Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El consum de vins amb DO catalana ha crescut per sisè any consecutiu i ara se situa en el 41,3%, segons recull l'informe Nielsen del 2019 fet públic ara per l'Incavi (Institut Català de la Vinya i el Vi).
L'estudi, que analitza el consum de vi al conjunt de Catalunya, reflecteix un increment d'un 3,5% respecte al 2018, mentre que el creixement ha estat del 14% durant l'última dècada.
Un progrés que el director general de l'INCAVI, Salvador Puig, atribueix a una "reacció" per part de les empreses i l'administració per millorar la promoció i guanyar terreny a altres DO espanyoles amb campanyes "més agressives".
Puig destaca a l'ACN que l'augment de litres de vi consumit també ha anat acompanyat d'un creixement del 4% en el valor.
Segons l'informe Nielsen encarregat per l'Incavi, durant el 2019 a Catalunya es van vendre 95,8 milions de litres de vi, dels quals 57,5 eren procedents d'alguna Denominació d'Origen.
D'aquests, 23,7 milions corresponen a alguna DO catalana.
La dominant és la DO Catalunya, que representa un 16,6% del consum (+3%), mentre la segona posició l'ocupa la DO Penedès, amb un 7,2% (-0,2%).
La tercera regió més consumida a Catalunya és la DO Terra Alta, amb un 5,5% del mercat i els mateixos resultats que el 2018, seguida de la DO Costers del Segre amb un 3,2% (+0,2%) i la DO Montsant amb 2,7% (-0,1%).
La llista continua amb la DO Empordà, que ocupa un 2,4% i creix un 0,6%, mentre que la DOQ Priorat representa l'1,6% del mercat (+0,2%) i la DO Tarragona n'ocupa l'1,2% (+0,4%).
Finalment, la DO Conca de Barberà representa un 0,4% del consum (+0,1%), la DO Pla de Bages un 0,3% (-0,1%) i la DO Alella manté l'0,1% del darrer any.
El creixement en conjunt del consum de vins catalans a Catalunya és vist com "un salt molt important" pel director general de l'Incavi.
En declaracions a l'ACN des de la seu de l'Institut, Puig destaca que és el resultat "de picar pedra de forma continuada, donant informació al consumidor per fer créixer la cultura del vi en una ciutadania molt urbana que s'ha connectat amb la ciutadania rural".
En aquest sentit, Puig considera que l'evolució del 27,8% del 2010 fins al 41,3% del 2019 respon a la "reacció" dels cellers, les empreses i les administracions "per moure fitxa" davant les polítiques de promoció "bastant agressives" que despleguen altres regions vinícoles de la resta de l'estat espanyol, especialment al món de la restauració.
Pel que fa als canals de distribució, l'informe Nielsen 2019 constata que els vins amb DO catalana ocupen un 40,8% del mercat de l'alimentació, amb 14 milions de litres de vi.
En el cas del canal HORECA, la quota dels vins catalans és del 42%, amb un total de 9,7 litres de vi consumits.
Puig aplaudeix que el consum de vins amb DO catalana sigui similar als dos canals i assegura que els clients aposten per aquests productes "perquè són garantia de traçabilitat, d'origen i de proximitat".
"És important que el consumidor vulgui conèixer la diversitat de vins de les DO catalanes i que, quan triï, prioritzi aquell producte procedent d'una Denominació d'Origen perquè vol dir que l'associa clarament a la qualitat i la garantia", afegeix.
Arribar al 50%, objectiu per al 2020
Salvador Puig subratlla que les dades del 2019 es basen en un context totalment diferent de l'actual conjuntura sanitària i econòmica derivada de la pandèmia de la covid-19.
El director general de l'Incavi recorda que el confinament decretat durant l'estat d'alarma "ha fet molt de mal" al sector vinícola, que basa més de la meitat del negoci en la restauració, on es paga el preu més elevat que no pas a les botigues i supermercats.
Així i tot, Puig confia que la pandèmia ajudarà a fer pujar la quota de consum dels vins catalans "perquè la ciutadania ha obert els ulls".
"Una de les reaccions que hi ha hagut arreu del món ha estat que la gent dona més valor al producte de proximitat", destaca, tot preveient que aquesta tendència a l'alça dels vins catalans "es reforçarà més" quan es coneguin les dades d'aquest 2020.
L'anhel de Puig és assolir el 50% de la quota de mercat durant aquest any.

Response: L'any 2019 s'han venut a Catalunya 57,5 milions de litres de vi procedents d'alguna Denominació d'Origen, 23,7 milions dels quals procedeixen d'alguna DO catalana, arribant així a una quota de mercat del 41,3%. La primera posició l'ocupa DO Catalunya. Salvador Puig, director general de l'INCAVI, atribueix l'increment a una millora en la promoció i les campanyes.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L'art contemporani, dinamitzar el comerç i fomentar el turisme convergeixen en la proposta Manlleu Galeria d'Art.
Fins el 7 de gener, els carrers i places de Manlleu (Osona) són una mica més bonics gràcies a la vintena d'obres que s'hi exposen de 16 artistes catalans, tant novells com professionals.
Els 11 locals de l'edició d'enguany s'han actualitzat per acollir les peces d'art que el públic observa des dels aparadors.
Pintura, escultura, 'toy art' o disseny de moda són alguns dels exemples que s'hi poden trobar i que es barregen amb altres propostes més conceptuals com la de l'artista Jordi Lafon.
El comissari de l'exposició, Pol Robles, ha destacat a l'ACN la voluntat d'acostar al gran públic, d'una forma descentralitzada, un art contemporani "accessible" i que pugui entendre tothom.
Una desena de locals comercials buits de Manlleu han apujat la persiana i s'han convertit per uns mesos en aparadors artístics que acullen obres d'art contemporani.
El comissari de la mostra, Pol Robles (Arkham Studio), ha assenyalat que el Manlleu Galeria d'Art (MGA) suposa una oportunitat pel públic per conèixer nous artistes, però també pels artistes que es donen a conèixer en àmbits fora de les galeries d'art més convencionals.
De fet, Robles ha explicat que els agrada dir que el MGA és com un petit "tastet" d'art. L'aparador permet fer visible una o dues peces dels artistes i, si el públic mostra interès, llavors aquest pot anar més enllà i introduir-se en la seva obra.
"Les obres d'art contemporani que exposem són art vigent, que s'està fent ara", ha assenyalat Pol Robles.
Així, fins a principis del mes de gener, el públic podrà veure a Manlleu obres de diferents formats i estils que van des de la que presenta l'escultor Eudald de Juana, passant pel 'toy art' del manlleuenc Cesc Grané, fins a arribar a la pintura de dones nues sota l'aigua de Xavi Figueres o l'art de carrer de Rice.
L'interès perquè s'ocupessin els locals buits dels principals eixos comercials de la ciutat i com a manera per dinamitzar el comerç després dels anys de crisi va portar a l'Ajuntament de Manlleu a mirar-se amb molts bons ulls la proposta que els van fer des d'Arkham Studio.
Embellir els locals que fins llavors tenien la persiana abaixada, obrir-los i acostar-hi l'art ha provocat que alguns s'acabin llogant.
El regidor de Promoció Econòmica, Eudald Sellarès, ha explicat que, fins al moment, el balanç entre lloguers i compres de locals durant les darreres quatre edicions ha estat de quatre locals.
Hi ha locals que es mantenen en les diferents edicions del MGA, però molts van canviant.
En l'edició d'enguany es pot trobar des d'un habitatge de dues plantes amb botiga al carrer Sant Jaume, fins a locals de gairebé 100 metres quadrats a la Plaça Fra Bernadí.
A més, el regidor ha destacat que la proposta no només és atractiva per aquells que passegen per la ciutat, sinó que els mateixos comerciants de Manlleu també ho aprecien com una iniciativa que els és beneficiosa.
Sellarès ha destacat que els comerciants valoren el fet que la mostra doni "llum i vida" als seus carrers.
Recentment, el Manlleu Galeria d'Art ha rebut el premi a la Gestió Pública dels Premis Nacionals a la Iniciativa Comercial que atorga la Generalitat pel seu suport al teixit comercial i per la seva implicació en el desenvolupament de projectes que impulsen el model català de comerç.
Segons Eudald Sellarès, el premi els reforça la idea que estan fent una bona feina i, fins i tot, hi ha hagut altres municipis de Catalunya que s'han interessat per poder adaptar la iniciativa comercial als barris de les seves ciutats, com per exemple Viladecans.
El comissari Pol Robles ha explicat que, com qualsevol galeria d'art, a Manlleu també s'hi fa negoci i algunes de les obres que s'hi han exposat s'han acabat comprant.
Per poder conèixer tots els detalls de les obres de la mostra també es proposa concertar visites guiades.

Response: La nova edició del Manlleu Galeria d’Art mostrarà diferents tipus de peces d’art contemporani de 16 artistes catalans a locals buits de Manlleu. Aquesta iniciativa apropa l’art contemporani a la ciutadania, dona a conèixer artistes, facilita el lloguer dels locals que en formen part, afavoreix el comerç a la zona i possibilita la venda de les peces.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Enric Millo ha deixat la presidència del PP gironí després d'onze anys en el càrrec.
Millo, que des de fa sis mesos és secretari d'Acció Exterior de la Junta d'Andalusia, assegura que tanca etapa amb "una sensació de gratitud" i havent tingut "l'honor" de presidir "un partit de gent valenta".
L'exdelegat de l'Estat a Catalunya, a més, marxa assegurant que als populars els toca "afrontar nous reptes", en un moment "difícil" marcat "pels qui s'obstinen a trencar la convivència a Catalunya".
A Millo el relleva en el càrrec la figuerenca Maria Àngels Olmedo, en una elecció que no s'ha fet mitjançant un congrés, sinó que s'ha tirat endavant a través d'un canvi en la junta directiva.
El secretari general del PPC, Daniel Serrano, ha agraït la feina que Millo ha fet al capdavant del partit a les comarques gironines.
"Vull dir-li: missió complerta", ha assegurat.
Enric Millo tanca etapa al capdavant del PP gironí.
Després d'onze anys presidint-lo, aquest dilluns ha presentat la seva renúncia al càrrec.
Ha estat en una reunió de la junta directiva provincial que s'ha celebrat a Palamós (el Baix Empordà), i d'on ja n'ha sortit nova directiva.
Els populars han decidit optat per aquesta via, que preveuen els estatuts del partit, perquè anar a un congrés els suposaria allargar el relleu en el temps.
I segons ha assegurat Serrano, hi havia el risc que aquest congrés pogués coincidir amb unes futures eleccions catalanes, "perquè es poden convocar en qualsevol moment".
Això ha suposat que el relleu hagi estat automàtic, i que ja hi hagi nova junta directiva provincial.
La presideix la figuerenca Maria Àngels Olmedo, que agafa el relleu de Millo, i compta amb el regidor de Calonge (Baix Empordà) Alberto Mas com a secretari.
"Gratitud, honor i privilegi"
El ja expresident s'ha acomiadat dient que marxa "amb sensació de gratitud" i havent tingut "l'honor i el privilegi" d'haver presidit "un partit de gent valenta que ha afrontat reptes molt importants, i ha obtingut grans resultats".
I aquí, Millo no s'ha estat de referir-se a la situació que viu Catalunya.
Ell, va ser també el delegat de l'Estat durant l'1-O i l'aplicació del 155.
"Estem en un moment de canvi, en què Catalunya viu un moment difícil a causa dels que volen trencar la convivència i la unitat", ha afirmat.
I hi ha afegit: "Aquells que volen imposar la seva voluntat damunt dels altres que defensen l'estat de dret, la democràcia i la llibertat".
"Missió complerta"
El secretari general del PPC ha agraït a Millo la feina feta.
"Missió complerta", li ha dit Daniel Serrano.
I d'ell, n'ha destacat que ha fet "un magnífic treball, no només al capdavant del partit a Girona sinó també per totes les responsabilitats que ha assumit" dins el PP.
Serrano també ha encoratjat la nova junta directiva provincial, presidida per Olmedo.
"Teniu recorregut, i rebreu l'ajuda de les estructures del partit", ha dit el secretari general.
Serrano ha explicat que les enquestes "apunten en la bona direcció", perquè "totes" indiquen que els populars tenen "molt a prop" poder obtenir un escó al Parlament per Girona.
"Fa falta una petita empenta, i des de la nova directiva treballarem per fer efectiva aquesta realitat; perquè Catalunya, a més, vol noves eleccions i es poden convocar en qualsevol moment", ha dit Serrano.
Per la seva banda, la nova presidenta provincial ha agraït a Enric Millo "la tasca feta durant tots aquests anys", dient que ha deixat "el llistó molt alt".
Maria Àngels Olmedo també confia saber "estar a l'alçada" i ha dit que treballarà per al partit, amb l'objectiu "d'incorporar-hi més gent" i estar "preparats" de cara a les futures convocatòries electorals.
Ara bé, el relleu al capdavant del PP gironí es produeix en un moment en què el partit, a la demarcació, està en hores baixes.
No té diputat ni a Madrid ni a Barcelona i compta tan sols amb tres regidors arreu dels municipis gironins.

