixen competències.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
D'ençà que un amic li va explicar la tràgica història del darrer dia de la vida de Walter Benjamin, Juliane Heinemann es va bolcar en la figura de l'escriptor i filòsof alemany.
"La seva història i la mort a Portbou em van commoure molt", ha explicat Heinemann a l'ACN.
Fugint del nazisme, Benjamin va recórrer amb penes i treballs un sender que portava des de França fins a Catalunya, amb la idea de buscar exili als Estats Units.
'L'últim camí de Walter Benjamin' és l'espectacle que obrirà la 31a edició del Mercat de Música Viva de Vic aquest dimecres.
Heinemann proposa una espècie de viatge visual i musical, que destil·la la seva empremta electrònica, però que també s'acompanya amb poemes en quatre idiomes i una banda dalt l'escenari formada per Marcel·lí Bayer, Jordi Matas, Marko Lohikari i Oriol Roca.
Walter Benjamin, en el seu afany per escapar del règim nazi que afogava França i amb l'esperança d'arribar a Portugal per després dirigir-se cap als Estats Units, va travessar els Pirineus clandestinament.
El grup amb què va creuar la frontera finalment va ser arrestat per les forces franquistes i davant la situació de desesperació en què es trobava Benjamin es va suïcidar a Portbou.
La història del pensador i filòsof alemany va corprendre Juliane Heinemann, també alemanya de naixement però establerta a Catalunya des de fa quinze anys.
D'aquesta manera, l'últim dia de Benjmin que va lligat a la travessa dels Pirineus va inspirar Heinemann per crear un espectacle que parla de vida i de mort.
"Em quadrava molt per fer un espectacle molt visual i també molt musical", ha explicat l'artista.
Heinemann va fer la travessa durant el mes de juny perquè volia experimentar allò que havia viscut Bejamin, "imaginar com era fer el camí, tot i que amb unes condicions molt diferents, fugint de la guerra i sense parlar per no ser descoberts".
"Aquest mateix camí el va fer molta gent i això em sembla també un aspecte molt interessant del projecte, que pot ser representatiu per a molta gent que va tenir un destí semblant".
Walter Benjamin va fer el camí als anys 40, però la connexió amb l'actualitat és evident.
La idea inicial de la cantant era aconseguir fer el viatge musical i visual amb el públic.
Després d'un any de creació, però, la cantant explica que el projecte ha canviat i ha pres una deriva més abstracte.
"La idea de fer el camí de Walter Benjamin tots junts ha evolucionat a un nivell més creatiu, més abstracte", ha explicat.
"M'ha encantat tot el procés de creació, i fins i tot m'hi he obsessionat una mica", ha explicat Juliane Heinemann, que l'any passat va rebre el Premi Puig-Porret.
"Va ser molt bonic perquè vaig començar a investigar, a llegir la seva biografia, i també sobre conceptes filosòfics dels quals no en tenia ni idea.
És un no parar d'aprendre, entendre i investigar.
Ha estat un camí molt interessant", ha destacat Heinemann.
A banda de la música i la imatge, fils conductors de l'espectacle que proposa l'artista, un dels aspectes destacats són els poemes que ha incorporat i que barreja amb les cançons.
"Volia incloure idiomes que són propers a la història de Walter Benjamin, però també que fossin propers a mi", ha explicat.
En aquest sentit, la component alemanya era molt forta, cosa que es plasmarà en frases, textos i lletres en alemany, però també es parlarà català, castellà i francès, un país on Benjamin va viure durant anys a l'exili.
El filòsof jueu alemany també era "un col·leccionista de cites" i Heinemann va voler jugar a nivell musical amb aquesta característica.
Durant tot l'any ha anat escrivint en una llibreta poemes que ha trobava en les diferents llengües o fragments que d'alguna manera "connectaven" amb ella, amb la història de Walter Benjamin i que li servien d'inspiració.
Per això les seves cançons, algunes, són en diferents idiomes.
"És una mica com jo mateixa, una barreja d'idiomes diferents", ha destacat.
A partir de l'estrena al mercat Heinemann espera que l'espectacle pugui girar i es pugui veure en teatres d'arreu del territori, també a Alemanya.
De moment, la primera actuació serà el 30 de novembre a Portbou, el lloc on Walter Benjamin va perdre la vida.

Response: L’artista Juliane Heinemann presenta “L’últim camí de Walter Benjamin” a la 31a edició del Mercat de Música Viva de Vic. Es tracta d’un espectacle musical i visual que recorda el pas de Benjamin cap a l’exili fugint dels nazis, per acabar suïcidant-se a Portbou. Heinemann utilitza quatre idiomes, poemes, cançons i conceptes filosòfics per endinsar-se a la desesperació de Benjamin.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Memòria, autobiografia i jo' , de Margarida Castellano, Premi Joan Fuster
ACN València.-La 46 edició dels Premis Octubre ha atorgat enguany el protagonisme a la mirada femenina, amb el Premi Joan Fuster d'assaig per a l'obra 'Passats i presents d'allà i d'ací.
Memòria, autobiografia i jo' , de Margarida Castellano, que mostra la importància que tenen en les noves societats multiculturals les dones que venen d'altres cultures i aporten un nou enfoc en les societats actuals.
També la mirada femenina, en aquest cas la de la dona del músic valencià Francesc Tàrrega, té protagonisme en la novel•la 'Les llàgrimes d'Orfeu', de Vicent Pallarés, Premi Andròmina de Narrativa.
Sense ser una biografia novel•lada, l'obra se centra en fets reals de la vida del guitarrista però vistos des dels ulls de la seva família i, en particular, de la seva dona.
L'edició d'enguany ha recuperat el premi de teatre, batejat com Premi Pere Capellà.
El guanyador ha estat el dramaturg valencià Manuel Molins per l'obra 'Ratzinger Papa 265 (els àngels de Sodoma)'.
El Premi Vicent Andrés Estellés de Poesia ha recaigut en Carles Camps (Cervelló, Baix Llobregat, 1948), amb l'obra 'El rastre d'uns escrits'.
La cerimònia de lliurament ha tingut lloc aquest dissabte en el marc del tradicional sopar literari, que s'ha celebrat a l'Hotel Astoria de València.
La 'Nit dels Octubre' ha estat dedicada a commemorar el centenari de la Revolució Russa i al record del 25è aniversari de la mort de Joan Fuster.
Durant l'espectacle han participat Rafel Arnal, Màrius Serra, Maria J. Peris i Arcadi Valiente.
A l'acte han assistits personalitats del món polític, cultural i econòmic dels territoris de parla catalana.
"Darrere d'un geni hi ha una parella que en pateix les conseqüències"
En roda de premsa, la portaveu del jurat del Premi Andròmina, ha remarcat que s'ha valorat de manera especial una novel•la que combina narració de la vida del músic Francesc Tàrrega amb la percepció de la seva dona.
L'autor de 'Les llàgrimes d'Orfeu', de Vicent Pallarés, ha explicat als mitjans que la novel•la va néixer sobre la idea que "darrere d'un gran home hi ha una gran dona canviant-la per darrere de qualsevol geni, masculí o femení, hi ha una parella que en pateix les conseqüències".
Pallarés narra el trasllat del cadàver del valencià Francesc Tàrrega, des de Barcelona fins a Castelló, i com en aquest camí la família reflexiona sobre la vida del guitarrista.
Dones immigrades que escriuen en català i reivindiquen una identitat mai reivindicada
'Passats i presents d'allà i d'ací.
Memòria, autobiografia i jo' , de Margarida Castellano, ha obtingut el Premi Joan Fuster d'Assaig, valorant especialment "l'originalitat i actualitat de la temàtica, molt poc tractada i de gran impacte", segons el jurat.
La seva autora ha explicat que autores com Najat El Hachmi o Asha Miró han inspirat les seves reflexions sobre "dones immigrades que escriuen en català i reivindiquen una identitat que mai ningú havia reivindicat i ho fan amb l'autobiografia" i com aquest "hibridisme" afecta a les noves societats.
"És la vida de dones que es desenvolupen a les escletxes del poder econòmic", ha assenyalat Castellano.
Corrupció i homofòbia al món vaticà
El Premi Pere Capellà de Teatre ha estat atorgat al dramaturg valencià Manuel Molins per l'obra 'Ratzinger Papa 265 (els àngels de Sodoma)', una obra que gira al voltant de "la corrupció econòmica i l'homofòbia al món vaticà, totes dues contràries a la doctrina cristiana", segons ha explicat el seu autor.
Molins ha afegit que, com es pot veure al subtítol, l'obra també se centra en la sodomia exposant que, segons l'evangeli, "els sodomites són aquells que no compleixen les normes de l'asil".
El text combina poesia i prosa "donant veu a tots els punts de vista".
Per últim, el premi de Poesia Vicent Andrés Estellés ha estat per a 'El rastre d'uns escrits', de Carles Camps.
Es tracta, segons que ha explicat el seu autor, d'una compilació de poemes amorosos, de memòria familiar, de reflexió sobre el llenguatge, poemes circumstancials i un últim poema que dona nom al llibre.
A l'edició d'enguany s'han presentat 149 originals, sis menys que en l'edició anterior.
13 obres han optat al Joan Fuster d'Assaig, valorat en 6.000 euros; 42 al Premi Andròmina de Narrativa, valorat en 10.000 euros; 50 al Premi Vicent Andrés Estellés de Poesia, valorat en 3.000 euros i 44 al Premi Pere Capellà de Teatre, també valorat en 3.000 euros.

Response: El premi Octubre d’assaig és per Margarida Castellano per les reflexions sobre dones migrades que escriuen en català de la seva identitat. El de novel·la, per Vicent Pallarés, amb una història sobre la dona del guitarrista Francesc Tàrrega. El de teatre, per una obra sobre la corrupció econòmica i l’homofòbia al Vaticà. El de poesia, per Carles Camps.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El comissari de Serveis Financers de la Unió Europea, Jonathan Hill, ha dimitit aquest dissabte arran del resultat del referèndum britànic.
Hill ha assegurat que està "molt decebut" amb la decisió de marxar de la UE però que "el que està fet no es pot desfer" i per això ara cal crear "una nova relació amb Europa que funcioni el màxim de bé possible".
Mentrestant, els ministres d'Exteriors dels sis països que van iniciar el projecte europeu han exigit que el procés per a la sortida del Regne Unit de la Unió es faci "el més aviat possible".
La primera ministra escocesa, Nicola Sturgeon, ha demanat converses urgents amb Brussel·les per "protegir" el lloc d'Escòcia dins de la UE.
Reunits a Berlín, els responsables d'Exteriors d'Alemanya, Itàlia, França, Holanda i Luxemburg també han coincidit en la necessitat de "millorar i transformar" la UE després del 'Brexit' per protegir els interessos de la resta de països.
"Diem, aquí, junts, que el procés ha de començar el més aviat possible per no quedar-nos als llimbs i concentrar-nos en el futur d'Europa", ha assegurat el responsable d'Exteriors alemany, Frank-Walter Steinmeier.
El francès Jean-Marc Ayrault també ha reclamat celeritat i que els britànics no juguin, ha dit, "al gat i la rata".
L'holandès Bert Koenders ha avisat que la situació "ja no és com sempre" i que s'ha d'evitar un buit polític.
Precisament mostra de que la situació ha canviat ha estat la dimissió del comissari d'Estabilitat Financera, Serveis Financers i Unió de Mercats de Capital.
Jonathan Hill, polític conservador i aliat de David Cameron, ha admès que va arribar a Brussel·les "com algú que havia fet campanya en contra de l'entrada del Regne Unit a l'euro i que era escèptic sobre la UE".
"Marxo segur que, tot i les frustracions, la nostra adhesió era bona pel nostre rol al món i bona per a la nostra economia", ha assegurat en el comunicat de la seva dimissió.
El president de la Comissió, Jean-Claude Juncker, ha dit que ha volgut convèncer Hill de seguir en el càrrec però que respecta la seva decisió.
Quan la dimissió es faci efectiva, a partir del 15 de juliol, el vicepresident econòmic de la Comissió, el letó Valdis Dombrovskis, assumirà les competències que fins ara tenia Hill.
"Al principi d'aquesta Comissió, vaig voler que el comissari britànic tingués a càrrec els Serveis Financers, com una mostra de la meva confiança en la pertinença del Regne Unit a la Unió Europea.
Desgraciadament, la situació ara està canviant", ha assegurat Juncker en un comunicat, on ha preuat Hill com "un vertader europeu, no només el comissari britànic".
"Entenc la seva decisió i la respecto", ha afegit.
Caldrà veure, ara, com se soluciona la marxa de Hill i si és substituït.
D'acord amb els tractats europeus, hi ha d'haver un comissari per cada estat membre de la Unió Europea.
La Comissió Europea ha indicat que Juncker "està preparat per negociar ràpidament amb el primer ministre britànic possibles noms d'un comissari de nacionalitat britànica així com la seva possible cartera".
Tot i això, la Comissió també ha indicat en el seu comunicat que "els comissaris han de ser escollits per les seves competències generals i compromís europeu" i han de ser persones amb una "independència inqüestionable".
El càrrec també requereix l'acord entre el president de la CE i el consell de ministres de la UE, així com la consulta amb el Parlament Europeu.
Escòcia demana parlar amb Brussel·les
Mentrestant, i arran del 62% de suport a la Unió Europea que van mostrar els escocesos en el referèndum de dijous, la seva primera ministra, Nicola Sturgeon, ha reclamat poder negociar directament amb Brussel·les i les capitals europees el seu lloc al club comunitari.
"El consell de ministres ha acordat que demanarem entrar en negociacions immediates amb les institucions de la Unió Europea i altres estats membres per explorar totes les opcions possibles per protegir el lloc d'Escòcia dins de la UE", ha assegurat Sturgeon des d'Edimburg.
La primera ministra escocesa ha convidat els cònsols generals dels països europeus a una cimera a la seva residència, Bute House.
Sturgeon, com ja va anunciar divendres després de la declaració oficial dels resultats, ha reiterat que un segon referèndum d'independència està sobre la taula.
"Estem decidits a actuar amb determinació, però d'una manera unitària arreu d'Escòcia, per decidir el camí cap endavant", ha dit.
Mentrestant, al conjunt del Regne Unit, més d'un milió de persones han firmat una petició reclamant que es celebri un nou referèndum pel 'Brexit' que impliqui un major percentatge en suport de la sortida perquè aquesta, realment, es faci efectiva.
L'elevat nombre de signants implica que el text s'haurà de considerar a nivell de comitè al parlament de Westminster.

Response: El comissari britànic de Serveis Financers de la Unió Europea, Jonathan Hill, dimiteix arran del resultat del referèndum britànic. El Brexit és l’opció guanyadora, amb la qual Hill es mostra decebut perquè creu que la UE és bona per al Regne Unit. El president de la Comissió, Juncker, li ha demanat que segueixi al càrrec, però no l’ha pogut convèncer.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El congrés del Partit Popular avança sense entrebancs segons el guió previst de manera minuciosa per la maquinària de Génova, tret de l’ensurt d’ahir al vespre amb l’esmena “anti-Cospedal”, evitada al darrer segon i per només un grapat de vots.
Si es grata una mica, es poden trobar discrepàncies ideològiques en temes vinculats a la moral i els drets socials, com les esmenes entorn l’avortament i la maternitat subrogada.
Però hi ha un tema en què el PP mostra una unanimitat sense fissures, i és en la intransigència davant les reivindicacions de Catalunya, des del referèndum a tot el que suposi negociació bilateral.
El text de la ponència, coordinada per Javier Arenas, ha estat redactat per dirigents “perifèrics”, com el basc Alfonso Alonso, el gallec Alberto Núñez Feijóo i el català Xavier García-Albiol, sens dubte amb la voluntat de mostrar la màxima cohesió interna en aquest tema.
Unitat en el partit, però encara més unitat d'Espanya, és el missatge que es vol proclamar.
Núñez Feijóo ha defensat la ponència d’economia i administració territorial.
Ha estat molt clar al dir que Espanya “és un mosaic de les necessitats de 46 milions d’espanyols” i no ha de ser “un puzle” de les voluntats que pugui tenir cadascun dels disset presidents autonòmics.
Una ponència per al "no"
La ponència territorial que s’està debatent aquest migdia assenyala les línies vermelles del PP davant del procés català, que són moltes.
Ja es va fer pública l’oposició explícita al referèndum, però és tot el text el que al·ludeix, de manera més o menys directa, a Catalunya.
S’estableix que el PP defensarà “la integritat de la sobirania nacional com a qualitat inherent i indelegable del poble espanyol, de la qual ningú pot disposar de forma autònoma” i que “ningú hauria de qüestionar de forma unilateral”.
En el text es reafirma que “no hi ha lloc en el nostre país, en la nostra Constitució i en l’ordenament jurídic per a un referèndum d’autodeterminació”.
En la ponència hi ha afirmacions de tipus essencialista sobre la nació espanyola, sorgida dels segles de la historia: “Creiem en Espanya com a nació de ciutadans lliures i iguals, que els espanyols van construir junts al llarg dels segles”.
Sense fissures respecte el sobiranisme
Només cal conversar amb un compromissari per copsar com es veu la situació a Catalunya.
Mercedes Ramos, compromissària de Saragossa i regidora en un municipi mitjà, expressa el que és l’opinió de la massa de participants en el congrés.
Ho té molt clar: “Home, jo crec que es va a una confrontació.
El problema és que durant molts anys hi ha hagut massa permissivitat davant dels governants de Catalunya”.
Cap error per part del PP?
“Sí –respon-, del PP i del PSOE.
S’han fet massa concessions i s’ha permès que les autonomies no siguin iguals.
Catalunya té més autonomia que Aragó.
Aquí hi ha l’error”.
Ramos explica que va viure nou anys a Barcelona i que es va haver d’examinar de català “Ho vaig entendre.
No em va costar gaire perquè havia estudiat francès”.
Però això que passa ara ja és una altra cosa.
Aquesta opinió és àmpliament compartida, amb més o menys matisos.
José Luis Iravedra, ex-president del PP de Lugo, espera per entrar a la reunió de la ponència.
Iravedra, un històric del PP gallec, està convençut que “el procés va començar com un joc, i ara veuen que se’ls ha escapat de les mans”.
Se sent galleguista?
Iravedra dubta: “Sí, però abans de tot, espanyol, lògicament”.
Molt a prop seu, però amb més suavitat, José de la Uz, alcalde de Las Rozas, assegura que “hi ha una llei que és per a tots, i que no es pot sortejar”.
De la Uz confia, però, que al final no hi haurà un xoc frontal i es trobaran vies de sortida al conflicte.

Response: El Partit Popular celebra el seu congrés amb ponències i referències contra el sobiranisme a Catalunya i apel·lant a la Constitució i la història comuna. Els representants del País Basc, Galícia i Catalunya coordinen una ponència sobre la unitat d’Espanya. Els compromissaris manifesten el seu rebuig pel referèndum o la declaració unilateral d’independència.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
A Llesp, a l'Alta Ribagorça, es tanca aquest dissabte a la nit la temporada de falles al Pirineu, la segona des que les festes del foc dels solstici d'estiu tenen el reconeixement de patrimoni immaterial de la Humanitat.
La comarca concentra deu de les 16 poblacions catalanes amb tradició fallaire.
La primera baixada es va fer el 17 de juny a Durro, a la Vall de Boí, i des d'aleshores han passat per l'Alta Ribagorça uns 20.000 visitants atrets per la festa, segons càlculs del Consell Comarcal.
Tant des del Consell com des de l'Ajuntament de la Vall de Boí asseguren que els turistes s'han mantingut o fins i tot incrementat respecte l'any passat, per tant, constaten que l'èxit de la repercussió que va tenir la declaració de la UNESCO "no va ser una flor d'estiu".
A més, també valoren molt positivament les mesures que s'han pres per facilitar la mobilitat, amb més pàrquings i un servei de taxi per atansar els visitants fins als pobles.
Pel que fa al nombre de fallaires, s'ha arribat als 1.800, amb rècord de participants a Vilaller i Pont de Suert, on van baixar les falles unes 400 persones.
Segons el Consell Comarcal, la popularitat de la festa ha permès tornar a penjar el cartell de ple als establiments turístics, especialment als nuclis de la Vall de Boí, que han registrat un nivell d'ocupació durant cada cap de setmana d'entre el 90 i 100%, tal com es preveia a l'inici de la temporada.
El president del Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça, Josep Lluís Farrero, ha destacat el fort revulsiu econòmic que les falles suposen en els municipis de la comarca i que s'ha vist reforçat després del reconeixement com a Patrimoni Immaterial de la Humanitat.
"La massiva afluència de visitants registrada aquests dies a la comarca garanteix un impacte altament positiu en el nostre sector econòmic, a tots els nivells, ja que a més d'incrementar els registres d'allotjament i la despesa turística, també contribueix a captar i fidelitzar futures estades al territori", ha explicat Farrero.
També remarca que l'adequació de les zones d'aparcament, el servei de taxi o el bus jove han ajudat a la mobilitat territorial i a descongestionar uns nuclis que tenen poca capacitat per absorbir tanta afluència de visitants.
En aquest sentit, l'alcalde de la Vall de Boí, Joan Perelada, també s'ha mostrat molt satisfet de les millores en la logística de la festa i ha apuntat que l'objectiu per a l'any que ve és ampliar el pàrquing de Boí, on les falles se celebren la nit de Sant Joan.
"Amb això ja podrem assumir d'una manera molt correcta tots els visitants que venen a veure l'espectacle", ha dit.
Perelada també ha destacat la bona col·laboració amb els Mossos d'Esquadra per ordenar la mobilitat.
Una festa mil·lenària
Les falles són una tradició que a cada municipi on se celebra es viu diferent.
Actualment la tradició fallaire se celebra a 63 municipis de Catalunya, Andorra, França i la resta de l'estat espanyol.
Dels 16 municipis catalans que ho celebren 10 són a l'Alta Ribagorça.
Cada falla té un pes d'aproximadament 20 quilos.
La baixada s'inicia des d''un lloc elevat de la muntanya, el faro, visible des del poble, on hi ha plantat un pi on s'encenen les falles abans de començar el descens.
Les torxes baixen recolzades a les espatlles dels fallaires pels camins tradicionals fins a arribar a les places dels pobles, on es llancen a la foguera.
Les festes del foc del solstici d'estiu van ser declarades patrimoni cultural immaterial per la UNESCO l'1 de desembre de 2015.
'Camins de Foc'
Els visitants de l'Alta Ribagorça han pogut disposar aquest any d'un fulletó informatiu dels 'Camins de Foc', una iniciativa que es va estrenar l'any passat.
Es tracta de 10 itineraris pels pobles fallaires que ressegueixen els camins per on s'encenen i baixen les torxes.
Són uns recorreguts que es poden fer durant tot l'any i que estan adreçats a tots els públics.
La intenció és que els visitants coneguin la història de les falles, gaudeixin de la natura i es preservi la tradició.
El president del Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça ha explicat que un dels reptes pel pròxim any és ampliar la senyalització d'aquests camins amb plafons informatius als faros on s'expliqui l'entorn, la tradició i les característiques pròpies de la festa a cada poble.