Response: Enric Millo ha renunciat a ser el president del PP gironí per centrar-se en el seu càrrec de secretari d'Acció Exterior a la Junta d'Andalusia i li ha passat el relleu a Maria Àngels Olmedo. L'exdelegat de l'Estat a Catalunya ha declarat que el PP s'enfronta a nous reptes a causa de la difícil situació a Catalunya.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L'Audiència Nacional ha condemnat a 6 anys i 9 mesos de presó Francisco Correa per les adjudicacions d'Aena a empreses de la Gürtel entre els anys 2000 i 2002.
El cap de la trama ja acumula diverses condemnes que sumen més de 63 anys de presó.
En aquesta peça separada del cas Gürtel, l'Audiència també condemna a 3 anys i 3 mesos el comptable del Grup Correa José Luis Izquierdo, i a 5 anys l'exdirector de Comunicació d'Aena Ángel López de la Mota i el seu subordinat José María Gavari.
La condemna a Correa és per un delicte continuat de prevaricació, frau a les administracions públiques, suborn actiu continuat i falsedat en document mercantil.
S'acorda la intervenció del benefici obtingut pels contractes irregulars, que va ascendir a més de 2,2 MEUR.
En el cas de José Luis Izquierdo, els jutges el condemnen per delicte continuat de suborn actiu i falsedat documental, li imposen una multa de 654.000 euros i l'absolen de prevaricació i frau a les administracions públiques.
La sentencia també condemna López de la Mota i Gavari per delictes continuats de prevaricació administrativa, frau a les administracions públiques i continuat de suborn passiu.
Se'ls intervindran els regals rebuts per valor de més de 95.000 euros, en el cas del primer, i de 168.000, en el cas del segon.
El tribunal els absol del delicte de falsedat documental.
L'Audiència Nacional constata en aquesta sentència com Correa va desplegar una activitat comercial dirigida a l'organització d'esdeveniments relacionats amb la prestació de determinats serveis, fonamentalment dirigits al PP, organitzant actes i campanyes electorals, així com a la contractació amb les administracions públiques.
Correa es posa en contacte amb López de la Mota quan va ser nomenat director de Comunicació d'Aena per "enriquir-se il·lícitament amb càrrec als fons públics, mitjançant contractes celebrats entre Aena i les seves societats amb vulneració de la normativa administrativa", diu la sentència.
Els dos es coneixien perquè De la Mota havia treballat al PP.
López de la Mota i Gavari, apunta l'Audiència, van acordar amb Correa o amb subordinats seus que es produís l'adjudicació irregular a les societats del Grup Correa de diferents contractes d'Aena per realitzar diferents esdeveniments o participar en fires.
"Tot a canvi d'entregar-los diferents regals durant dos anys, com ara diners en efectiu o prestació de serveis, fonamentalment viatges turístics per a ells i les seves famílies o obres de reforma en els seus habitatges", continua la sentència.
La sala afirma que José Luis Izquierdo, comptable de les empreses del Grup Correa, va ser l'encarregat de gestionar els imports en efectiu i els serveis abonats, registrant, documentant i comptabilitzant totes les quantitats i serveis entregats.
"Actuant de forma concertada, Ángel López de la Mota, amb la directa col·laboració de José María Gavari, va decidir realitzar una sèrie d'actuacions irregulars que permetessin adjudicar els contractes en favor de les societats de Francisco Correa", conclou.
En total van ser 22 contractes entre el 2001 i el 2002, com ara el de FITUR 2001 i 2002, Expo Ocio 2002, o el muntatge de estands en fires de Barcelona, Londres, Valladolid i Madrid.
La documentació intervinguda ha permès confirmar el pagament de viatges a Eurodisney, a Menorca o a Tenerife, així com obres en un domicili particular i entregues de diners en efectiu.
Per amagar els expedients de les contractacions, s'utilitzava el procediment de contractació sense publicitat i amb concurrència.
López de la Mota va fer memòries "al·legant de forma indeguda i barroera inexistents raons d'urgència per proposar la contractació directa amb concurrència tot i que el seu pressupost de licitació excedia els 150.000 euros", subratlla la sentència.
La sala ha rebutjat aplicar les atenuants de dilacions indegudes (la causa s'ha prolongat 9 anys) i de confessió de Correa.

Response: L’Audiència Nacional ha condemnat a presó Francisco Correa, José Luis Izquierdo, Ángel López de la Mota i José María Gavari per delictes de prevaricació, frau, suborn i falsedat documental relacionats amb les adjudicacions de 22 contractes d'Aena a empreses de la trama Gürtel. Les proves han demostrat que es van pagar viatges, reformes i diners en efectiu.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L'anàlisi de les aigües residuals de Tarragona està permetent detectar l'augment de casos de Covid-19 a la ciutat amb dos o tres dies d'antelació.
Des de l'empresa d'aigües Ematsa van començar a buscar restes del virus SARS-CoV-2 a l'abril i des de fa uns mesos traslladen els resultats dos cops per setmana al Departament de Salut, amb el qual es reuneixen cada quinze dies per tractar la situació.
El gerent d'Ematsa, Daniel Milan, explica a l'ACN que hi ha una correlació entre les dades de les analítiques i l'evolució dels contagis que s'acaba constatant des de Salut.
El mostreig també es fa per barris, fet que permet les autoritats sanitàries treballar amb més precisió a l'hora de prendre decisions.
Segons diferents estudis científics, el cos humà expulsa restes del virus dies abans que es manifestin els símptomes; i aquestes restes acaben a les aigües residuals que es tracten a les depuradores.
Durant uns mesos, Ematsa va treballar amb un procés de validació del sistema d'anàlisi i recollida de mostres per poder donar un valor científic al procés.
De fet, la companyia es va integrar en dos projectes internacionals.
Un d'ells està impulsat per la Comissió Europea, agrupa les dades de 90 depuradores i laboratoris d'arreu d'Europa i fixa estàndards per tal que els resultats siguin fiables i comparables.
Les mostres s'analitzen amb tècniques de biologia molecular (PCR).
Milan valora que el sistema permet "una certa capacitat d'anticipació", d'entre 48 i 72 hores.
Les anàlisis es fan a la depuradora de Tarragona, a la qual hi arriben les aigües residuals de tota la ciutat, la Canonja i els Pallaresos.
A més, poden estudiar les partícules per Àrea Bàsica Sanitària, que en certa manera equivaldrien a barris.
Són vuit: La Canonja i Campclar; Torreforta i Eixample sud; Serrallo, Llevant, Sant Pere i Sant Pau; Eixample nou i nord; Sant Salvador i els Pallaresos; i Part Alta.
En algun cas fins i tot poden "subsectoritzar" cada districte, fet que els permet tenir "més informació".
"L'objectiu és tenir un sistema més robust d'anàlisi", defensa el gerent d'Ematsa.
Amb tot, reconeix que a l'estiu han tingut "resultats molt baixos" de Covid-19, però "ara estan pujant altre cop".
"Salut ho processa com una dada més a tenir en compte a l'hora de prendre decisions", assenyala, i quan les mostres "indiquen que es creua algun llindar perillós", el departament actua.
Eina econòmica i amb recorregut
Milan indica que fins ara el control i la vigilància de les aigües residuals per estudiar la salut d'una comunitat era "incipient".
"Es controlaven paràmetres de consum de drogues il·lícites o de la polio, però ara s'estan posant les bases per consolidar aquesta eina com una eina de control de la salut pública", assenyala.
Tal com comenta, l'aigua residual "dona informació de manera relativament barata".
En el cas de la Covid-19, a més, té el valor que detecta els asimptomàtics, ja que "també excreten fragments de coronavirus".
Segons el gerent, a les aigües s'hi poden buscar patògens, antidepressius o agents de resistència als antibiòtics, entre altres, i avança que la Comissió Europa hi està treballant amb força.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: L'empresa d'aigües Ematsa analitza les aigües residuals que arriben a la depuradora de Tarragona per detectar restes del virus SARS-CoV-2 i veure així l'evolució de la covid-19 amb uns dies d'antelació. Aquest sistema és un exemple del control de les aigües residuals que es pot emprar per estudiar la salut de les comunitats, una eina cada cop més important.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Cinc dels vuit investigats citats aquest dimecres pels fets de l’1-O a Tarragona han comparegut davant del jutge, i tres han optat per no fer-ho.
Només un dels encausats que ha comparegut davant del jutge ha declarat per assegurar que no estava al lloc dels fets.
Els investigats, que no havien rebut una imputació clara prèvia a la citació, se’ls imputa un possible delicte de desordres públics i atemptat contra l’autoritat en l’actuació policíaca del dia del referèndum entre l’INS Tarragona i la plaça Imperial Tàrraco.
Entre els encausats hi ha el regidor de la CUP a Tarragona, Jordi Martí, i el president d’ERC a Tarragona, Sergi Albarrán, que precisament va resultar ferit en la càrrega policíaca, per la qual també ha interposat una denúncia que segueix el seu curs i en què s’ha citat dos agents a declarar.
‘Són els mateixos fets, interpretats de manera contrària’, ha detallat un dels advocats, Ramon Setó.
Els advocats demanaran l’arxivament de la causa perquè entenen que no hi ha cap causa que justifiqui el procediment.
Els encausats han rebut el suport de desenes de persones a les portes dels jutjats, entre els quals hi havia la diputada de la CUP Maria Sirvent o el diputat d’ERC Òscar Peris.
L’advocat Carles Perdiguero ha considerat que no hi ha cap tipus de motiu per continuar endavant amb el procediment i que, per tant, ‘mereixeria el sobreseïment immediat’, que demanaran aviat.
Paral·lelament, estudiaran d’on surten les dades dels investigats que consten a l’expedient, com alguns telèfons mòbils, i que els encausats afirmen que provenen d’un arxiu il·legal de la policia espanyola.
El portaveu dels encausats, Josep Maria Martorell, també investigat, ha afirmat que aquest és ‘un altre episodi de persecució política’, amb un expedient on s’acusa persones que ‘ni tan sols estaven físicament ni a l’INS Tarragona ni a la plaça Imperial Tàrraco’ pel simple fet de tenir ‘una trajectòria de lluita política’ a la ciutat.
‘Tant els que hi érem com els que no, no ens hem d’avergonyir de res’, ha reivindicat Martorell, que ha explicat que els encausats tenen una actitud de no col·laborar amb la justícia en aquest cas que consideren de persecució política.
Així, mentre cinc han decidit comparèixer davant del jutge –només un ha declarat per explicar que no es trobava al lloc dels fets–, tres han preferit quedar-se a les portes dels jutjats.
Desenes de persones s’han aplegat a les portes dels jutjats de Tarragona des de dos quarts de nou del matí per donar suport als investigats, citats a partir de les nou.
Amb pancartes de ‘Llibertat’ i crits de ‘No esteu sols’ o ‘Jo també hi era’, en referència al dia del referèndum.
Entre els presents hi havia regidors d’ERC i la CUP a l’Ajuntament de Tarragona.
‘Mostres de suport com aquestes demostren que la flama de l’1 d’octubre continua viva i que no defallirem’, ha afirmat Martorell.
La denúncia contra la policia espanyola d’Albarrán
El procediment per la denúncia interposada pel president local d’ERC a Tarragona, Sergi Albarrán, després de resultar ferit en la càrrega de la policia espanyola a la plaça Imperial Tàrraco també està en marxa.
Albarrán va denunciar aleshores que va rebre un cop a un casc que duia a les mans –que va quedar trencat-, un cop d’escut i un cop de porra al cap que el van fer caure a terra.
Segons que ha explicat l’advocat Setó, ja es va acordar l’assenyalament de declaracions de dos agents investigats que es van poder identificar.
Concretament, se’ls va citar per videoconferència fa unes tres setmanes, però el lletrat va reclamar la suspensió i va demanar que se’ls cités de manera personal, com hauran de fer la setmana vinent.
‘No és el mateix interrogar una persona des de Saragossa en una pantalla de vídeo que tenir-lo davant i poder-li formular preguntes’, ha argumentat l’advocat, que ha explicat que el criteri se sustenta en què té interès de mostrar-los vídeos i fotos de l’actuació de l’1-O per veure com obraven, una acció que era difícil fer-la a través de la pantalla.