Response: Acaba la temporada de falles al Pirineu, amb l’última baixada a Llesp, l’Alta Ribagorça. Els representants comarcals valoren positivament l’èxit de l’espectacle, amb una gran repercussió econòmica per a la comarca. S’han pres mesures per millorar la mobilitat dels 20.000 visitants i han participat 1.800 fallaires. La tradició de baixar torxes enceses fins al poble se celebra a 16 municipis catalans.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Un grup d'experts europeus han presentat a Barcelona un projecte per impulsar la intel·ligència artificial a la Unió Europea i fer front als EUA i la Xina, països líders en el desenvolupament d'aquesta tecnologia.
Finançat amb 20 milions d'euros per la Comissió Europea, compta amb 79 socis de 21 països, entre els quals hi ha el Barcelona Supercomputing Centre (BCS) i la UPC, que ha organitzat la trobada.
Els integrants de la iniciativa s'han compromès a crear una plataforma d'intel·ligència artificial "a la carta" per facilitar als usuaris coneixements, algoritmes i eines.
En el marc del projecte, també es desenvoluparà un Observatori d'Ètica que vetllarà pel respecte als drets humans i serà coordinat pel BCS.
I és que, segons ha assegurat a l'ACN un dels seus investigadors, Ulises Cortés, Barcelona "té les condicions" per ser el "pròxim hub" d'intel·ligència artificial europeu.
Només Hèlsinki, Londres i París estan per davant de la capital catalana en termes d'IA, ha assegurat Cortés, que també ha recalcat que és de vital importància explicar als empresaris que aquesta tecnologia té moltes aplicacions perquè puguin fer-ne negoci.
Segons els impulsors, el projecte ajudarà a apropar la intel·ligència artificial a petits empreses, empreses no tecnològiques i administracions públiques de tota Europa.
Per això, els coordinadors d'AI4EU es reuniran en catorze països amb especial interès a fer contactes empresarials.
Aquest programa forma part del pla d'acció que la Comissió Europea va presentar el passat 7 de desembre per fomentar l'ús de la intel·ligència artificial a Europa.
Compta amb 20 milions de finançament procedents de l'executiu comunitari i està coordinat per l'empresa electrònica francesa Thales.
La iniciativa presentada aquest dijous no tindrà una seu física, sinó que és una eina que es construirà de forma col·laborativa entre els 79 socis en diferents trobades.
La plataforma d'intel·ligència artificial "a la carta" que es pretén crear tindrà "software lliure" i proveirà "recursos computacionals" a emprenedors i empreses innovadores, que hauran de superar un concurs per accedir-hi, ha explicat Cortés.
La primera versió de software estarà disponible d'aquí a sis mesos, i l'última en 36 mesos.
Segons l'investigador, l'objectiu final del projecte és crear un teixit industrial innovador i estimular l'ecosistema digital europeu per fer front als gegants de la investigació en intel·ligència artificial, els Estats Units i la Xina, però des d'un punt de vista humanístic.
Una idea que també ha recalcat la directora d'Intel·ligència Artificial i Indústria Digital de la Direcció General CONNECT de la Comissió Europea, Lucilla Sioli, en el seu discurs de benvinguda.
Per això, els investigadors insisteixen en la importància de l'Observatori d'Ètica, coordinat entre Barcelona i Venècia.
Aquest ens té la intenció d'aconseguir que el disseny dels programes que utilitzin intel·ligència artificial i interactuïn amb éssers humans, estiguin concebuts des de la idea que han de ser respectuosos amb la diversitat i, no vulnerar el marc legal fixat per la UE, ha explicat Cortés.
La UE busca la "medalla de bronze" global en intel·ligència artificial
També des de la UPC, Cecilio Angulo, de l'Intelligent Data Science and Artificial Intelligence Research Center (IDEAI-UPC), ha apuntat que si bé "està clar" que aquestes dues potències tenen "la medalla d'or i de plata" en desenvolupament d'intel·ligència artificial, "ningú té la de bronze".
Amb el projecte presentat aquest dijous, la UE intenta merèixer-se aquest tercer lloc i fer-ho amb una investigació "centrada en l'ésser humà" inspirats en els "valors ètics europeus", ha explicat a l'ACN Philipphe Moutou, coordinador del projecte per Thales.
"Hem de parlar d'ètica abans de fer les coses, i no després, perquè és difícil parlar d'ètica quan el mal ja està fet", ha afegit.
Entre els 79 socis del projecte s'inclouen també, entre d'altres, l'Institut d'Investigacions d'Intel·ligència Artificial (IIIA), la Universitat Politècnica de Madrid (UPM), les empreses Atos Spain i SmartRural, i la Fundación centre tecnològic CARTIF.

Response: Experts europeus presenten a Barcelona un projecte per fomentar la intel·ligència artificial a la Unió Europea i així esdevenir líder amb els EUA i la Xina. La UPC, que ha organitzat la trobada, i el Barcelona Supercomputing Centre participen en el projecte. Un Observatori d’Ètica coordinat pel BSC vigilarà que es compleixi el marc legal de la UE als projectes desenvolupats.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'Hospital Clínic de Barcelona ha impulsat la creació del Clínic Eye Training Center (CETC), una àrea puntera de formació en cirurgia que s'integrarà a la nova àrea quirúrgica d'Oftalmologia, al recinte de la Maternitat, al barri de Les Corts.
Gràcies a la creació d'aquest espai es podrà oferir docència a professionals de països del tercer món a través del programa de cooperació Learn for Sight, que permetrà l'accés a l'oferta formativa i als recursos del Clínic a especialistes d'aquests països.
L'Hospital Clínic inicia una campanya de donacions per completar el projecte, d'uns 570.000 euros, que compta amb el suport del campió de MotoGP, Marc Márquez, com a ambaixador del programa Learn for Sight, i els actors Josep Maria Pou i Queco Novell, que han estat pacients de l'Institut Clínic d'Oftalmologia (ICOF) i han participat en un vídeo promocional.
La nova àrea quirúrgica de l'Institut Clínic d'Oftalmologia (ICOF) de l'hospital, que s'inaugurarà previsiblement el juny del 2020, tindrà quatre quiròfans nous, ocuparà una superfície de 1.000 metres quadrats i té un pressupost de quatre milions d'euros finançats pel propi Clínic.
Permetrà implantar les tècniques més innovadores en cirurgia oftalmològica com la intervenció de cataracta amb làser de femtosegon i implants intraoculars amb nous materials; òptiques i dissenys; cirurgia microincisional de vitrectomia; trasplantaments de còrnia amb tècniques selectives, cirurgia de glaucoma amb microimplants o cirurgia 3D.
El CETC comptarà amb diversos espais distribuïts en 160 metres quadrats.
Hi haurà una aula de formació i un laboratori de simulació, o Dry Lab, que permetrà donar a conèixer les diferents plataformes quirúrgiques i diagnòstiques i que els alumnes adquireixin competències bàsiques i específiques.
També hi haurà un espai Wet Lab, de cirurgia experimental, per proporcionar formació sobre cirurgia de cataracta, retina, còrnia, glaucoma i cirurgia oculoplàstica, on es faran pràctiques amb ulls de porc.
El fet que l'àrea de formació i el bloc quirúrgic estiguin junts permetrà als alumnes, a més de fer pràctiques, veure en directe alguna de les 40 operacions oftalmològiques diàries que s'hi realitzen, unes 4.700 el 2018.
També hi haurà intercomunicació amb consultes externes, on es realitzen més de 200 visites cada dia, unes 50.000 tot el 2018.
Aquest és el primer projecte d'entrenament pràctic en oftalmologia en un centre públic a Europa integrat en una àrea quirúrgica amb una zona específica per a docència.
L'objectiu és que alumnes de grau de Medicina i Bioenginyeria, metges MIR i oftalmòlegs rebin la millor formació en aquesta especialitat.
En aquest espai s'hi formaran prop de 500 persones cada any.
L'espai també s'obrirà a empreses farmacèutiques per fer les seves investigacions.
Gràcies a la creació d'aquest espai també s'oferirà docència a professionals de països del tercer món a través del programa de cooperació Learn for Sight, primer a Haití, i després al Txad, el Senegal o altres països.
A través del programa es facilitarà l'accés a l'oferta formativa i als recursos del Clínic a aquests especialistes perquè, una vegada formats, puguin posar en pràctica els coneixements i aprenentatges adquirits en els seus països d'origen.
"L'objectiu és contribuir al desenvolupament i sostenibilitat d'aquests països facilitant la formació de professionals de la salut ocular autòctons.
D'aquesta manera, les persones amb dèficit visual i sense recursos econòmics podran tenir accés a una assistència oftalmològica de qualitat", ha explicat Alfredo Adán, director de l'Institut Clínic d'Oftalmologia (ICOF).
Adán ha recordat que el 75% dels 36 milions de casos de ceguera que hi ha al món es poden prevenir o curar com les cataractes, el glaucoma, els problemes a la retina o els derivats de la diabetis.
El Clínic Eye Training Center i el programa de cooperació internacional, constitueixen una iniciativa pionera a Europa que requereix un finançament de 570.000 euros.
L'Hospital Clínic ha iniciat una campanya de captació de fons per finançar el CETC que compta amb el suport dels actors Josep Maria Pou i Queco Novell, que han participat en un vídeo promocional que presenta la iniciativa, titulat 'El que no et cansaries de veure'.
També compta amb el suport de Marc Márquez, com a ambaixador del programa de cooperació Learn for Sight.
Pou ha dit que fa uns vuit mesos va estar patint durant mig any pel temor a perdre la visió, i ha donat les gràcies al Clínic per curar-lo totalment.
Márquez, per la seva banda, ha explicat que el 2011 va patir diplopia, visió doble, que li va fer témer haver d'abandonar la seva carrera esportiva, però també altres aspectes bàsics de la vida com llegir o caminar.
Es va operar i ara ha volgut donar les gràcies aportant el seu "gra de sorra" a la campanya per recaptar fons.