Response: Els vuits encausats pels esdeveniments de l’1-O a Tarragona, que inclouen un regidor de la CUP i el president d’ERC a Tarragona, han rebut el suport de desenes de persones a les portes dels jutjats. Durant la seva compareixença, a la qual tres d'ells no s'han presentat, se’ls ha acusat formalment per desordre públic i atemptat contra l’autoritat.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda, Oriol Junqueras, ha acusat el ministeri d’Hisenda espanyol de conduir al ‘col·lapse total’ les administracions si es persisteix en el control de les nòmines i factures de l’executiu català.
En una entrevista a RAC1, Junqueras ha considerat ‘irresponsable’ aquesta posició del govern espanyol i ha reiterat que la Generalitat presentarà un recurs contenciós administratiu per evitar que s’intervinguin les seves finances: ‘Com s’ho faran per validar factura per factura?’, s’ha preguntat.
‘Nosaltres apliquem un dret internacional, el dret a l’autodeterminació, i l’implantem amb una llei a Catalunya.
Han anunciat que ho intervindran tot’, ha explicat Junqueras.
I ha afegit que disposen dels recursos, per exemple, per fer front a les nòmines dels mestres i els mossos: ‘Els recursos els tenim, però ells ens diuen que no els podem fer servir i que els hi hem de comentar factura per factura.
No sé fins on arribaran’.
Un 155 de facto
Segons el vicepresident, el govern espanyol vol aplicar l’article 155 de la Constitució per ‘intervenir totalment’ Catalunya.
Tanmateix, està utilitzant la llei d’estabilitat pressupostària perquè l’aplicació del 155 tardaria massa temps i ‘té costos polítics’ de cara al referèndum de l’1-O.
‘Ens intervenen perquè ho fem bé, que és el súmmum de la tergiversació de la llei d’estabilitat pressupostària’, ha conclòs.
Junqueras també ha assegurat que els treballadors públics i els proveïdors del Govern ‘estan cobrant més d’hora que mai’.
Davant d’això, el govern d’Espanya diu que ‘és que vol comprovar factura per factura i, fins que no s’hagi fet, no es paga res de res’.
‘No puc donar garanties de fins on portaran la seva irresponsabilitat.
Volen que surti malparat tothom’, ha sentenciat.
Avui s’acaba el termini de quaranta-vuit hores que el govern espanyol va donar a la Generalitat perquè presentés el compromís de no disponibilitat pressupostària, que a la pràctica implica la intervenció gairebé total dels comptes del govern.
El ministre d’Hisenda espanyol, Cristóbal Montoro, va amenaçar que, en cas que el govern es negués a presentar-lo, l’hi forçaria; per exemple, ordenant a les entitats bancàries que bloquessin els comptes bancaris de la Generalitat.
Segons la Directa, Caixa Bank ja ho té tot a punt per a blocar els comptes del govern.
Però fonts del Departament d’Economia van informar ahir VilaWeb que aquesta entitat bancària els havia dit que no havien fet cap canvi en aquest sentit.
Segons les mateixes fonts, Caixa Bank diu que no farà cap moviment sense haver-ho estudiat abans amb la seva assessoria jurídica.
I, de fet, recorden que la normativa europea impedeix al govern espanyol de forçar aquest blocatge dels comptes: tant la directiva europea de serveis de pagaments com la d’emblanquiment de capital.
Recurs contra la intervenció
El vice-president, Oriol Junqueras, va dir ahir, en una entrevista a TV3, que presentarien ‘recurs amb efectes de suspensió’ contra l’ordre del Ministeri d’Hisenda espanyol que implica la intervenció de les finances de la Generalitat.
Junqueras va explicar que la intervenció dels comptes de la Generalitat que vol fer el govern espanyol significaria un blocatge pressupostari que afectaria nombrosos àmbits de l’economia, sobretot el pagament de serveis socials, com ara la renda garantida.
Per això explicava que la decisió de Montoro té unes conseqüències de magnitud social que van ‘més enllà del debat sobre la independència i fins i tot del debat sobre la democràcia’.
La intervenció del govern espanyol compromet les partides pressupostàries per al sector empresarial, la internacionalització de l’economia, agricultura, ramaderia i pesca, joventut, cultura, esports, habitatge i renda garantida.
Junqueras ho va resumir així: ‘Ho bloquen tot i no permeten que nosaltres ho puguem assumir.’
Així mateix, va criticar que el govern espanyol s’escudés en la llei d’estabilitat pressupostària per adoptar un a mesura com aquesta, perquè Catalunya compleix els paràmetres de reducció del dèficit, creixement i pagament a proveïdors.
‘Ens intervenen i ens prohibeixen d’ajudar la gent aquells que s’han polit el fons de la Seguretat Social’, va reblar.

Response: Oriol Junqueras ha advertit que les intencions del govern espanyol de controlar totes les nòmines i factures de la Generalitat conduiran al col·lapse de les administracions, i ha afirmat que presentarà un recurs contra l’ordre d’intervenció. Segons el Departament d’Economia català, les lleis europees prohibeixen la intervenció dels comptes bancaris, però el ministre d’Hisenda espanyol ha amenaçat de fer-ho.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El poeta Màrius Sampere (Barcelona, 1928) ha mort als 89 anys.
L'escriptor és considerat una de les veus més potents de la poesia catalana i ha estat multipremiat al llarg de la seva trajectòria amb guardons com el Premi Carles Riba (1963, per 'L'home i el límit'), el Crítica Serra d'Or (2001, per 'Subllum'), el Nacional de Literatura (2003, per 'Les Imminències'), el Lletra d'Or (2016, per 'L'esfera insomne') o la Creu de Sant Jordi (1999).
"La poesia no serveix per a res i serveix per a tot; pràcticament no serveix per a res, però intel·lectualment serveix per a molt", afirmava Sampere en una entrevista a l'ACN l'any 2010.
De fet, els poemes de l'escriptor barceloní engloben un ampli ventall de conceptes que van des dels éssers humans i les seves emocions fins a les tragèdies, l'amor, el dolor i la mort.
"Dia de tristeses.
Ha mort el poeta Màrius Sampere.
El meu condol a la família i amics.
'I penso, ja de lluny, que la poesia és fer emmudir el llavi de la terra amb la paraula justa'", ha piulat el president de la Generalitat, Quim Torra, un dels primers a lamentar el decés de l'escriptor.
"Màrius Sampere, poeta immens, tendresa i foc, s'ha unit al silenci", ha comentat també a les xarxes socials el lingüista, director de la Institució Cultural del CIC i president del Consell Nacional de la Cultura i de les Arts, Carles Duarte.
Nascut el 28 de desembre del 1928 al barri del Guinardó de Barcelona, Sampere va ser un escriptor autodidacte i un àvid lector de poesia en diverses idiomes.
Va cursar estudis superiors de música i fou director d'un dels grups de la nova cançó entre 1963 i 1976, pel qual va compondre lletres i cançons.
La poesia, però, va ser la disciplina que el va fer reconegut i ja amb el seu primer recull, 'L'home i el límit', va guanyar el premi Carles Riba l'any 1963, tot i que el llibre no sortirà publicat fins cinc anys més tard, el 1968.
Durant les quatre dècades següents, la seva producció és molt prolífica (Poemes de baixa freqüència, Samsara, Llibre de les inauguracions, L'ocell que udola, La taula i les estrelles, Si no fos en secret, Mutacions, Ens trobarem a fora....) i també ho són els reconeixements literaris, tot i que amb un cert retard.
El 2010, i amb 81 anys, Màrius Sampere s'estrenava amb la seva primera novel·la, 'El gratacel'.
"També és una continuïtat de mi mateix.
Quan era jovenet ja escrivia prosa, sempre he escrit poesia i prosa.
Anys enrere em vaig presentar dues vegades al Premi Víctor Català i les dues vegades en vaig quedar finalista.
Vaig presentar contes, una mica surrealistes, a l'estil de Pere Calders.
Sempre m'ha agradat i seduït aquest tipus de literatura.
Però ho he deixat, perquè he anat seguint el meu camí practicant la poesia.
Vaig pensar que havia de quedar constància de tot el que he escrit en prosa, i per això vaig donar vida a aquest llibre.
Ja el tenia mig escrit anys enrere, hi he afegit coses, l'he retocat i n'estic força content", es justificava el propi Sampere en l'entrevista a l'ACN.
Quatre anys després, al juliol del 2014, el poeta va ser homenatjat a l'auditori de l'Arts Santa Mònica amb una lectura de les seves obres a càrrec d'admiradors, amics i deixebles.
La selecció de poemes va anar a càrrec de l'escultor i amic personal Josep Maria Camí i el crític literari Sam Abrams va lloar la figura de Sampere: "Ocupa inqüestionablement una butaca ben visible a la primera fila -dels poetes catalans- al costat de Pere Quart, Vinyoli o Brossa".
"La poesia és una cosa, diuen, de la inspiració.
Quan et ve la inspiració escrius.
I, de fet, estic elaborant-la tot el dia, tot el dia estic pensant coses afins a la poesia als pensaments.
I quan se m'acut o tinc l'ocasió, ho anoto i, amb posterioritat, ho elaboro i hi dono forma", assenyalava Sampere sobre el seu procés d'escriptura.
"El que em motiva és la realitat, aquesta realitat tan complexa i tan injusta de la vida.
I d'aquí, afegint-hi les meves visions filosòfiques i, fins i tot, paranormals, doncs en surt la meva poesia", finalitzava l'escriptor barceloní.