Response: L'Hospital Clínic de Barcelona comença una campanya de donacions per crear un centre de formació en cirurgia oftalmològica. Aquest centre oferirà docència a professionals de països del tercer món, en un programa que arribarà a Haití, al Txad i al Senegal, entre d'altres. La campanya compta amb el suport d'expacients com Josep Maria Pou, Queco Novell i Marc Márquez.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena ha emès avui una interlocutòria on dona deu dies a la secretària general d’ERC, Marta Rovira, per a pagar els 60.000 euros de fiança que va fixar el passat dilluns, i on li imposa l’obligació de comparèixer cada quinze dies davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya o davant qualsevol tribunal de la seva conveniència, així com la de comparèixer sempre que sigui citada.
També recull la llibertat provisional de l’ex-president de la Generalitat Artur Mas, a qui no va imposar mesures cautelars.
Segons Llarena, Rovira tenia una funció ‘decisòria’ en el disseny del procés independentista, però no se li ha d’imposar una mesura cautelar de presó, perquè en el seu cas, i malgrat la ‘greu responsabilitat que s’investiga i que ha portat fins i tot a la fuga d’alguns investigats’, el risc de fuga es troba ‘molt mitigat’ pel seu ‘arreglament personal, familiar i laboral’, i perquè el seu comportament dels últims mesos ‘no ofereix cap signe de possible ocultació’.
En aquest sentit, recorda que cap de les parts ha apel·lat a aquest risc de fuga durant els dos mesos que han passat des de l’anunci de la seva investigació i la citació.
En tot cas el jutge defensa la imposició de la fiança perquè ‘el risc de fuga no s’esvaeix de manera absoluta’ i perquè hi ha elements que ‘poden propiciar’ el retorn dels partits independentistes a la lògica del procés, com ‘el discurs que formulen alguns dels suposats copartícips del comportament que s’investiga’ i el fet que alguns dels documents intervinguts apuntin que els investigats tenien intenció de ‘perseverar en els seus plans d’actuació’.
En una interlocutòria de deu pàgines –on no fa encara cap referència a la incompareixença d’Anna Gabriel-, Llarena insisteix a assenyalar Mas, Rovira i la resta d’investigats haurien participat d’una ‘iniciativa política compartida per diversos partits, el govern de la Generalitat el Parlament i altres institucions de la mateixa Comunitat’ per ‘declarar unilateralment la independència de Catalunya i segregar aquesta Comunitat Autònoma de la resta de l’Estat’.
Aquest pla, segons el jutge, passava per ‘l’aprovació parlamentària de diverses normes i resolucions orientades a aquella finalitat’ i que anirien ‘en contra de les resolucions del Tribunal Constitucional’.
Segons el jutge, la celebració del referèndum era un ‘element indispensable’ per a la declaració unilateral d’independència.
Segons el jutge, totes aquestes institucions haurien incitat els partidaris de la secessió a ‘mobilitzar-se al carrer’ per ‘enfortir les seves actuacions i forçar l’Estat a acceptar la independència’, malgrat ‘l’altíssima probabilitat que aquesta mobilització desmboqués en actes violents en defensa de la declaració unilateral d’independència’.
Rovira tenia ‘una funció decisòria’
El jutge justifica la imposició de la fiança a Rovira pel fet que tenia ‘una responsabilitat política de més nivell no només al sí del partit sobiranista d’ERC o del Grup Parlamentari Junts pel Sí’.
‘La importància política de la seva figura resulta plenament coherent amb el fet que la investigada tingués una funció decisòria en la concepció i en l’execució d’un procés sobiranista que va ser el centre de l’activitat política durant la legislatura, tal i com se li atribueix al document Enfocats intervingut en ocasió del registre practicat a l’habitatge de Jose Maria Jové’.
Segons el jutge hi ha ‘altres elements objectius’ que corroborarien aquesta ‘responsabilitat i funció’ de Rovira.
‘Més enllà de la seva activitat parlamentària de portaveu, deliberativa i de vot, la investigada ha jalonat les seves responsabilitats polítiques amb declaracions públiques on divulga la seva iniciativa, alhora que descrivia actes que permetien incomplir les traves legals que impedien l’objectiu col·lectiu que impulsava’.
Segons Llarena, l’agenda de Jové demostra que va participar a reunions ‘totalment alienes a la seva tasca de portaveu parlamentària’ on ‘es debatia la millor estratègia que calia seguir per aconseguir la independència’.
També li atribueix responsabilitat per haver ‘impulsat personalment’ la Llei del referèndum i la de transitorietat jurídica ‘quan la prohibició pel Tribunal Constitucinal era notòria per a qualsevol que fes activitat política a Catalunya’.
El jutge també assenyala com a ‘evidències’ les ‘converses telefòniques on s’aprecia que la investigada participava, amb una clara capacitat decisòria, a l’organització i provisió dels centres de votació on es pretenia celebrar el referèndum’.
Mas tenia un paper ‘llunyà’
Pel que fa a Artur Mas, Llarena assegura que no aprecia risc de fuga ni de reiteració delictiva.
‘El paper que li atribueix la investigació practicada fins avui i la circumstància d’una intervenció política relativament llunyana no conformen un risc que resulti equiparable al que s’ha apreciat als altres investigats’.
Mas, recorda, sempre ha assumit i complert la seva obligació de comparèixer als tribunals quan ha estat citat.

Response: El jutge del Tribunal Suprem Pablo Llarena demana a Marta Rovira, secretària general d’ERC, una fiança de 60.000 euros, que ha de pagar en 10 dies. El jutge considera que va tenir un paper decisiu en el disseny de l’estratègia independentista, però que no hi ha risc de fuga per l’arrelament familiar i laboral de Rovira.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'exdiputada de la CUP Mireia Boya ha dit aquest divendres al final del judici al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que no li fa por la possible condemna per desobediència perquè el cas "va d'una cosa molt més gran, digna i legítima com els drets i llibertats del poble".
De fet, ha considerat injust que ella estigui acusada de desobediència amb una pena d'inhabilitació i, en canvi, l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell estigui empresonada per permetre la tramitació d'iniciatives parlamentàries que Boya va impulsar.
"No hi ha justícia en aquesta sala", ha dit, i ha afegit que el president del TSJC, Jesús María Barrientos, pot afegir la possible condemna al seu currículum per ser magistrat del Tribunal Suprem.
En el seu últim torn de paraula, Boya no s'ha retractat de res del que va fer, sinó que ha reivindicat el dret al parlamentarisme i a impulsar iniciatives que "desobeeixin lleis injustes" i trenquin amb el "règim del 78".
Ha assumit la desobediència, no pas la tipificada al Codi Penal, sinó la que suposa "l'obediència al programa electoral".
Tot i considerar que això no pot ser delicte, ha admès que "no surt gratis i hi pot haver un càstig".
"No vull trencar la Constitució espanyola, hi estic en contra, però vull una constitució per a Catalunya", ha resumit.
En tot cas, ha lamentat que una possible sentència condemnatòria farà que l'actual i els futurs parlaments catalans no puguin parlar d'independència.
Per això, en el conflicte entre "resignar-se a acatar una llei injusta", intentar-la modificar per les vies legals tot i que l'estat "unilateralment no escolta les demandes majoritàries i persisteix en la via constitucional", o transformar la legalitat, ella opta per la "desobediència persistent", en considerar que "el règim del 78 ha obligat a desobeir, no dona altra opció i és legítim obrir una via davant del mur constitucional".
En un llarg al·legat final, l'exdiputada cupaire ha dit que durant el judici s'ha parlat més del Tribunal Constitucional que dels cinc acusats.
Per això ha opinat que potser els magistrats de l'alt tribunal haurien hagut de declarar com a testimonis per justificar el seu canvi de jurisprudència del 2014 sobre el paper de les meses parlamentàries.
"Ha faltat un actor", ha dit.
Boya ha dit que ella estava compromesa amb un programa electoral legal i conegut del 2015 i estava obligada a complir-lo.
Ha acusat l'estat d'immobilisme i de "guerra bruta" contra els independentistes, guerra bruta que "quan no ha funcionat ha optat per la via judicial, la repressió i la violència".
"El problema és que els independentistes tenen majoria parlamentària i això ha espantat l'estat espanyol, que ha reaccionat d'una forma més pròpia d'estats totalitaris", ha conclòs.
Encarant-se al president del TSJC i del tribunal que l'ha jutjada, Jesús María Barrientos, Boya li ha dit que podria posar la sentència al seu currículum per ser magistrat del Tribunal Suprem, com Barrientos ha sol·licitat, i ha acabat dient 'Visca la terra'.
Per la seva banda, l'exvicepresident primer de la Mesa Lluís Corominas ha dit que quan actuaven aquells mesos de 2016 i 2017 esperaven "l'empara del poder judicial" davant de la "voluntat" del TC perquè la "Mesa fes una funció que no li pertocava".
"Hem arribat aquí pel context polític", ha dit.
"No se'ns acusa per haver infringit la llei, el reglament del Parlament o la jurisprudència consolidada del TC, sinó per desobeir la nova línia jurisprudencial", ha conclòs.
"Se m'acusa de fer una cosa que no es va demanar als diputats i sí a la Mesa: que es limités el dret a la iniciativa parlamentària", ha afegit.
L'exvicepresidenta segona Anna Simó ha opinat que el TC i l'Advocacia de l'Estat van decidir fer un ús "indiscriminat" dels incidents d'execució de sentència del propi TC per tal que la Mesa fes la "feina bruta" contra el parlamentarisme i "vulnerar" així els drets dels diputats, "trinxant" la separació de poders.
"La voluntat d'escarment ha empetitit l'estat de dret i les garanties democràtiques", ha conclòs.
Simó ha explicat que el control de constitucionalitat en el sistema polític espanyol sempre s'ha fet a posteriori i per part del Tribunal Constitucional, i no de forma preventiva per part d'òrgans legislatius.
"Per això, no entenc que s'usi la Mesa del Parlament per coaccionar sobre els debats que es poden o no fer", ha dit, tot recordant que les interpretacions jurídiques canvien i no són unívoques.
L'exvicepresident de la Mesa Lluís Guinó ha dit que el judici ha evidenciat que els tribunals no són el lloc adequat per a posicionaments polítics i ha demanat que "la política torni a la política", ja que en cap cas hi va haver la voluntat de delinquir ni de desobeir els requeriments del TC.
L'exsecretària quarta Ramona Barrufet ha agraït el bon to de tota la vista oral i ha donat suport als polítics empresonats i exiliats.

Response: Mireia Boya, exdiputada de la CUP, diu que no té por de la condemna per desobediència i que Barrientos, president del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, pot afegir aquesta condemna al seu currículum per magistrat del Tribunal Suprem. També s’han defensat amb contundència els altres acusats de la mesa del Parlament, Corominas, Guinó, Simó i Barrufet.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'autor de l'informe 'Llei i legitimitat: la negació de la veu catalana', Huw Evans, a la seu del Centre Maurits Coppieters a Brussel·les.
Foto: Laura Pous.
La negativa del govern de Mariano Rajoy a negociar i permetre la celebració d'un referèndum d'independència a Catalunya "debilita la legitimitat del sistema polític espanyol" i suposa una vulneració del "dret a la llibertat d'expressió" dels catalans.
Així ho defensa un nou informe que publica aquest dijous el Centre Maurits Coppieters, el think tank amb seu a Brussel·les especialitzat en moviments nacionalistes, vinculat amb l'Aliança Lliure Europea (ALE), el partit europeu en què s'enquadren ERC, l'SNP escocès i el BNG gallec, entre d'altres.
El text, titulat Law and Legitimacy: The denial of the Catalan voice , argumenta que Rajoy podria autoritzar un referèndum sense contradir la constitució i avisa que l'actitud actual "restringeix, i a la pràctica nega, el dret dels catalans d'assolir democràticament la independència".
L'autor de l'informe, el professor de Dret de la Metropolitan University de Cardiff, Huw Evans, explica que "la negació de l'expectativa legítima dels catalans a celebrar un referèndum" implica "negar el seu dret a la llibertat d'expressió".
Evans assegura que en el cas del Canadà i el Quebec, el Tribunal Suprem va remarcar la necessitat de considerar alhora "la llei i la democràcia".
"I en el context espanyol, els catalans tenen negada aquesta veu democràtica", diu Evans.
"El govern espanyol podria no oposar-se al dret del poble català a celebrar un referèndum i, en cas d'un resultat favorable a la independència, oposar-se a una declaració unilateral", defensa l'informe publicat aquest dijous.
"Aquest posicionament seria completament consistent amb la defensa de la constitució i alhora no negaria als catalans el dret d'intentar assolir la independència amb mitjans democràtics", afegeix el text d'Evans.
"La constitució espanyola diu que el territori és indivisible, i és legítim.
Però argumentar que no pots estar-hi en contra és incorrecte", remarca Huw Evans a l'ACN.
Segons ell, l'opció democràtica és l'adoptada pel Canadà i el Regne Unit, que permeten "tenir un debat" sobre si la situació fixada a les lleis "ha de continuar".
"Els canadencs diuen que els quebequesos no tenen el dret de marxar unilateralment, però també diuen que la constitució no és un fi en sí mateix, sinó un document viu, basat en principis bàsics que inclouen el de la legitimitat, la llei i la democràcia", destaca.
En l'informe, Evans aplica la resolució canadenca als casos de Catalunya i Escòcia, i conclou que "el posicionament britànic és més consistent amb la interacció entre la llei i els principis democràtics".
A Catalunya, Evans identifica una "restricció efectiva de la llibertat d'expressió" per part del govern espanyol perquè "s'evita que s'estableixi una veu democràtica" sobre el que desitja el poble català.
L'informe nega, a diferència del que diu Madrid, que no es pugui permetre el referèndum.
"Reconèixer i respectar la veu catalana no significa que les altres veus, ja siguin de suport o hostils, no es puguin tenir en compte", assenyala el text publicat pel Centre Maurits Coppieters.
Segons Evans, la constitució permetria obtenir a través d'una consulta un veredicte del poble català sobre si es vol o no la independència i, en tot cas, aquesta es negociaria a posterior.
Aquest expert de la Metropolitan University de Cardiff prediu que Espanya utilitzarà "qualsevol eina legítima disponible per intentar evitar que es faci el referèndum".
Amb tot, avisa que fer-ho podria afectar la reputació de l'Estat a nivell internacional.
La prohibició a la consulta es faria en el context "d'un referèndum d'independència a Escòcia" que seria un fort "contrast" i que podria generar denúncies als tribunals europeus.
"La reacció d'Espanya podria ser vista com il·legítima, al no haver permès una veu que en canvi seria legítimament permesa en el context escocès i britànic", diu Evans.
"No estem acusant Espanya d'assassinats massius, sinó d'usar la llei per silenciar una veu.
En altres aspectes Espanya és clarament un país democràtic amb ideals democràtics, però en aquest tema, per la raó que sigui, està negant la veu dels catalans", lamenta l'acadèmic.
Segons ell, la comunitat internacional no reaccionarà fins després del referèndum d'Escòcia que crearà "un context comparatiu" on la imatge d'Espanya "no serà impressionant".

Response: Huw Ewans, de la Universitat de Cardiff, publica un informe al Centre Maurits Coppieters, el “think tank” vinculat a ERC a Brussel·les. Defensa que és legítim que els catalans celebrin un referèndum i que s’està negant el seu dret a la llibertat d’expressió. Conclou que Madrid utilitza la llei per negar un dret i que això afectarà la seva imatge internacional.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El Govern no tindrà problemes per fer front a les seves pròximes obligacions davant els bancs ja sigui per venciments de deute a curt termini, les de menys d'un any, i les de llarg termini, segons ha assegurat Cristóbal Montoro, en una atenció a mitjans en el marc d'unes jornades sobre el futur de l'impost de patrimoni i successions organitzat per Foment.
Montoro no ha assegurat que hi hagi un acord sobre el deute a curt termini amb la Generalitat i ha explicat que és un tema que s'està ''estudiant'' en el Ministeri per evitar que s'obri cap greuge comparatiu amb la resta d'autonomies, que també tenen deutes a curt.
Montoro ha coincidit en l'acte amb el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras.
Montoro ha evitat parlar d'acord concret amb el Govern en relació amb la conversió del deute a curt termini en deute a llarg termini amb l'objectiu d'integrar-la en el finançament del Fons de Liquiditat Autonòmica, que només admet deute a llarg.
El ministre ha assegurat que dins del Ministeri ''s'està estudiant'' una solució per Catalunya sobre aquest matèria però sense que això suposi obrir un ''greuge'' amb la resta d'autonomies que també tenen aquest problema.
Tot i això, el ministre ha enviat un missatge tranquil·litzador al Govern, als bancs amb crèdits amb la Generalitat i als proveïdors en general assegurant que la Generalitat no tindrà cap tipus de problema per fer front a les seves obligacions, ja siguin per deutes a curt o llarg termini.
El titular de la cartera d'Hisenda també ha anunciat que la pròxima comissió delegada per afers econòmics del govern espanyol avançarà un acord sobre els compromisos de deutes i venciments del segon trimestre de l'any ''que són una xifra important'' per incorporar-los al pla de pagaments del FLA i un avançament del tercer trimestre.
Montoro ha afegit que en aquest nou programa de pagaments també s'inclouran les desviacions pressupostaris de l'exercici del 2015.
El ministre ha previst que aquesta resolució del govern es podrà tancar ''en les pròximes setmanes''.
El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, acompanyat del president de Foment, Joaquim Gay de Montellà, han rebut al ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro a la porta principal de la patronal Foment, a peu de carrer.
Moments abans de l'inici de la conferència del ministre, el titular d'Hisenda i Junqueras s'han reunit amb alguns membres de la junta directiva de Foment i amb Gay de Montellà en una habitació de les instal·lacions de la patronal.
En el transcurs del dinar, posterior a la conferència de Montoro, Junqueras i el ministre s'han assegut a la mateixa taula per compartir un dinar, flanquejats pel president de Foment.
En la conferència prèvia a l'atenció a mitjans, el ministre Montoro ha assegurat que l'impost de Patrimoni i el de Successions i Donacions, to t i que s'han de reformar, ''no tenen gaire futur'' en el finançament de les autonomies perquè el seu nivell de recaptació és irrellevant en relació amb el gruix del finançament autonòmic.
En el transcurs de la seva intervenció davant els prop de 200 empresaris reunits a l'auditori de Foment, Montoro s'ha referit a la crisi institucional entre Catalunya i Espanya i ha assegurat que aquesta ''manca d'entesa política'' quedarà superada un cop realment s'hagi superat definitivament la crisi econòmica.
A preguntes dels periodistes, Montoro ha assegurat que en la carta del president Mariano Rajoy al president de la Comissió Europea no es parla de ''retallades'' ni d'ajustos addicionals per el segon semestre de l'any.
En tot cas, ha dit el ministre, el compliment del dèficit es farà a través de la no disponibilitat de despesa de 2.000 euros que va anunciar el govern espanyol i amb un increment dels ingressos per la recuperació de l'economia.