Response: El poeta Màrius Sampere, considerat una de les figures més importants de la poesia catalana, ha mort als 89 anys, i diverses personalitats polítiques i del món artístic han expressat el seu condol. L'autor havia escrit nombrosos llibres de poesia sobre diferents temes i la seva feina havia estat reconeguda en moltes ocasions amb premis i homenatges.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El sorteig dels 3.000 euros entre els compradors d’automòbils en la darrera Autotardor ha servit per donar les xifres de vendes i volum de negoci de la mateixa, que han superat les obtingudes des que es fa el sorteig i es té un control real de les dades.
Així s’han venut 131 cotxes per un preu total d’1.724.271 euros, superant els números de fins ara els seus millors anys, el 2006 i el 2015.
Ho ha explicat el director de la Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, qui ha considerat que malgrat la celebració de fires en el darrer mes amb el mateix contingut de vehicle d’ocasió i en municipis propers, “la gent ha confiat més en Mollerussa”, un fet que ha atribuït a la garantia de la marca Fira de Mollerussa i també dels expositors que han participat a l’Autotardor, així com al fet que aquests han exposat a la fira “el producte adequat per a les necessitats de la gent”.
Increment del preu mitjà
Pel que fa a la mitja del preu de cotxe venut en aquesta convocatòria de l’Autotardor, l’import va pujar enguany als 13.162 euros pels 12.319 euros de la mitja de l’any passat i gairebé 3.000 euros més de la mitja de fa dos anys.
Aquest increment en els preus es tradueix també en el fet que fins al 52% dels cotxes venuts va tenir un preu superior als 12.000 euros.
Altra de les dades de les butlletes corresponents als cotxes venuts es refereix al cotxe més car venut en aquesta edició del certamen i que va ser un BMW per 34.150 euros, mentre que el més econòmic va estar un Ford Tourneo per 1.900 euros.
Procedència
Respecte a la procedència dels compradors també d’aquesta edició de l’Autotardor, es manté el 15% dels compradors de fora de la demarcació de Lleida que ja es va enregistrar l’any passat i que va significar un creixement important respecte a anys anteriors.
Per percentatges, els compradors van ser: 20% de Mollerussa, 14% de la resta del Pla d’Urgell, 14% de Lleida i 37% d’altres punts de Ponent.
Un 9% seria de la resta de Catalunya i un 6% de fora de Catalunya, sobretot de la Franja de Ponent.
Pel que fa a les compres per dies, tant dissabte com diumenge van registrar bon ritme de vendes, amb 58 i 52 cotxes venuts, respectivament.
Sector d’automoció anual
Gairebé 9 milions d’euros, exactament 8.862.719 euros, és la xifra corresponent al volum de negoci tancat pels expositors d’automoció que han participat aquest 2016 en algun dels tres certàmens organitzades per la Fira de Mollerussa i en què ha estat present aquest sector (Fira de Sant Josep, Autotrac i Autotardor).
La xifra significa 1,3 milions més (un 17,5%) que l’assolida l’any passat que va ser de 7,5.
Segarra ha mostrat la satisfacció des de l’organització davant aquesta pujada que ha definit de “molt i molt important”.
Amb aquests resultats, tant pel que fa al número de vendes (en total 483) com de l’import, es recuperen també unes dades que no es registraven des d’abans de la crisi, concretament des de l’any 2007, quan la mateixa suma va pujar als 9,3 milions d’euros.
Segons el director de la Fira de Mollerussa, el balanç anual ha superat de llarg les expectatives de l’ens firal, a més de consolidar una tendència en positiu de les operacions realitzades en el marc dels certàmens de la capital del Pla d’Urgell; una recuperació que es va iniciar el 2011, quan es va tancar l’any amb poc més de 5 milions d’euros.
Desglossat per fires, el volum de negoci s’ha situat aquest any en 219 cotxes nous venuts per un import de més de 5,4 milions d’euros, per la Fira de Sant Josep.
En vehicles usats, 133 automòbils i 1,6 milions d’euros per l’Autotrac, i 131 cotxes i 1,7 milions d’euros a l’Autotardor.
El Premi dels 3.000 euros, per a una veïna de Mollerussa
Pel que fa al sorteig, davant notari, del Premi de 3.000 euros entre els compradors d’un cotxe d’ocasió en el marc de l’Autotardor ha resultat guanyadora d’aquest premi la veïna de Mollerussa, Mireia Santacana, per la compra d’un Seat Exeo a l’expositor Multiauto Balaguer.
A banda del sector automobilístic, el director de l’ens firal ha manifestat que, si bé no es tenen dades de vendes, el sector de la maquinària agrícola i de camions d’ocasió, també presents a la fira Autotardor, van tancar també amb una “molt bona fira”, amb operacions i contactes., inclosa la venda d’un camió.

Response: L'última edició de l’Autotardor de Mollerussa ha sigut tot un èxit. Les vendes han superat les dels anys anteriors, gràcies al sorteig de 3.000 euros entre els compradors. Al final, l’Autotardor, l’Autotrac i la Fira de Sant Josep juntes han aconseguit facturar gairebé nou milions d'euros, cosa que representa una tornada als nivells d'ingressos anteriors a la crisi.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Capçalera de la manifestació.
Foto: Jordi Borràs/Nació Digital
Milers de persones s'han manifestat aquest dijous a la tarda pel centre de Barcelona per protestar contra les retallades del govern espanyol.
Les mesures aprovades per l'executiu de Mariano Rajoy han provocat una mobilització unitària de col·lectius tant diversos com bombers, policies, aturats, pensionistes, estudiants i altres ciutadans, que han marxat entre la Plaça Urquinaona i el Pla de Palau de la capital catalana.
Els líders sindicals han coincidit en criticar que les darreres retallades del govern espanyol afecten a tots els ciutadans, però especialment als sectors més vulnerables i han cridat a una "mobilització permanent" contra la "vulneració de l'Estat del Benestar i la democràcia".
El secretari general de CCOO de Catalunya, Joan Carles Gallego, ha alertat que "la democràcia està en joc", ja que el govern espanyol està legislant "al marge del seu programa electoral" i això fractura el "contracte democràtic" entre els ciutadans i els seus dirigents.
Gallego ha recordat que la gent "ha de parlar" sobre aquestes "mesures regresives" i ha reclamat que es faci un referèndum sobre les retallades.
"Si no el volen fer legalment, el farem il·legalment", ha sentenciat.
El secretari general de la UGT de Catalunya, Josep Maria Àlvarez, s'ha sumat a la idea de la consulta popular perquè "la ciutadania triï quines polítiques vol".
El dirigent de la UGT ha indicat que els sindicats seguiran convocant mobilitzacions per reclamar aquest referèndum i que recolliran signatures a tot Catalunya per sumar adhesions a la consulta.
"Aquest govern és indecent perquè no negocia i fa el contrari del que va prometre, ja que cap retallada estava al seu programa", ha reblat.
Els sindicats criden a una "mobilització permanent" contra les retallades
La manifestació ha congregat col·lectius molt diversos que s'han vist afectats d'una manera o altra per les retallades del govern espanyol.
Àlvarez ha apuntat que aquesta és "la primera gran mobilització contra la darrera onada de retallades" i ha assegurat que els sindicats iniciaran "una mobilització permanent a les empreses, als carrers i a les places de tot el país per lluitar contra les retallades i perquè "la crisi no la paguin els ciutadans".
Gallego ha assenyalat també que les retallades han suscitat "el rebuig d'una amplíssima majoria social", ja que "castiguen les persones que viuen de l'atur i a pensionistes, mentre deixa incòlumes les grans fortunes.
Ataca els drets dels que menys tenen i no fa res amb els que tenen més.
A banda dels seus efectes socials, els dos líders sindicals també han criticat les retallades del govern de l'Estat ja que són "econòmicament irracionals.
Així no sortirem de la crisi, si no que deprimirem la demanda interna i abocarem les petites i mitjanes empreses al tancament", segons Gallego.
Per la seva banda, el líder de la UGT ha proposat que "el qui té més pagui més, que s'acabi amb amnisties fiscals indignes i amb el frau fiscal, ja que provocaria un augment de la recaptació pública".
La vaga general "està al calendari", però "s'ha d'amninistrar"
Sobre la possibilitat d'una vaga general contra les mesures de l'executiu de Mariano Rajoy, Àlvarez ha aclarit que "si no hi ha canvis, la vaga general està al calendari, però s'han d'administrar bé, perquè la gent ho paga amb un dia de sou i amb l'enfrontament amb empresaris que cada dia s'aprofiten més de la crisi".
Gallego ha afegit que "si hem d'arribar a la vaga general, hi arribarem, però des de la unitat de totes les forces sindicals i socials".
Uns 400.000 manifestants segons els sindicats, 40.000 segons la Guàrdia Urbana
Els sindicats han calculat que la participació a la manifestació de Barcelona ha estat de 400.000 persones, mentre que la Guàrdia Urbana ha xifrat el seguiment de la protesta en 40.000 ciutadans.
Al finalitzar l'acte, els guardonats amb el Premi Nacional de Cultura, Carme Sansa i Pere Camps, han llegit un manifest titulat 'No callem.
Defensem els nostres drets!".

Response: Milers de persones s’han ajuntat al centre de Barcelona per protestar contra les retallades aprovades pel govern espanyol. Segons els líders sindicals, aquestes mesures faran que s’ensorrin les pimes, afectaran sobretot el benestar dels sectors més vulnerables, com els aturats o els pensionistes, i, a sobre, són antidemocràtiques perquè no formaven part del programa electoral del PP.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Els nous diputats, moments abans de la constitució del Parlament.
Foto: Núria Julià
A partir de les onze del matí d'aquest dilluns, els 135 diputats de la 10a legislatura ocuparan, per primera vegada, el seu escó a l'hemicicle del Parlament.
La cambra catalana es constitueix aquest dilluns per obrir la legislatura i escollir els set membres de la Mesa.
Amb tota probabilitat Núria de Gispert (CiU) repetirà com a presidenta del Parlament i les vicepresidències de la cambra seran per Anna Simó (ERC) i Lluís Corominas (CiU).
Completaran la Mesa els secretaris Miquel Iceta (PSC) Josep Rull (CiU), Pere Calbó (PPC) i un representant d'ICV-EUiA per definir.
Els noms ja han estat avançats pels partits, tot i que durant la sessió els representants de la Mesa s'escolliran per votació secreta.
Abans de definir quins seran els màxims responsables de l'hemicicle, la sessió constitutiva s'iniciarà amb la presidència de la Mesa d'Edat.
La diputada més gran, Dolors Montserrat (PPC) de 65 anys presidirà la sessió i estarà assistida pels dos diputats més joves, José Antonio Coto (PPC), de 26, i Marta Vilalta (ERC), de 28.
La sessió l'obrirà la secretària general del Parlament, Imma Folchi, que llegirà el decret de convocatòria i convidarà Montserrat, Coto i Vilalta a ocupar els seus llocs a la Mesa.
Es llegiran un a un els 135 diputats escollits per a la 10a legislatura i, a continuació, es procedirà a l'elecció dels set membres de la mesa per votació secreta.
Primer s'escollirà qui ocuparà la presidència del Parlament.
Els diputats podran votar per qualsevol diputat -també per sí mateixos- per tal de seleccionar el president o presidenta.
Amb tota probabilitat serà escollida Núria de Gispert, la representant del partit majoritari, després de l'acord al que han arribat els partits.
La següent votació serà per definir qui són els vicepresidents.
En aquest cas Anna Simó es postula com a vicepresidenta primera de la Mesa i, qui fins ara ocupava aquest càrrec, Lluís Corominas, podria ocupar la vicepresidència segona.
La tercera votació serà per definir qui ocupa les quatre secretàries.
En aquest cas, Miquel Iceta, Josep Rull, Pere Calbó i, probablement un dels diputats d'EUiA, seran els escollits.
Com a conseqüència dels resultats electorals, CiU i PSC perdran un representant a la Mea, que recaurà durant la propera legislatura en ERC i ICV-EUiA.
Precisament aquestes dues formacions no havien estat representades en l'òrgan de direcció del Parlament durant l'anterior legislatura.
Un cop definida la Mesa, la presidenta adreçarà unes paraules als diputats i donarà per tancada la sessió.
Més tard, comunicarà per escrit la constitució de la cambra al cap de l'estat, al president de la Generalitat en funcions i als presidents del Congrés de Diputats i el Senat.
Ubicació dels partits
En la darrera reunió de la Mesa de la Diputació Permanent es va acordar la ubicació provisional dels diputats al saló de sessions per als primers plens, incloent la sessió constitutiva d'aquest dilluns i la del debat d'investidura.
La nova distribució manté el PPC darrere del president, Artur Mas, i les primeres files de CiU, però el col·loca a més distància de les primeres fileres.
Un moviment semblant s'ha fet amb el PSC, que s'ubica més amunt i més allunyat del Govern, donat que ERC passarà per davant dels socialistes.
C's i la CUP estaran a la part més alta, i ICV-EUiA mantindrà el seu lloc a l'esquerra de l'hemicicle.
Els 135 diputats de la 10 legislatura ocuparan per primer cop els seus escons.
La ubicació dels diputats (50 de CiU, 21 d'ERC, 20 del PSC, 19 del PPC, 13 d'ICV-EUiA, 9 de C's i 3 de la CUP) en aquesta sessió és provisional, ja que l'assignació definitiva dels escons la decidiran la Mesa i la junta de portaveus en la primera reunió conjunta que tindran.
També ocuparan el seu lloc en el banc del govern el president de la Generalitat en funcions i la resta de membres de l'executiu, també en funcions.
Sessió d'investidura
Després de la sessió constitutiva, la presidenta del Parlament es trobarà amb els representants dels grups parlamentaris -tenen 8 dies hàbils per configurar-se- per tal de proposar algun dels candidats a president de la Generalitat.
Es dóna per fet que aquesta persona tornarà a ser Artur Mas, que compta amb el suport de CiU i ERC per a esdevenir, de nou, el president de la Generalitat.
La sessió d'investidura podria, però, allargar-se si CiU i ERC no tanquen ràpid un acord de governabilitat.
El mateix Mas va explicar després del Consell Nacional de CDC del passat dissabte que és partidari de ser investit un cop l'acord ja sigui una realitat.
El termini màxim perquè el president sigui investit és el 4 de gener i és la presidenta del Parlament qui té la responsabilitat de convocar la sessió d'investidura.

Response: Els nous 135 diputats del Parlament escolliran aquest dilluns els set membres de la mesa, és a dir, aquells que ocuparan la presidència, les vicepresidències i les secretaries del Parlament. Un cop constituïda la mesa i després de comunicar els resultats, es passarà a negociar amb els grups parlamentaris per tal de trobar un candidat a president de la Generalitat.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El consell de govern de la Universitat de Lleida (UdL) ha rebutjat avui adherir-se al Pacte Nacional pel Referèndum amb dinou vots en contra i nou a favor.
També s’han recollit cinc vots en blanc i un de nul.
Dues persones han sortit de la sala per no haver de votar i es considera que s’han abstingut, segons han informat fonts de la UdL.
Malgrat que els acords del consell de govern de la UdL se solen votar a mà alçada en aquest cas s’ha habilitat una urna per garantir el vot secret a petició de l’equip rectoral.
La campanya del Pacte Nacional pel Referèndum es va posar en marxa el 23 de desembre per recollir el suport d’institucions, entitats i particulars a favor de la celebració d’un referèndum d’independència a Catalunya.
Amb la votació del consell de govern, la UdL es desmarca d’altres universitats que sí que s’han sumat a la iniciativa com la Politècnica de Catalunya (UPC), la Pompeu Fabra (UPF) i la Rovira i Virgili de Tarragona (URV).
La moció s’ha debatut i votat després que ho demanessin onze membres del consell de govern, entre docents i investigadors, personal d’administració i serveis (PAS) i estudiants.
El consell de govern el formen cinquanta-quatre membres i per poder incloure alguna qüestió en l’ordre del dia són necessàries les firmes d’una cinquena part dels integrants.
El rector de la UdL, Roberto Fernández, no ha volgut fer declaracions sobre aquest tema.
En un comunicat de premsa posterior al consell de govern la UdL informa que, en el transcurs del debat, el rector ha manifestat que ‘ni es pronuncia ni es pronunciarà sobre les diverses polítiques partidàries del nostre país.
Només ho fa en el cas que afecti els interessos de la Universitat de Lleida o del Sistema Universitari Català.
L’obligació institucional del rector és mantenir la neutralitat política de la UdL’.
També ha manifestat que ‘el Consell de govern no representa ideològicament la comunitat universitària.
Els seus membres no són elegits per raons ideològiques sinó acadèmiques.
I, en coherència amb la decisió que es va adoptar al Consell Interuniversitari de Catalunya, que siguin institucions com el Parlament, i no el Consell de govern, les que es dediquin a regular la vida política del nostre país’.
Un dels onze signants de la proposta i representant del PAS al consell de govern, Josep Maria Romero, ha lamentat que finalment s’hagi imposat aquesta tesi i ha recordat que altres universitats públiques catalanes sí que s’han sumat al Pacte Nacional pel Referèndum sense que això signifiqui donar suport a un referèndum unilateral ni a la independència.
‘Creiem que les universitats sí que han de donar resposta als problemes de la societat i aquest és un tema que la societat viu molt intensament; el referèndum té el suport del 80% de la ciutadania i, per tant, entenem que la Universitat s’hi havia de manifestar a favor’, ha assegurat.
En el mateix sentit s’ha expressat un dels representants dels estudiants, Dídac Montero.
Afirma que és comprensible que la UdL no es posicioni a favor o en contra de la independència, però insisteix que la moció que s’ha votat aquest dijous només era per donar suport al dret a decidir.
‘Avui la Universitat ha dit NO a la democràcia, ha dit no al Pacte Nacional pel Referèndum, que l’únic que pretén és fomentar la participació de la societat’, ha reblat.
L’exrector de la UdL Joan Viñas és un dels més de 15.000 particulars de les comarques de Lleida que han donat el seu suport al manifest.
També ho han fet prop de 300 entitats.
A tot Catalunya, s’han superat les cinc-centes mil adhesions.
Pel que fa a les universitats, de moment s’han sumat al Pacte Nacional pel Referèndum la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), la Pompeu Fabra (UPF) i la Rovira i Virgili de Tarragona (URV).
Centres privats com la Universitat Ramon Llull, la Universitat Internacional de Catalunya i l’Abat Oliba ho han rebutjat.

Response: El consell de govern de la UdL ha sotmès a votació l’adhesió al Pacte Nacional pel Referèndum i, a diferència d’altres universitats catalanes, ha decidit no formar-hi part. Segons el rector, la universitat ha de mantenir la neutralitat política. Tanmateix, algunes persones opinen que el pacte només implica donar suport al dret a decidir i no a determinats partits polítics.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El Jutjat de Menors de Girona imposa fins a 8 anys d'internament terapèutic en règim tancat per assassinat per a la menor que va matar la mare a ganivetades a Banyoles el 9 de gener passat.
La vista pel cas, que s'ha saldat amb una conformitat, s'ha fet aquest dimarts al Palau de Justícia.
La menor, que en el moment del crim tenia 17 anys, ha acceptat la pena, que també preveu 10 anys de llibertat vigilada i que no es pugui apropar a part de la família de la víctima.
La menor continuarà al Centre Educatiu Els Til·lers, que compta amb una unitat terapèutica per rebre tractament específic.
La menor ja va reconèixer que va assestar diverses ganivetades a la seva mare al domicili familiar de l'avinguda Països Catalans perquè estava enfadada amb ella arran d'una discussió que havien tingut la nit anterior.
Després, la noia va fugir, però l'endemà mateix els Mossos d'Esquadra la van detenir a Platja d'Aro (Baix Empordà).
Sentència de conformitat en el cas de la menor que va matar la mare a ganivetades a Banyoles.
A la vista, que s'ha fet aquest dimarts a porta tancada al Jutjat de Menors de Girona, la noia ha acceptat la condemna de fins a 8 anys d'internament terapèutic en règim tancat.
Segons fonts judicials, la jove continuarà al Centre Educatiu Els Til·lers de Mollet del Vallès perquè és el que compta amb una unitat terapèutica que acull joves amb problemes de salut mental o addicions i és on seguirà tractament.
Les mateixes fonts assenyalen que els professionals li faran seguiment i resoldran en quin moment se li pot modificar la mesura o sortir en llibertat.
Fiscalia, acusació particular i defensa també han acordat que, un cop acabi el tractament i surti del centre, la noia estigui 10 anys en llibertat vigilada.
A més, no es podrà apropar a la part dels familiars que s'han personat com a acusació a través de l'advocat Carles Monguilod.
Tant Monguilod com l'advocat de la defensa, Josep Costa, han declinat fer declaracions a la sortida de la vista.
El crim va tenir lloc cap a dos quarts de deu del matí del 9 de gener passat.
Segons va reconèixer la noia, que aleshores tenia 17 anys però ara ja ha complert la majoria d'edat, estava enfadada amb la seva mare arran d'una discussió que van tenir la nit abans per un càstig que li havia imposat.
Aleshores, va agafar un ganivet de cuina i es va dirigir cap al dormitori de la víctima, que no va tenir cap possibilitat de defensar-se perquè l'atac va ser per sorpresa.
La noia li va assestar diverses ganivetades però, segons va apuntar l'autòpsia, la ferida mortal va ser una punyalada al coll que la va degollar.
Després, la menor va fugir.
No va ser fins la nit del mateix 9 de genera que un altre fill de la víctima va trobar el cos i va alertar els serveis d'emergències.
A l'escena del crim, els investigadors van trobar una nota manuscrita on la noia reconeixia implícitament l'autoria dels fets i s'acomiadava de la família.
La Divisió d'Investigació Criminal (DIC) dels Mossos d'Esquadra a Girona va obrir una investigació i els agents van desplegar un dispositiu per localitzar la menor, que ja era la principal sospitosa del crim.
Els investigadors li van seguir el rastre fins a Platja d'Aro perquè sospitaven que podria haver-se desplaçat a un apartament de la família en aquesta població de la costa.
Els Mossos van muntar un dispositiu de vigilància al voltant de l'apartament i van constatar que la noia hi era des del dia dels fets a la tarda perquè havia anat a comprar a comerços propers.
L'endemà la van localitzar i detenir quan sortia d'una botiga de roba.