Response: El ministre Montoro es reuneix amb Junqueras i el president de Foment en unes jornades amb 200 empresaris. Montoro afirma que el Ministeri estudia una solució per Catalunya sobre la conversió del deute a curt termini en deute a llarg termini, sense causar greuges comparatius a altres comunitats autònomes, que també tenen deutes a curt termini.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La crisi de la grip aviària que ha afectat algunes granges de les comarques de Girona no ha afectat la venda d'aus a les carnisseries de la demarcació.
De fet, tampoc s'han registrat oscil·lacions importants en el preu del pollastre o l'ànec, l'espècie més afectada pels diferents brots que s'han registrat.
Una circumstància que el president del Gremi de Carnissers i Xarcuters de les Comarques Gironines, Ricard Josep Llavallol, vincula a la seguretat que tenen els clients a l'hora de comprar.
"El consumidor no ha perdut gens la confiança en el producte que es ven a la carnisseria", ressalta.
Llavallol també ha destacat "la ràpida i bona informació" que es va donar per part del departament en el moment que va saltar la notícia.
Tres mesos després de l'aparició del virus de la grip aviària que va afectar deu granges gironines, i que va obligar sacrificar 27.000 ànecs, els carnissers no han notat cap davallada en les vendes d'aus a les carnisseries de la demarcació.
Tampoc se n'han ressentit els preus, que s'han mantingut durant aquest temps, tant el del pollastre, un dels productes més venuts com de l'ànec, l'espècie afectada pel virus.
El president del Gremi de Carnissers i Xarcuters de les Comarques Gironines, Ricard Josep Llavallol, explica que només han notat un repunt en els derivats de l'ànec, com el foie gras.
"Hem de tenir en compte que és un producte que se sol vendre sobretot a l'època de Nadal, per tant no ha afectat tant com es podia esperar", ha reblat.
El president dels xarcuters reconeix que s'ha informat de manera "puntual i precisa" tant a comerciants com a la ciutadania, i això, segons Llavallol, "ha posat les coses molt més fàcil".
"Quan passen situacions com aquesta el més important és ser prudent i explicar les coses bé, i això és el que s'ha fet",
remarca.
Amb tot, des del gremi reconeixen que els va preocupar quan va saltar la notícia, però que en cap moment han dubtat del producte que venen.
"Tenim tota la traçabilitat de la carn que entra a les xarcuteries gironines i sabem que és de gran qualitat", comenta Lavallol, que ressalta que els carnissers mengen la mateixa carn que venen.
"No hi ha mostra de confiança més gran", diu.
L'alarma va saltar a finals de febrer quan una cigonya va aparèixer morta infectada pel virus.
Des d'aquell moment el Departament d'Agricultura va prendre mesures i restriccions que s'han allargat durant tres mesos.
Calen més carnissers
El president dels carnissers gironins també ha fet referència a l'estat de la professió.
Lavallol ha assegurat que falten professionals a les més de 600 xarcuteries de les comarques de Girona.
"Ara mateix no tenim prou carnissers per tal de cobrir tota la demanda", ressalta.
Llavallol però, veu aquest problema com una mostra de la importància que tenen les carnisseries en l'alimentació.
"Estem treballant bé, donem un producte de qualitat i al final el consumidor ho agraeix", ha conclòs.
Per tal de suplir aquesta demanda, Llavallol ha explicat que des del gremi ofereixen cursos de formació per aquelles persones que s'hi vulguin dedicar.
"Estem en permanent contacte amb els companys de les altres demarcacions per seguir innovant i no quedar-nos enrere en temes de formació", ha destacat.
Finalment també ha posat en valor que cada cop més fills de carnissers estan interessats en seguir la professió.
"Hi ha molt bona cantera i això és molt important perquè assegura que l'establiment continuarà aixecant la persiana", ha reblat.
Cohabitació amb les grans superfícies
Un dels aspectes que més destaquen els carnissers és la bona cohabitació amb les grans superfícies.
Per Llavallol no es tracta d'una competència directa ja que son nínxols de mercat diferents.
"Nosaltres oferim un producte diferent, de més qualitat, però sols no podem abastir tota la població i per això necessitem aquests grans establiments", ha subratllat.

Response: El gremi de carnissers de Girona assegura que no s'han perdut vendes ni s'han incrementat els preus de pollastres ni ànecs després del virus que va afectar 27.000 ànecs fa tres mesos. Troba l'explicació en la bona comunicació feta des del departament d'Agricultura i en la confiança del consumidor. Destaca la traçabilitat del producte, que és de gran qualitat.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Barcelona (ACN).- Molts, potser la majoria, desconeixen l’escriptor i traductor Javier Coll (Madrid, 1948 – París, 1990), conegut com Aliocha Coll, fill d’una família catalana, que va créixer a Barcelona, metge de professió i autor d’obres d’avantguarda “illegibles”.
L’escriptor Javier Serena reivindica la figura de Coll, qui va acabar amb la seva vida als 42 anys, al seu llibre de ficció ‘Atila.
Un escritor indescifrable’ (Tropo Editores).
En una entrevista a l’ACN, l’autor ha dit que “és un escriptor molt oblidat.
M’interessa més la seva personalitat i recorregut vital que la seva obra de ficció”.
Ha remarcat que Coll “va fer unes ficcions que el van portar a renunciar a totes les comoditats que tenia”.
Serena ha explicat que “Aliocha Coll és un autor poc conegut i de fet tots els seus llibres estan descatalogats.
Per llegir algun exemplar s’ha d’anar a una biblioteca pública que ocasionalment en tingui algun, però a les llibreries no es troben i al mercat de segona mà costa” fer-ho.
L’escriptor va arribar a Coll a través de l’obra de Javier Marías, qui va ser amic seu.
“Sobre Aliocha va escriure alguns articles en premsa i en un parell de contes al llibre ‘Mientras ellas duermen va ficcionar sobre ell amb noms diferents’ i també en fa referència a l’obra ‘Negra espalda del tiempo'”, ha indicat.
Serena ha declarat que havia llegit fa molt temps sobre Coll i sempre el tenia rondant al cap. Un dia se’n va adonar que havia intentat escriure novel·les que el protagonista representava la idea que tenia sobre l’escriptor.
Després va investigar més sobre ell i va buscar tota la informació disponible.
“És un personatge com escriptor molt oblidat i m’interessa més la figura, la seva personalitat i recorregut vital que la seva obra de ficció que tenia talent, però no era rodona.
El meu llibre no es pot llegir com una biografia, sinó com una obra de ficció que tracta de crear una història que exemplifiqui el que era més valuós i singular d’Aliocha Coll”, ha afegit.
Serena ha explicat que Coll era una persona que “va néixer amb unes condicions favorables extremes, era molt intel·ligent, tothom reconeix la seva vàlua intel·lectual, era un excel·lent traductor, va traduir a Marlowe, era metge de formació i venia d’una família catalana acomodada”.
Tot i això, ha seguit, “ell volia ser un autor d’avantguarda extrema i volia anar més lluny que ningú en la narració de novel·les i va fer unes ficcions que el van portar a renunciar a totes les comoditats que tenia”.
Coll se’n va anar a viure a París i va “malviure” amb unes rendes que tenia i va treballar ocasionalment de metge.
“Ell tenia una idea sobre la novel·la que impedia que els seus llibres fossin més divulgats i, tot i que ho tenia molt a favor, va seguir amb el seu projecte molt visceral”. `
Aliocha Coll va morir per la seva pròpia voluntat amb 42 anys amb una obra que Serena considera “il·legible”.
“Em sembla exemplar perquè tenia un projecte vital i va apostar per ell sense concessions, mai va tenir una posició intermèdia i tot i que la seva obra em sembla que no és llegible, el seu recorregut vital mereixia una novel·la”.
Les veritats d”Atila’
Serena ha destacat que les veritats del llibre són alguns fets generals com que va viure a París, que va voler fer llibres “d’avantguarda extrema”, que era metge de formació, que venia d’una família catalana de Barcelona acomodada, que li demanaven que fes llibres més llegibles i que era un gran traductor.
“He recreat les seves relacions privades, les que conec no les he representat i les que desconec tampoc.
N’he recreat algunes que simbolitzin els conflictes que va poder tenir”.
Ell, per exemple, va renunciar al que al seva família podia projectar per ell com ser metge i a partir d’allí l’autor va inventar un personatge com el seu cosí que recrea el que podria ser ell, un metge que es dedica a la literatura de forma secundària.
En aquest sentit, ha apuntat que el lector no sap què és cert i fals, però més enllà dels termes històrics, “s’ha d’atendre als veritables i són els que representen l’esperit d’aquella persona sobre la seva vocació literària.
Les seves relacions privades no les conec, però sí representa la seva actitud, una persona que prefereix enfonsar-se a salvar-se fent concessions”.
El mateix narrador del llibre, ha explicat Serena, “és un personatge que va coneixent l’Aliocha i té una mirada cap a ell que és admirativa”.
‘Atila’ és el títol del darrer llibre que va escriure Aliocha Coll.
“Ell va dir que quan s’acabés el seu projecte narratiu, s’acabaria la seva vida.
Es una afirmació feta des d’un estat d’obsessió extrema pel seu aïllament vital i pel seu desig de fer una narrativa renovadora”.
Segons Serena, “posar aquest nom al llibre simbolitza quina és la voluntat del personatge, que és que més enllà de la literatura no hi ha res”.

Response: L’escriptor Javier Serena s’ha obsessionat amb la figura desconeguda de Javier Coll, conegut com a Aliocha Coll, i n'ha escrit una novel·la. Aliocha fou un metge de classe acomodada, bon traductor, que volia escriure avantguarda extrema. Aquest ideal el portà a deixar una obra “il·legible”. Després de malviure a París per aconseguir el seu ideal, acabà suïcidant-se als 42 anys.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
En el tercer i últim capítol sobre la manera de preparar la maleta digital explicaré el sistema més econòmic per a continuar connectats mentre som de vacances.
Targetes de les altres operadores
Si sou fora més d’un parell de dies, la solució definitiva per a les vostres necessitats de dades és comprar una targeta d’un operador local perquè pagareu les dades sense roaming.
Si sou previsors de mena, abans de sortir haureu comparat preus de les operadores locals i la localització de les botigues.
Si no ho sou, proveu pel centre de la ciutat o en un centre comercial, com aquí.
Penseu que això s’acabarà d’aquí a poc temps, perquè els d’Apple i els de Samsung ja treballen a eliminar la SIM dels telèfons i que, via software, l’usuari pugui canviar, quan vulgui, l’operadora que més li interessi.
Això sí, continuareu lligats per les regles de permanència.
De fet, Apple ja ha llançat al mercat l’Apple SIM per a iPad, que permet que l’usuari vagi seleccionant plans de dades segons el país on sigui.
Consells a tenir en compte quan compreu la targeta
–La mida de la SIM ha de coincidir amb la del vostre dispositiu.
Hi ha operadores que ja ofereixen targetes SIM per a totes les mides, només has de tallar per on et vagi bé.
Però hi ha llocs on has de demanar la mida exacta.
Si és així, en Murphy farà de les seves i la probabilitat que a la botiga no tinguin la vostra mida és extremadament alta.
–Ha de ser de pre-pagament, no us en deixeu vendre una de contracte que us aniran carregant cada mes a la targeta de crèdit.
–Ha de permetre tethering, que traduït vol dir que podrem compartir la connexió amb més telèfons, paraula que ja us podeu afegir al vostre vocabulari a utilitzar quan trepitgeu una botiga de telefonia.
Així el venedor sabrà que domineu el tema.
–Ha de permetre VoIP si voleu fer servir les trucades de veu del Whatsapp o Skype.
–Us han de donar la configuració APN, és a dir, la manera de connectar-vos a la xarxa de dades de l’operadora.
I una vegada tenim la SIM, què en fem?
El vostre telèfon amb SIM nova
Una opció és agafar el vostre telèfon, treure’n la que teniu, guardar-la i no perdre-la, i posar-hi la nova SIM.
En aquest cas seria aconsellable comprar una SIM amb veu també, el ‘problema’ és que no podreu rebre trucades al vostre número, sortirà el contestador.
I atenció!
Quan sou fora de viatge i salta el contestador pagueu el cost de la trucada rebuda, així que abans de sortir millor que el desactiveu!
En primer lloc truqueu a la vostra operadora per veure si us l’allibera perquè ja ha passat el temps de subvenció.
En cas contrari, si aneu a Google i poseu ‘alliberar telèfon xxxx’ us sortiran moltes pàgines.
I si sou solitaris, aquí s’acaba la història.
Però si viatgeu amb la família o els amics, heu de posar la connexió a disposició de la resta via ‘compartir internet’, que crea una petita xarxa wi-fi que poden utilitzar la resta de família o companys.
Mifi i similars
El mifi és un dispositiu que permet d’inserir-hi una targeta SIM i es converteix així en una estació wi-fi per a tots nosaltres.
És com compartir la internet del mòbil, però amb un dispositiu específic.
Mifi reciclat
Si no us voleu gastar els 50 euros d’un mifi, podeu reciclar algun dels telèfons vells que tingueu perquè us heu comprat l’últim model d’iPhone o de Samsung: el podeu fer servir de mifi amb l’opció de ‘compartir internet’.
El mifi també serveix per quan aneu al poble, quan viatgeu, quan llogueu un apartament, etc., per compartir la tarifa de dades entre tothom o bé per posar-lo a l’únic lloc de la casa on mig arriba el senyal i repartir-lo per la resta d’espais.
I recordeu que sempre us queda l’opció de tornar a la pre-història i no tenir connexió de dades durant les vacances…