Response: La noia jutjada per matar la seva mare a ganivetades a Banyoles arran d’una discussió haurà d’estar fins a vuit anys internada en règim tancat per seguir un tractament. Un cop es consideri que pot sortir, estarà deu anys en llibertat vigilada i no se li permetrà apropar-se als familiars que formen part de l’acusació.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Aquest dissabte es compleix el desè aniversari de la primera victòria de Carles Pellicer en unes eleccions municipals a Reus.
El 22 de maig de 2011, i al capdavant de la llista electoral de CiU, va obtenir prop de 10.500 vots i 10 regidors.
Per darrere, el PSC de Lluís Miquel Pérez en va tenir poc més de 8.000, de suports, el que va certificar el canvi de rumb en la gestió de la capital del Baix Camp després de més de tres de dècades de domini dels socialistes.
El tripartit format per aquests, ERC i ICV va quedar enrere, tot obrint una nova etapa a la ciutat que ara per ara és ja al tercer mandat com a batlle de Pellicer.
"Va ser un dia important perquè vèiem que les urnes s'omplien de vots, i que podia ser que guanyéssim.
"Vam haver d'aturar el cop"
A la tercera, la vençuda.
Pellicer ja havia intentat l'assalt a l'alcaldia en dues ocasions anteriors, el 2003 i el 2007, i sempre va quedar per darrere del PSC.
"Arribar-hi no va ser fàcil.
Vam haver de treballar molt, a l'oposició.
La victòria del 2011, de fet, va ser fruit de la feina dels anteriors caps de llista convergents", diu.
A les municipals de fa 10 anys va aconseguir dos regidors més dels que ja tenia (de vuit va passar a 10) i es va perfilar de seguida com el nou batlle en substitució de Pérez, al càrrec des de 1999.
Val a dir que els fins llavors socis dels socialistes al tripartit van aconseguir mals resultats a les urnes, mentre que el PP d'Alícia Alegret es va elevar fins als sis regidors, dos més que en les anteriors eleccions.
D'aquells comicis cal destacar també l'entrada a l'Ajuntament d'Ara Reus, el partit que Jordi Cervera va crear precisament en sortir de CiU per les seves desavinences amb el propi Pellicer, així com de la CUP.
El cert és que si en determinats escenaris Reus s'havia definit com un oasi, la situació derivada del canvi de govern va sacsejar la política municipal i la va fer entrar als jutjats pel cas Innova.
"Tot allò va ser complicat tant des del punta de vista judicial com des de l'econòmic.
Per tot plegat, quan fa balanç del mandat per a aquest mitjà, Pellicer assenyala que la prioritat va ser la de "posar ordre" als números del consistori "després de molt d'esforç i patiment".
"El primers quatre anys van ser molt complexos.
Com a cap de l'oposició durant vuit anys, jo tenia certa experiència, sí, però la situació va ser realment complicada pel context econòmic.
La crisi va ser profunda, tots vam viure moments delicats i es va punxar una bombolla que els anys abans s'havia inflat de manera exagerada.
Això va provocar problemes, a l'Ajuntament", recorda.
"El més difícil va ser aturar el cop, i mirar de sortir-se'n.
En determinats moments, va ser complicat pagar els treballadors i els proveïdors.
El divorci amb els populars
I és que tan sols un mes després de la seva investidura (també amb els vots d'Ara), el juny de 2011, va comparèixer amb el PP per presentar els comptes de l'Ajuntament: l'endeutament era d'uns 400 milions, raó per la qual es va anunciar un pla de reajustament de les finances.
"L'Estat va intervenir el consistori, econòmicament parlant, el que no va ser agradable.
Més triomfs electorals
Un dels arguments habituals de Pellicer quan fa balanç de la seva trajectòria passa per descriure cadascun dels mandats en funció de l'entorn que el va envoltar.
D'aquesta manera, i com ha apuntat en més d'una ocasió, en arribar a l'alcaldia el 2011 es va trobar "els calaixos buits".
A posteriori, el contextos existents el 2015 (en què va repetir triomf a les urnes) van limitar igualment la seva tasca.
Si bé Pellicer va reiterar en no poques ocasions que la seva intenció era la de persistir a l'alcaldia per un parell de mandats, el 2019 va anunciar que tornaria a presentar-se els comicis per intentar el tercer.
Si la mala situació financera del consistori primer i l'esmentat bloqueig de l'oposició al saló de plens, després, el van frenar, les raons per tornar a encapçalar la llista (sota la marca Junts per Reus) passaven per poder desenvolupar les inversions i els grans projectes de ciutat previstos durant anys, i endarrerits per diversos motius.
La irrupció de la Covid-19, amb tot, sembla haver frustrat altre cop les intencions del batlle.
La pregunta que qualsevol pot fer-se, en conseqüència, és si pel fet que la pandèmia hagi alterat els seus plans polítics, l'alcalde es presentarà a la cita de 2023 a la recerca d'un quart mandat.

Response: Després de més de trenta anys de domini socialista, fa deu anys, Carles Pellicer va guanyar les eleccions municipals a Reus i va començar una nova etapa. Els primers anys, la prioritat de CiU va ser millorar la situació econòmica de l’Ajuntament i, ara, Pellicer vol continuar al càrrec per poder executar finalment els projectes de millora de la ciutat.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Més de mil persones s'han manifestat aquest dissabte a Perpinyà amb motiu de la diada de la Catalunya del Nord i per reivindicar la identitat catalana dins l'estat francès.
La manifestació d'aquest any s'ha centrat en demanar una modificació del nom de la regió perquè inclogui, també, alguna referència al País Català.
Un dels impulsors del col·lectiu SEM que aplega associacions i entitats nord-catalanes, Pere Manzanares, ha assegurat que se senten "menystinguts" per l'estat francès perquè ha anomenat la nova regió Occitània i ha eliminat qualsevol referència a Catalunya o al País Català.
"Volem decidir i volem un Estatut propi perquè ens sembla la solució per sortir d'aquesta situació de poc reconeixement de les nostres especificitats", ha afirmat.
Reivindicació i festa s'han fusionat, un any més, a la diada de la Catalunya del Nord.
Aquest dissabte s'ha tancat oficialment la vintena edició del Correllengua que ha coincidit, de nou, amb la tradicional mobilització contra del Tractat dels Pirineus que es fa a Perpinyà amb motiu de la commemoració del 7 novembre del 1659, la data en la qual les comarques nord-catalanes van passar sota sobirania francesa.
La manifestació d'aquest any ha aplegat més de mil persones que han omplert el centre de Perpinyà d'estelades per reivindicar la identitat catalanista de la Catalunya del Nord.
Sota el lema "Sem Catalunya Nord.
Sem un país català.
Volem decidir", els manifestants han sortit de la plaça Catalunya de Perpinyà, han rodejat simbòlicament la prefectura i han acabat amb la lectura dels Manifest al Castellet.
Les entitats de la Catalunya del Nord han tornat a reclamar un Estatut propi que reconegui explícitament i de manera efectiva l'oficialitat del català i el reconeixement de les arrels polítiques i culturals catalanes.
A més, aquesta reivindicació aquest any guanya encara més pes, segons Manzanares, perquè és la primera que es fa després d'escollir Occitània com a nom de la nova regió que aplega el Llenguadoc-Pirineus i Migdia-Pirineus.
El Consell d'Estat francès va escollir Occitània bandejant així incloure qualsevol afegitó de referència catalana al nom de la macroregió.
"Aquest és un país català com els demés, que només hi hagi Occitània al nom de la regió molesta profundament la majoria de la gent del país, siguin catalans d'origen o acabats d'arribar", ha afirmat Pere Manzanares.
Segons l'activista, la Catalunya del Nord té un "sentiment molt fort de catalanitat" encara que no s'expressi lingüísticament i se senten menyspreats per l'estat francès.
El col·lectiu SEM reclama amb més força que mai un Estatut propi.
"És la solució pragmàtica per sortir d'aquesta mala situació de poc reconeixement de les nostres especificitats i per tirar endavant un futur català, ambiciós i que beneficiï la seva població i el territori", ha conclòs Manzanares.
Pere Manzanares també ha assegurat que segueixen amb molta atenció l'actualitat política de Catalunya i assegura no entendre que l'estat espanyol recorri a la justícia per resoldre problemes polítics.
"França és un país amb molta cultura democràtica i el que fa Espanya ens son a antic, no ho entenem", ha exposat.
Com és habitual, la diada ha començat amb la manifestació festiva que ha sortit de la plaça Catalunya a les quatre de la tarda.
Després de la lectura del manifest, han fet la tradicional marxa de torxes pels carrers del casc antic.
Un any més, aquest esdeveniment ha estat una iniciativa conjunta de les organitzacions nord-catalanes i la Coordinadora d'Associacions per la Llengua Catalana (CAL).
El Correllengua 2016
La vintena edició del Correllengua s'ha dedicat a la periodista i escriptora Montserrat Roig coincidint amb el 25è aniversari de la seva mort.
Els actes del moviment han recordat el compromís de Roig amb la llengua i el país.
També s'ha divulgat la inestimable tasca periodística de l'autora per recuperar la memòria històrica dels crims del nazisme, i han posat l'accent en la seva essència marcadament feminista i d'esquerres.
Tot plegat, amb la voluntat d'estendre el llegat d'una de les figures més rellevants del país.
El Correllengua 2016 haurà passat enguany per un total de 112 indrets d'arreu dels Països Catalans.
Al Principat han celebrat més de 300 actes que han mobilitzat milers de persones i col·lectius ben diversos.
Des de fa 20 anys, el Correllengua treballa per a la difusió de l'ús de la llengua i la promoció de la cultura popular de les terres de parla catalana des d'una aposta lúdica, festiva, participativa i transversal.
La CAL és una de les principals entitats que promocionen el moviment, especialment al Principat i a la Catalunya Nord.

Response: La diada de la Catalunya del Nord, que commemora l’annexió de les comarques nord-catalanes al territori francès el 1659, ha reunit més de mil persones que s’han manifestat a Perpinyà per reivindicar la identitat catalana. La diada ha coincidit amb el tancament de la 20a edició del Correllengua, que promou la difusió de la llengua i cultura catalanes.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
La Comissió de Govern de l'Ajuntament de Barcelona ha aprovat definitivament l'ordenació singular de terrasses dels entorns de la Sagrada Família.
La nova normativa redueix fins a 56 taules i 224 cadires l'ocupació màxima dins les zones de regulació específica, on actualment hi ha 89 taules i 336 cadires.
A partir d'ara es prohibeixen terrasses a les voreres del perímetre del temple i els xamfrans dels quatre encreuaments corresponents, excepte el de Sardenya/Provença; es preveu l'ampliació puntual de la vorera als trams dels carrers de Sardenya i de la Marina i s'estableix una amplada de vorera lliure de 4,5 metres en alguns trams afectats i s'instal·laran sis noves plataformes desmuntables.
A banda de la prohibició de terrasses a les zones properes al temple, la normativa preveu als trams dels carrers de Sardenya i de la Marina, l'ampliació puntual de la vorera amb les plataformes desmuntables que ja s'han començat a instal·lar al cordó d'estacionament en calçada.
Tres d'elles admetran dues taules per a quatre persones cadascuna, i les altres tres plataformes admetran quatre taules per a quatre persones cadascuna.
La iniciativa està finançada amb 91.694,83 euros provinents de l'Impost sobre estades en establiments turístics (IEET), i suposa la continuació de la prova pilot pionera a la ciutat que va començar l'estiu passat amb les quatre primeres plataformes al carrer de la Marina –tres al tram entre Mallorca i València i una entre València i Aragó–.
Les plataformes de Sardenya tindran una longitud de 8,6 metres i una amplada d'1,6 metres incloent les jardineres de l'entorn.
A més, comptarà amb una separació de seguretat de 40 cm, amb proteccions, respecte al carril de circulació.
Altres mesures previstes en l'ordenança és que s'estableix una amplada de vorera lliure de 4,5 metres als trams que formen part de la ruta des de les parades d'autocar habilitades a la Diagonal, i a les voreres dels carrers de Provença i Mallorca davant del temple.
Quant a la plaça de la Sagrada Família, es delimita un àmbit d'ocupació màxima vinculat a la guingueta del parc; a la resta de zones s'aplicaran els paràmetres estàndards de l'Ordenança de terrasses.
Segons aquests criteris, es redueix fins a 56 taules i 224 cadires l'ocupació màxima dins les zones de regulació específica, on actualment hi ha 89 taules i 336 cadires.
A la resta de voreres, s'aplica la regulació de l'ordenança de terrasses.
S'admetran mòduls bàsics d'una taula i quatre cadires d'1,50m x 1,50m en tota l'ordenació excepte a les plataformes en calçada, on els mòduls s'adaptaran a la dimensió del cordó d'aparcament ocupat i seran d'1,30m x 2,00m.
La normativa pretén resoldre les "disfuncions provocades per l'ús intensiu de l'espai públic per part dels visitants de la Sagrada Família i proporcionar una ordenació correcta de l'espai ocupat per les terrasses", segons ha informat l'Ajuntament en un comunicat.
Segons el consistori, es tracta de garantir el flux de vianants, els accessos de veïns al comerç, el pas de vehicles d'emergència i serveis i les condicions d'accessibilitat.
Alhora, ha de permetre preservar el gaudi visual, un endreçament global i la visió dels edificis de concurrència pública i les plantes baixes comercials.
L'Ajuntament recorda que a l'àmbit de la Sagrada Família ha crescut de manera clara l'afluència de turistes que visiten el temple.
Hi ha al voltant de 4 milions de visitants a l'any a l'interior del temple, i 10 milions de visitants anuals en tot l'entorn.
A la zona hi ha 49 locals amb terrassa situats dins l'àmbit d'ordenació i amb més concentració al tram del carrer de Sardenya, entre Mallorca i València.
Els trams del carrer de la Marina i de Sardenya des de l'avinguda Diagonal fins al temple són les zones on es concentra el pas de visitants que van i venen dels autocars.
D'altra banda, l'Ajuntament ha presentat un recurs d'apel·lació contra la sentència que anul·la l'ordenació singular del carrer de Blai en considerar que la seva aplicació cerca l'equilibri entre l'ús privat de l'espai públic i el descans dels veïns.

Response: L’Ajuntament de Barcelona posarà en marxa una nova normativa per regular les terrasses a la zona de la Sagrada Família i millorar el pas de vianants i de vehicles i l’accessibilitat general. Així doncs, desapareixeran les terrasses a les voreres que rodegen el temple i s’ampliaran algunes voreres de la zona amb plataformes desmuntables.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L’ex-president de la Generalitat i exlíder de CDC, Artur Mas, ha negat taxativament que hagi existit finançament il·legal al seu partit.
‘No hi ha hagut finançament irregular a CDC, ho puc dir més alt però no més clar’, ha declarat durant una entrevista a ‘La Sexta’.
Mas ha reconegut que el partit ha rebut donacions d’empresaris però que totes són ‘legals i transparents’ i ha negat cap vinculació entre aquestes donacions i adjudicacions d’obres públiques.
A més, l’ex-president creu que aquestes acusacions estan incloses dins l’anomenada ‘Operació Catalunya’.
‘Se’ns persegueix per unes idees que no agraden’, ha subratllat.
L’exlíder de Convergència ha reiterat que té confiança ‘absoluta i total’ en la gestió dels tresorers del partit i ha detallat que ell estava ‘al marge’ dels temes financers.
Sobre el judici contra Francesc Homs -que comença dilluns a Madrid-, ha assegurat que ‘no existeix base jurídica’ per inhabilitar-lo.
Després de les darreres informacions publicades sobre el sumari del cas 3%, l’ex-president de la Generalitat, Artur Mas, ha negat que existís cap finançament il·legal al seu partit.
En una entrevista al programa ‘El Objetivo’ ha reconegut que Convergència ha rebut diverses donacions d’empresaris però que totes són ‘legals, transparents i estan reflectides a la comptabilitat’.
A més, ha negat que existeixi cap relació entre aquestes donacions i adjudicacions d’obres públiques.
Un testimoni protegit hauria implicat per primera vegada i davant el jutge Artur Mas en el cas del 3%.
Segons publicava dissabte el diari ‘El Mundo’, es tractaria d’un empresari que es va reunir amb Mas i el llavors gerent de CDC, Germà Gordó, per ‘negociar’ donacions a canvi d’adjudicacions d’obra pública.
‘Jo m’he reunit amb centenars i milers d’empresaris abans de ser president’, ha explicat Mas, que nega que en cap ocasió hagi tractat amb cap empresari de facilitar adjudicacions a canvi de donacions al partit.
Relació amb ‘l’operació Catalunya’
L’ex-líder de CDC, en canvi, assegura que aquestes acusacions estan orquestrades des del govern espanyol i el diari ‘El Mundo’.
‘Aquest mateix diari va cometre un delicte electoral publicant informacions falses en plena campanya electoral contra la meva persona i contra la de l’exalcalde de Barcelona, Xavier Trias’, ha recordat.
Per a Mas, hi ha una relació entre aquestes investigacions i l”operació Catalunya’.
‘Hi ha una Operació Catalunya muntada des del Ministeri d’Interior, la Moncloa i ‘El Mundo’ per calumniar i difamar gent, per perseguir-los per les seves idees, i això hi està relacionat’, ha sentenciat.
D’altra banda, Mas ha assegurat que estava al marge de la comptabilitat del partit i que els extresorers Andreu Viloca i Daniel Osácar eren els ‘responsables únics’ de la gestió del partit.
Novament, l’exlíder de Convergència ha reiterat que té ‘confiança absoluta i total’ en tots dos.
‘Són persones que mai es posarien un euro a la butxaca’, ha manifestat.
Un judici ‘polític’
Mas també s’ha referit al judici que comença dilluns al Tribunal Suprem contra Francesc Homs per organitzar el 9-N, llavors com a conseller de la Presidència.
‘No hi ha base jurídica per condemnar-lo ni a ell ni a la resta de consellers ni a mi mateix’, ha manifestat.
Segons l’ex-president, es tracta d’un ‘judici d’Estat, amb una càrrega tremendament política’.
‘Em dona la impressió que la democràcia espanyola està plena de fissures, se’ns jutja a nosaltres que complim mandats parlamentaris’, ha afegit.
A més, l’ex-president de la Generalitat ha assegurat que no reconeix el Tribunal Constitucional des de la sentència contra l’Estatut del 2010.
No descarta ser candidat
Durant l’entrevista, Mas també ha assegurat que confia que el Govern podrà portar a bon terme el referèndum i, en cas d’eleccions, reconeix que es planteja fer el pas.
‘Jo no m’autodescarto com ha fet el president Puigdemont, que ja m’ho va comunicar des del primer moment’, ha detallat.
Mas ha vinculat la seva possible candidatura al moment que visqui Catalunya, el seu partit i el context en què es convoquin les eleccions.
Sobre la reunió secreta entre Puigdemont i Rajoy, no ha volgut aclarir si n’estava al cas, malgrat ha deixat entreveure que sí.
‘Estic al corrent del que passa, tot i que no conec tots els detalls’, ha dit.
Per a Mas, aquest tipus de trobades no poden ser públiques i, a més, ha reconegut que mentre ell era president també es va trobar en nombroses ocasions amb Rajoy sense que transcendís.

Response: Artur Mas ha assegurat que CDC no ha rebut pagaments a canvi de facilitar adjudicacions d’obres públiques i que ell, malgrat no formar part dels assumptes financers, té total confiança en els extresorers del partit. D’altra banda, ha afirmat que tot forma part d’una campanya per desacreditar-los per part del Ministeri d’Interior, la Moncloa i el diari “El Mundo”.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L'aerolínia de baix cost Norwegian oferirà vols directes des de Barcelona a Los Angeles, San Francisco, Nova York i Miami a partir del 5 de juny de 2017.
La companyia noruega basarà a l'Aeroport del Prat els dos Boeing 787-8 Dreamlines que operaran les rutes.
A partir del 22 d'agost de l'any vinent, quan començaran a operar simultàniament les dues aeronaus, Norwegian oferirà quatre rutes setmanals a Nova York, tres a Los Angeles i San Francisco, i dues setmanals a Miami.
En total, el primer any s'oferiran 325.000 places, 175.000 de les quals amb destinació Califòrnia.
La ruta amb San Francisco serà l'única directa entre la ciutat californiana i qualsevol aeroport espanyol.
El conseller delegat de Norwegian, Bjorn Kjos, ha destacat que l'espanyol "és un mercat molt important per a la companyia" i ha avançat que en breu oferiran més destinacions des de l'aeròdrom català.
Al seu torn, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, ha destacat que l'aposta de Norwegian suposa un pas més per fer de l'aeroport del Prat un hub de connexions internacionals.
L'acte de presentació de les noves rutes que s'ha fet aquest dimarts a l'aeroport del Prat ha comptat amb la presència del conseller delegat i fundador de Norwegian, Bjorn Kjos, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, el primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, i la directora de l'aeroport de Barcelona-El Prat, Sònia Corrochano.
Com ha explicat el conseller delegat de Norwegian, Bjorn Kjos, les quatre noves rutes intercontinentals operaran durant tot l'any i entraran en funcionament progressivament a partir del 5 de juny per estar a ple rendiment el 22 d'agost de l'any vinent, quan començarà a operar el segon dels Boeing 787-8 Dreamlines que tindran com a base l'aeròdrom català.
Així, la ruta amb Los Angeles començarà a operar el 5 de juny i la de Miami no ho farà fins el 22 d'agost.
Quan totes dues aeronaus ja estiguin operatives, Norwegian oferirà quatre freqüències setmanals a Nova York, tres a Los Angeles i San Francisco i dues a Miami, amb preus que partiran dels 179 euros per trajecte taxes incloses.
La companyia noruega oferirà 325.000 places durant el primer any, de les que 175.000 tindran com a destinació Califòrnia, un mercat, com a destacat Kjos, amb el que Catalunya patia fins ara una manca crònica de connexions directes.
De fet, la ruta amb San Francisco serà l'única que uneixi un aeroport de l'estat espanyol amb la ciutat californiana.
En aquest sentit, Kjos ha recordat que l'any passat 145.000 passatgers van volar fent escala entre Barcelona i Califòrnia, fet que demostra la importància de posar en marxa les noves rutes.
Amb les quatre noves rutes, Norwegian oferirà un total de 26 destinacions des de l'aeroport de Barcelona: quatre domèstiques, 18 a destinacions europees i les quatre intercontinentals presentades aquest dimarts.
Pel que fa al nombre de passatgers, l'aerolínia noruega ha transportat 1,3 milions de viatgers des de l'aeroport del Prat en els 12 mesos anteriors al juliol de 2016, el que suposa un increment interanual del 41% i que la situa com la sisena aerolínia entre les que operen a l'aeroport del Prat.
Els vols seran operats amb la novíssima flota de Boeings 787-8 Dreamliner de Norwegian, amb capacitat per a 291 passatgers.
Actualment, l'aerolínia noruega compta amb una flota d'onze avions d'aquest tipus, que creixerà fins els 42 aparells l'any 2020.
El hub de vols intercontinentals més a prop
A l'hora dels parlaments, tant el conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, com el tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, han destacat que l'aposta de Norwegian per l'aeroport del Prat suposa fer una passa més en l'objectiu de convertir l'aeròdrom català en un 'hub' de vols intercontinentals al sud d'Europa, un anhel compartit des fa molts anys per la classe política, el món econòmic i la societat civil.
Rull ha assegurat que Barcelona "funciona com a destinació" pel seu pes econòmic i turístic que la posa al mateix nivell que altres "ciutats globals" del seu entorn amb les que ha de poder competir en igualtat de condicions.
"Barcelona i Catalunya necessiten eines com aquesta per desplegar aquest potencial sense límit que tenen", ha afegit.
Rull també ha destacat que si l'aerolínia noruega, la tercera entre les 'low cost', ha apostat per Barcelona és perquè reconeix el potencial de Barcelona i Catalunya i no perquè s'hagin subvencionat les quatre noves rutes.
Al seu torn, Jaume Collboni ha destacat que les noves rutes suposen pal·liar un greuge històric pel que fa a les connexions entre Barcelona i les principals ciutats dels Estats Units.
Unes ciutats, ha recordat, que són "grans centres de valor afegit" com ho és la capital catalana.
En aquest sentit, el tinent d'alcalde a l'Ajuntament de Barcelona ha destacat que els vols directes faran que moltes empreses optin per radicar la seva seu a Barcelona.