Response: El consultor Joan Jofra proposa solucions econòmiques per viatjar connectats: comprar una SIM local per evitar pagar roaming, desactivar el contestador automàtic i crear una petita xarxa wifi per compartir dades quan viatgem amb família o amics, com un dispositiu mifi o similar. La SIM ha de ser de la mida del vostre dispositiu, de prepagament, amb tethering, VoIP i APN.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El 39è Saló de l’Automòbil de Mollerussa, celebrat del 16 al 19 de març i en el marc de la 147 Fira de Sant Josep, va tancar amb 285 cotxes venuts per una suma de 7.600.303 euros, unes xifres que suposen una millora respecte a les assolides l’any 2018 –amb 279 cotxes i un import de 7,1 milions d’euros–, així com el segon millor registre històric pel que fa a volum de negoci –a només mil euros del rècord assolit el 2017– i el nombre més alt en vendes des de fa més d’una dècada, concretament des del 2007.
L’alcalde de Mollerussa i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona, i el director de l’ens firal, Poldo Segarra, han fet públiques les xifres de tancament del Saló, les quals han qualificat com a “molt bones”, alhora que han destacat el fet què, per tercer any consecutiu, es superin els 7 milions d’euros en volum de negoci.
En la seva valoració, l’alcalde ha dit que aquests positius registres confirmen “les bones sensacions” que tenien els expositors del certamen des del primer dia i que, en acabar, van quedar reflectides també a les enquestes que es porten a terme a les firmes participants a la fira.
Solsona ha mostrat la satisfacció de l’ens firal en acollir aquest Saló del qual ha recordat que és el segon més important de vehicle nou que hi ha a Catalunya i que “ho és” no només per la làmina de vehicles exposats i pel Recinte Firal i visitants, sinó també “pel volum de negoci que genera”.
Compradors de tot Catalunya i la Franja
El màxim representant de Fira de Mollerussa ha destacat també l’àmplia procedència dels compradors de vehicles al Saló.
En aquest mateix sentit s’ha expressat el director Poldo Segarra, qui ha afegit que el Saló té “un abast geogràfic de tota Catalunya i la Franja”.
Segarra ha definit les comarques de Ponent com la principal àrea d’influència, si bé també ha volgut remarcar altres punts com Barcelona, Igualada, Montblanc o Mequinensa.
Per percentatges, la procedència dels compradors va ser: 13% de Mollerussa (amb 36 cotxes venuts); 16% de la resta del Pla d’Urgell; 21% de Lleida (amb 60 cotxes venuts); 38% de la resta de les comarques de Ponent; 9% de la resta de Catalunya i 3% de fora de Catalunya (sobretot de la Franja de Ponent).
Preu mitjà històric
Una de les dades de rècord d’enguany ha estat la mitja de preu de cotxe venut, xifra que enguany ha pujat a 26.878 euros.
Sobre aquesta dada, Segarra ha indicat que es deu a l’augment dels preus dels automòbils en els darrers anys.
D’altra banda, el director ha detallat també que el model més car venut en el passat Saló va ser un Mercedes CL E per 97.250 euros, mentre que el més econòmic va ser un Dacia Sandero per 8.700.
Pel que fa als preus dels cotxes venuts, es manté la tendència dels darrers anys en la venda de cotxes amb preus superiors als 24.000 euros, representant fins al 42% de les vendes totals.
De forma desglossada, i segons ha indicat Segarra, el 6% de les unitats venudes van tenir un preu d’entre 6.000 i 12.000 euros; el 22% entre 12.000 i 18.000 euros; el 30% entre 18.000 i 24.00; el 22% entre els 24.000 i els 35.000, i el 20% restant, amb un preu superior als 35.000 euros.
Altra de les dades és el dia de major venda, jornada que va correspondre al dimarts, dia de Sant Josep, amb 102 cotxes venuts.
Sorteig del premi de 6.000 euros
Les declaracions s’han fet dimarts, 2, al matí durant el sorteig davant notària del Premi de 6.000 euros entre tots els compradors d’un cotxe en el marc de la fira.
El guanyador d’enguany ha estat Daniel Quintero, de Lleida, qui va comprar un Kia Sportage a la firma Callesa de Lleida.
Recordar que aquest premi està patrocinat per l’ens firal i els mateixos expositors participants al Saló.
Bona valoració del Recinte Exterior
D’altra banda, l’alcalde ha fet referència a la bona valoració que van fer els expositors del Recinte Exterior de la passada 147 Fira de Sant Josep, on es localitza la Maquinària Agrícola.
Solsona ha dit que encara que d’aquest sector no es tenen xifres com sí es disposen del Saló de l’Automòbil, ha recordat els bons resultats de les enquestes de satisfacció que es van fer i que van superar en compliment de les expectatives a les del Saló.
En relació a això, Solsona ha conclòs dient que la suma de les xifres fetes públiques avui i les enquestes “vol dir que hem tingut un molt bon any a la Fira de Sant Josep pel que fa a la generació de negoci i vendes”.
La 147 Fira de Sant Josep es va celebrar del 16 al 19 de març i va aplegar enguany 294 expositors amb una ocupació neta de més de 25.000 metres quadrats.

Response: El 39è Saló de l’Automòbil de Mollerussa tanca amb èxit de vendes i satisfacció d’expositors i representants municipals i firals. Se superen els 7 MEUR en volum de negoci, el segon millor registre històric, amb 285 cotxes venuts per un valor mitjà de 26.878 euros. Els compradors procedeixen majoritàriament de les comarques de Ponent, però també de la resta de Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Els Mossos d'Esquadra han entrat aquest dimarts a primera hora del matí al rectorat de la Universitat de Lleida i han detingut el raper Pablo Hasél, tancat des d'aquest dilluns, juntament amb un grup d'estudiants que li donaven suport, per protestar contra l'ordre de presó.
La detenció s'ha produït a les 8 i 25 minuts i els Mossos d'Esquadra s'han emportat Hasél enmig de crits de suport d'estudiants i altres persones que s'havien concentrat al voltant de la universitat.
El raper està condemnat a 2 anys i 9 mesos arran de dues sentències de l'Audiència Nacional per enaltiment del terrorisme i justifica la tancada al rectorat per evitar posar "fàcil" la seva detenció perquè ingressi a presó.
El termini per entrar a un centre penitenciari va vèncer divendres passat.
El jove ja va dir que no es presentaria per voluntat pròpia a la presó i que esperaria que la policia el "segrestés", i finalment els agents s'hi han desplaçat aquest matí per complir amb l'ordre de l'Audiència Nacional.
No estas sol @PabloHasel #PabloHaselLlibertat https://t.co/BVax7ObuBv — XèNiA (@XeNiA_laSeu) February 16, 2021
— David Melero (@davidmelero__) February 16, 2021
Els Mossos han arribat a la universitat a quarts de set del matí amb diverses furgonetes de la Brimo i han irromput a dins del rectorat, traient les barricades que havien posat la gent que ha passat la nit al centre per donar suport al raper.
Un cop a dins, han separat els activistes de la premsa i han desallotjat el centre, en un operatiu sense incidents.
Llavors l'han detingut.
El tribunal va donar deu dies a Hasél per entrar voluntàriament a la presó després que el Tribunal Constitucional (TC) desestimés el recurs d'empara presentat per l'artista en una causa per enaltiment del terrorisme.
En els últims dies s'ha multiplicat les nostres de suport cap al raper.
llibertat d'expressió
Pablo Hasél: «No ens podem quedar de braços plegats mentre ens vulneren les nostres llibertats»
La plataforma en defensa de la llibertat del raper lleidatà assegura que l'ocupació de l'edifici del Rectorat és indefinida i volen dificultar al màxim el seu empresonament
La darrera, de fet, ha tingut lloc aquest mateix dilluns a la Universitat de Lleida.
Unes 200 persones s'hi han concentrat abans que arribés la policia per impedir la detenció del raper.
Diversos joves han utilitzat mobiliari de la facultat per dificultar el pas dels agents.
El grup de suport ha dit que el rector havia autoritzat els Mossos a accedir al centre, però fonts de la UdL ho han negat.
Hasél ha de complir una pena de dos anys i nou mesos de presó per dues condemnes.
La darrera, de nou mesos, va ser ratificada a mitjans de l'any passat pel Tribunal Suprem, que va concloure que no es podia parlar de llibertat d'expressió perquè l'acusat "anava més enllà" i enaltia la violència de grups com ETA.
La condemna més llarga, de dos anys, és de 2014 per les lletres d'algunes de les seves cançons sobre els GRAPO o Terra Lliure.
"Al final no hi ha hagut prou solidaritat per parar això que ens afecta a la majoria que no tenim garantida la llibertat d'expressió", va dir el raper quan va saber que hauria d'ingressar al a presó.
En aquests últims deu dies, Hasél ha descartat l'opció de l'exili, explotada per altres rapers com Valtònyc, que ha obtingut victòries significatives a Bèlgica.
El raper lleidatà considera que el seu empresonament es convertirà en una eina de denúncia per la situació que es viu a l'Estat.
Hasél ha tingut temps, també, de fer una última cançó, molt crítica amb l'actual rei espanyol, Felip VI.
Els partits polítics independentistes han mostrat el seu suport pel raper i els comuns impulsaran una reforma del codi penal al Congrés per evitar nous casos com el seu.
De tota manera, com amb el cas de la reforma del delicte de sedició, tot plegat no té calendaris concrets.

Response: Pablo Hásel ha estat detingut pels Mossos d’Esquadra a la Universitat de Lleida. El raper esperava la detenció amb una concentració de 200 persones, que han posat barricades. Hásel denuncia la situació sobre la llibertat d’expressió a l’estat espanyol amb l’empresonament per les seves cançons, que li comportaran 2 anys i 9 mesos de privació de llibertat.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La reforma de la llei de presidència que ha proposat JxCat pot ser la via per a intentar la investidura de Carles Puigdemont abans del 22 de maig, quan expira el termini abans que el parlament no sigui dissolt automàticament i tornin a convocar eleccions.
El vet del jutge Pablo Llarena a la investidura de Jordi Sànchez, contravenint les mesures cautelars del Comitè de Drets Humans de l’ONU, ha obert un altre cop la porta a l’opció de Puigdemont.
A més, l’estat espanyol no pot, ara per ara, inhabilitar el president per a exercir càrrecs públics perquè el Tribunal Suprem no el pot processar per rebel·lió ni mantenir-lo empresonat, dues condicions imprescindibles per a privar un polític de l’exercici de càrrecs públics preventivament.
De fet, avui mateix hi ha una reunió del grup de JxCat amb el president a Berlín per a avaluar si es reprèn la candidatura de Puigdemont o bé si es proposa un quart candidat transitori fins que la reforma de la llei de presidència no sigui vigent.
Diumenge, Puigdemont ja va esmentar aquesta fórmula com a possible desllorigador de la investidura.
‘Els diputats reformen la llei de presidència i això ha de donar resultats’, va explicar a TV3.
Dilluns, la portaveu d’ERC, Marta Vilalta, va argumentar que la reforma de la llei de Presidència i la formació d’un ‘govern efectiu’ han de ser dues vies paral·leles i compatibles’, i Maria Senserrich (PDeCAT) va afegir que la voluntat era ‘saltar els murs que posa l’estat espanyol’ i que esgotarien totes les vies per a fer possible la investidura.
També la portaveu de JxCat, Elsa Artadi, ha recordat recentment que treballen en la modificació de la norma per permetre la investidura telemàtica de Puigdemont.
La presidenta de l’ANC, Elisenda Paluzie, n’ha donat el vist-i-plau, car investir Puigdemont és el reclam principal de l’entitat: ‘És importantíssim l’embat democràtic i respectar el resultat de les eleccions’.
JxCat va registrar la reforma de la llei de presidència en solitari el 9 de febrer, en un cop de timó que va incomodar ERC.
La mesa no la va admetre a tràmit fins unes setmanes més tard, i ara mateix l’ha d’avaluar el Consell de Garanties Estatutàries (CGE).
El dictamen del CGE no és vinculant, però si fos favorable seria un argument de pes per a la majoria independentista i limitaria la capacitat de maniobra de l’oposició, que li és contrària.
Ja que s’ha demanat de tramitar la modificació amb lectura única, el CGE té set dies per a expressar-se.
En conseqüència, com que no es pot portar a debat per votar-la al ple fins que no hi hagi dictaminat res, no es pot aprovar previsiblement fins a començament de maig.
La modificació que proposa JxCat diu: ‘En cas d’absència, malaltia o impediment del candidat o candidata en el moment de presentar el programa de govern i sol·licitar la confiança del ple del parlament, aquest podrà autoritzar, per majoria absoluta, la celebració del debat d’investidura sense la presència o sense la intervenció del candidat o candidata.’
Hi afegeix que la presentació del programa i la sol·licitud de confiança dels diputats es podrà fer per escrit o ‘qualsevol altre mitjà’ previst al reglament de la cambra.
L’aprovació de la reforma podrà donar encaix legal dins el marc autonòmic a la investidura telemàtica, atès que no és prevista –ni prohibida– en el reglament actual.
A més, ha de permetre que el govern pugui operar a distància.
El 30 de gener, quan era prevista la investidura de Puigdemont, el president del parlament, Roger Torrent, va decidir de suspendre el ple.
Torrent havia rebut amenaces del govern espanyol, i el Tribunal Constitucional espanyol (TC) va vetar qualsevol investidura en què Puigdemont no hi fos present.
La reforma de la llei de presidència, doncs, ha de permetre esquivar les mesures cautelars que va dictar el TC fins que aquest organisme no resolgui el recurs del president espanyol, Mariano Rajoy, contra la candidatura de Puigdemont.
El recurs al TC, l’inconvenient principal
Com tota reforma legislativa o llei nova, el govern espanyol té la capacitat de recórrer-hi en contra al Constitucional.
L’admissió a tràmit comporta la suspensió cautelar fins que el TC no es pronunciï sobre la constitucionalitat de la norma, cosa que pot tardar cinc mesos.
Si la majoria independentista s’avé a esperar el pronunciament del TC, hi ha dues opcions: esgotar el termini fins a la convocatòria de noves eleccions o bé investir un quart candidat fins que no es pugui fer efectiva la via de la reforma de la llei de presidència per a investir Puigdemont.
Sigui com sigui, la reforma no es podrà aplicar en un nou ple d’investidura abans que no sigui publicada al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC).
Com que la Generalitat és en mans del govern espanyol, JxCat creu que la publicació de la llei pot ser endarrerida expressament i, d’aquesta manera, donar temps a Rajoy de presentar el recurs al Constitucional.

Response: Carles Puigdemont podria ser investit al Parlament sense ser-hi present, gràcies a la proposta de reforma de la llei de la presidència presentada per JxCat. El tràmit, però, ha de superar el dictamen del Consell de Garanties Estatutàries, que no és vinculant, però afegiria pressió a l’oposició. L’alternativa seria proposar un quart candidat provisional fins a la vigència d’aquesta llei.


Instruction: Explica breument les idees principals d'aquest text:

Context:
El govern espanyol ha aprovat la reforma laboral, acordada amb els sindicats majoritaris i la patronal, en el darrer consell de ministres ordinari de l’any, pocs dies abans no venci termini al qual s’havia compromès amb la Comissió Europea.
El decret que recull l’acord entrarà en vigor un cop es publiqui al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE), però posteriorment haurà d’ésser validat al Congrés, on el suport dels socis parlamentaris del govern no està pas assegurat.
I és que ERC, el PNB i EH Bildu ja han avançat que tractaran de modificar la legislació, a la qual veuen certes mancances.
La legislació, pactada amb els agents socials després de gairebé deu mesos de negociació, promourà el contracte indefinit i en limitarà el temporal.
També farà prevaldre el conveni del sector per sobre del de l’empresa i recuperarà el concepte d’ultraactivitat plena; és a dir, que es prorrogarà el conveni col·lectiu durant les negociacions fins que se n’acordi un de nou (fins ara, si les negociacions s’allargaven més d’un any sense arribar a un acord es procedia a la suspensió del conveni anterior).
Per bé que la ministra de treball i economia social espanyola, Yolanda Díaz, s’hi hagi referit com un canvi de paradigma que permet “passar la pàgina de la precarietat”, la reforma ha estat àmpliament criticada pels socis prioritaris del govern espanyol.
Una de les crítiques en què han coincidit ERC, EH Bildu i PNB és en el fet que la legislació continuï subordinant els convenis estatals als convenis sectorials autonòmics.
Gabriel Rufián, portaveu d’ERC al congrés, ha assegurat que el govern espanyol “ven fum” i ha afegit que “hi ha molt marge de millora”.
També ha lamentat que l’executiu de Pedro Sánchez “hagi començat la casa pel terrat”, atès que, a parer seu, ha dedicat moltes hores a negociar-la amb la patronal però cap a dialogar amb els republicans.
“Estem en un ‘no’ bastant clar”, ha avisat Rufián, que ha demanat una derogació “real” de la reforma del 2012.
Mertxe Aizpurua, portaveu al Congrés d’EH Bildu, ha afirmat que la seva formació tampoc hi donarà suport.
“No és una derogació de la reforma laboral, ni tan sols parcial.
Han de canviar moltes coses perquè realment serveixi en defensa dels treballadors”, ha asseverat, tot reclamant que el decret es tramiti com a projecte de llei per tal d’introduir-hi modificacions.
Néstor Rego, portaveu del BNG, també ha criticat l’acord, en tant que “no solament no deroga, sinó que manté els aspectes més lesius” de la del PP de 2012.
En particular, el sindicat ha criticat que no es modifiqui la normativa vigent en matèria d’acomiadament, establerta arran de la reforma del 2012, i també ha lamentat que la priorització dels convenis estatals converteixi “qualsevol negociació col·lectiva feta aquí serà paper mullat”.
Entre les normes anteriors que la reforma no contempla recuperar, la Intersindical ha inclòs els “salaris de tramitació”, que comprenen el període entre l’acomiadament i la declaració d’una eventual improcedència, o bé les indemnitzacions de quaranta-cinc dies per any treballat, amb quaranta-dues mensualitats com a topall (per ara, les indemnitzacions es mantindran en el límit actual de trenta-tres dies per any treballat, amb un topall de vint-i-quatre mensualitats).
Es tracta d’unes crítiques que ha secundat la Intersindical Valenciana, que considera la legislació una nova decepció per a la classe treballadora.
El govern espanyol haurà de cercar ara els suports necessaris per aprovar la reforma a la cambra baixa, encarant així una nova etapa de negociació amb la resta de formacions parlamentàries.
L’executiu de Pedro Sánchez defensa que és una reforma ambiciosa, i alerta que tombar-la implicaria el retorn a la reforma laboral del 2012, aprovada pel PP.
Per tal d’introduir-hi modificacions via esmena, el decret s’haurà de tramitar com a projecte de llei.
El PSOE, tanmateix, ja s’ha mostrat reticent a introduir-hi canvis substancials, i la patronal CEOE ha advertit que es retirarà de l’acord si hi ha modificacions.

Response: El govern espanyol ha aprovat la reforma laboral segons havia acordat amb la Comissió Europea. Compta amb el suport dels principals sindicats i la patronal, però rep crítiques dels seus socis parlamentaris, ERC, PNB i EH Bildu. El sector crític reclama una derogació real de la reforma laboral del 2012. El govern cercarà el suport necessari per aprovar-la al Congrés.