Response: Norwegian planeja oferir vols a Los Angeles, San Francisco, Nova York i Miami des de Barcelona. Segons el conseller delegat de l’aerolínia, Barcelona és una destinació important per a la companyia. Així mateix, Josep Rull i Jaume Collboni han celebrat la decisió de Norwegian de contribuir a fer que l’aeroport de Barcelona es converteixi en un “hub” de vols internacionals.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Divendres passat 8 d’abril, en el local municipalista de les comarques de Castelló “la Teixidora”, va tenir lloc l’assemblea extraordinària de Castelló en Moviment on la militància va abordar l’avaluació del Pacte del Grau signat per Castelló en Moviment, Compromís i PSPV/PSOE i les relacions que la formació assembleària manté amb l’equip de govern.
Després de debatre l’estat actual de les relacions del grup municipal de Castelló en Moviment i fer una valoració de l’escàs grau de compliment de propostes clau compromeses en aqueix pacte, la formació assembleària considera que no té sentit mantenir un espai de treball com és la Comissió de Seguiment del Pacte del Grau, ja que s’ha demostrat inútil per a avançar en la consecució dels objectius fixats que incloga continguts avaluables.
Segons han informat des de la formació municipalista, el 66% de l’assemblea ha considerat innecessari acudir a la comissió que hauria de convocar-se al llarg del mes d’abril fins que no hi haja una oferta damunt de la taula amb compromisos clars i temporalitzats per part del govern municipal.
Recorden des de CsenM que la comissió de seguiment del pacte es convoca trimestralment i té com a objectiu que les tres organitzacions valoren i facen el seguiment de l’acord de govern.
En l’última reunió es van decidir alguns temes que comptarien amb una major presència dels tres socis.
Aquests temes eren: ordenances fiscals, model de ciutat i PGOU, participació ciutadana, pressupostos i inspecció de contractes.
“Després de tres mesos”, indiquen des de CsenM, “poca presència hem tingut en aquests temes fonamentals per a la ciutat.
La forma de procedir per part del govern segueix sempre el mateix patró: una vegada elaborats els seus projectes “estrella”, s’anuncien en roda de premsa i després arriben als grups municipals ja tancats”.
La poca permeabilitat del govern s’evidencia, segons CsenM en qüestions concretes com el pla per a la gratuïtat del transport per a aturats presentat per la formació assembleària i que porta mesos sense resposta.
En el si de Castelló en Moviment existeix el convenciment que la maniobra per part del govern municipal de canviar el seu compromís públic de negociar la reforma de les ordenances fiscals a tres bandes per a convocar ara una taula amb tots els grups municipals, “oculta l’acostament del govern a postures més conservadores, allunyant-nos de l’objectiu fixat que siguen els qui més tenen els que més paguen”.
Recorda la formació assembleària el compromís ineludible d’aconseguir una fiscalitat profundament progressiva.
Tampoc s’entén des de Castelló en Moviment com, mentre existeix el compromís d’estudiar la possibilitat de remunicipalitzar serveis públics, el govern anuncia la possibilitat que una empresa privada gestione el nou aparcament de caravanes construït al costat del Planetari.
“Creiem que la Comissió de seguiment del Pacte del Grau és un instrument ineficaç i una pèrdua de temps, per la qual cosa hem acordat no seguir participant fins que no hi haja un replantejament de la mateixa i fins que Castelló en Moviment no forme part de l’agenda del govern municipal”, han conclòs des de l’assemblea de Castelló en Moviment.
La mostra que la forma de relacionar-se que té l’equip de govern amb els seus socis signataris del pacte és millorable, ho demostra el reconeixement per part de l’alcaldessa, Amparo Marco, de la necessitat d’una revisió d’aquests mecanismes.
“Creiem que la Comissió de seguiment del Pacte del Grau és un instrument ineficaç i una pèrdua de temps, per la qual cosa hem acordat no seguir participant fins que no hi haja un replantejament de la mateixa i fins que Castelló en Moviment no forme part de l’agenda del govern municipal.
Açò implica el reconeixement de CSenM com a socis d’un Pacte de Govern amb els quals s’ha de debatre i aconseguir un alt grau de consens en aquelles propostes i projectes que van a perfilar el model de ciutat”, han conclòs des de l’assemblea de Castelló en Moviment.

Response: L’assemblea extraordinària de Castelló en Moviment ha decidit deixar de participar en la Comissió de Seguiment trimestral del Pacte del Grau, signat per Castelló en Moviment, Compromís i PSPV/PSOE. La comissió té com a objectiu valorar el grau de compliment dels acords de govern, però, segons l’assemblea, no funciona per falta de compromís i comunicació.


Instruction: Sintetitza'm el text:

Context:
La companyia Big Band Basket Beat Barcelona ha estat l'encarregada d'inaugurar oficialment la 27a edició de la Mostra d'Igualada – Fira de teatre infantil i juvenil, que fins el dia 7 d'abril portarà a la capital de l'Anoia 56 espectacles amb 102 representacions.
Amb 'Basket Beat', la banda barcelonina ha portat a l'escenari una orquestra que té com a motor el ritme i la sonoritat que generen les pilotes de bàsquet i compta amb membres amb risc d'exclusió social.
També hi ha participat joves d'Igualada que han estat assajant amb la companyia els dies previs al festival.
Una de les novetats d'aquest any del festival és la Mostra Jove, un espai propi on s'oferiran espectacles per a joves de 12 a 18 anys.
La Big Band Basket Beat Barcelona és una orquestra que té com a motor el ritme i la sonoritat que generen les pilotes de bàsquet, el seu instrument principal.
El resultat és una banda propera al rock i a la música urbana que uneix les trajectòries de músics professionals i joves en situació de risc d'exclusió social.
A més, la companyia barcelonina ha actuat al Teatre de l'Aurora amb joves d'Igualada, que han estat assajant l'espectacle els dies previs a la funció.
Segons ha explicat a l'ACN el codirector de la Big Band Basket Beat Barcelona, David Sitges-Sardà, l'espectacle parteix de la metodologia 'basket beat' que consisteix en ensenyar música a través de pilotes.
Per Sitges-Sardà, la pilota és un objecte molt quotidià i familiar al qual "tothom hi està avesat" i això provoca que "a l'hora d'ensenyar música es creï una horitzontalitat".
"Per fer alguna cosa interessant amb una pilota necessites més persones i, per tant, t'obliga a relacionar-te amb els altres", ha detallat el codirector de la banda, qui creu que aquesta metodologia "a banda d'ensenyar música, ensenya habilitats per a la vida".
Aquest és un dels espectacles integradors que enguany proposa la Mostra, però se'n podran veure d'altres com 'H+G', de la companyia italiana Accademia Perduta, una versió molt especial i emotiva de Hansel i Gretel.
Un altre muntatge destacat és el de la creadora Carla Rovira amb alumnes de l'Escola Municipal de Teatre La Tarima d'igualada, que es convertiran en el Grup de Pollastres Rebels a 'Most of all, you've got to hide it from the chiks'.
55 companyies i 102 representacions
La Mostra reunirà aquest any un total de 55 companyies que oferiran un total de 56 espectacles i 102 representacions al llarg de quatre dies.
Hi haurà 16 estrenes, de les quals set són absolutes i nou a Catalunya.
De les companyies, 37 són de Catalunya, 13 de la resta de l'estat i cinc internacionals.
Els muntatges s'han escollit entre més de 430 propostes.
La Mostra d'Igualada continua enguany amb la línia de reforçar el públic juvenil i, per aquest motiu, ha reforçat els espectacles destinats als joves de 12 a 18 anys.
L'any passat aquest públic anava només fins els 16 anys i en aquesta edició s'ha ampliat.
A més, una altra de les novetats és que se centralitzaran totes les propostes dedicades al públic jove en un mateix espai, el recinte de l'Escorxador.
La Llotja es trasllada al Museu de la Pell
Una altra de les novetats d'aquesta edició és el trasllat de la Llotja professional al Museu de la Pell amb l'objectiu de potenciar-la.
El nou espai és més diàfan i operatiu, fet que permetrà propiciar tot tipus de trobades i activitats.
Així, aquest any tornaran els estands per a companyies, institucions, xarxes i empreses del sector, que seran l'epicentre de l'activitat professional de La Llotja.
L'espai acollirà un conjunt d'activitats com conferències, sessions de 'speed meetings', un mercat de projectes ('pitching') i trobades pactades informacions que afavoreixen el contacte entre els diferents agents.
El pressupost d'aquest any ronda els 300.000 euros entre el Departament de Cultura i l'Ajuntament d'Igualada.

Response: La 27a edició de la Mostra d’Igualada ha començat amb un espectacle de la companyia Big Band Basket Beat Barcelona, on participen joves en situació de risc d'exclusió social i s’utilitzen pilotes de bàsquet per fer música urbana. La mostra inclourà 56 espectacles, 102 representacions, conferències i trobades, i té un espai destinat als joves de 12 a 18 anys.


Instruction: Sintetitza'm el text:

Context:
El penal 2 de Lleida ha absolt la cap d'Organització i Gestió de la Diputació de Lleida, Marlen Minguell, i el coordinador de Noves Tecnologies, Gerard Serra, del delicte d'assetjament laboral que denunciaven dos funcionaris de l'ens provincial.
Segons la sentència, "no ha quedat acreditat que els acusats acordessin amb tercers la posada en marxa d'un pla d'assetjament cap als dos denunciants ni que en l'execució d'aquest o per iniciativa personal pròpia, duguessin a terme actes hostils o vexatoris greus successius, aprofitant la seva relació de superioritat i amb la finalitat d'aconseguir que tots dos sortissin de la Diputació així com d'impedir o limitar l'exercici de la llibertat sindical".
Se'ls acusava dels delictes contra la integritat moral en l'àmbit funcionarial i contra la llibertat sindical.
Les acusacions estudien recórrer la sentència.
Els denunciants eren el tècnic informàtic i delegat sindical de la Central Sindical Independent de Funcionaris, Josep Maria Veganzones i l'exinterventor, Josep Mateu.
Acusaven Serra i Minguell de registrar els seus ordinadors perquè els culpaven d'haver filtrat informació confidencial a la premsa, i també d'apartar-los finalment del seu lloc de treball, l'octubre de 2015.
Segons la denúncia, Mateu, des que va ser cessat del seu lloc de treball, va ser ubicat, per ordre de Marlen Minguell, en un despatx en què s'havia col·locat un armari que tapava la porta que donava accés a l'àrea d'intervenció i se li va baixar el sou.
A més disposava d'un mobiliari deteriorat i no se li van facilitar durant un any les eines informàtiques que necessitava per fer la seva feina.
Tant els acusats com el mateix president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, que va declarar com a testimoni, van negar les acusacions.
Reñé va dir que es va cessar Mateu com a interventor per les queixes de diversos alcaldes i per pèrdua de confiança.
La fiscalia sol·licitava que se li imposés a Minguell un any i nou mesos de presó per un delicte d'assetjament funcionarial, mentre que l'acusació particular, representada per l'advocat Pau Simarro, els considerava responsables a tots dos i demanava per a cadascun d'ells quatre anys de presó (dos per assetjament laboral i dos més per un delicte contra la llibertat sindical).
El jutge del penal 2 ha donat la raó a la defensa que demanava l'absolució dels dos acusats.
Segons la sentència, dels actes hostils reiterats que denuncien els acusats, "o bé no són així o bé no obeeixen a la finalitat que denuncien".
A més, continua l'escrit, "en molt pocs (actes) van intervenir els acusats i per tant no se'ls pot responsabilitzar de la majoria d'ells".
Segons la sentència, del les afectacions a Mateu, la reducció en la nòmina i la pèrdua de despatx queden justificades perquè la funció que duia a terme quan ocupava el càrrec d'interventor no era la mateixa que quan ho va deixar de ser.
Així mateix el jutge destaca que la decisió de cessar l'interventor va ser del president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, i no dels acusats i que és el cessament la causa de les conseqüències que han estat interpretades com a actes d'assetjament i que "erròniament" s'atribueixen als acusats.
Pel que fa a la intervenció de l'ordinador de Veganzones, segons el jutge, es va fer per investigar, segons els protocols de la Diputació, les infraccions de la Llei de Protecció de Dades detectades a l'àrea d'Intervenció, de la qual Veganzones en formava part quan es van produir.
Els fets, per tant, continua l'escrit, "no es poden atribuir a la finalitat de perseguir Veganzones sinó a la de perseguir la infracció".
El jutge tampoc considera acreditat que amb les decisions adoptades es limités l'exercici de les funcions de Veganzones com a representant sindical.
Finalment, argumenta el jutge, en la hipòtesi (indemostrada) que els acusats, entre altres càrrecs, acordessin amb Reñé un pla d'assetjament laboral, crida l'atenció que no es formulés acusació també contra el president de la Diputació com a responsable principal del pla criminal.

Response: Marlen Minguell i Gerard Serra, funcionaris de la Diputació de Lleida, han estat absolts pel jutge del penal 2 de Lleida dels delictes d’assetjament funcionarial i contra la llibertat sindical. Segons el jutge, no s’han pogut provar els delictes denunciats, relacionats amb la posada en marxa d’un pla d'assetjament contra Josep Maria Veganzones i Josep Mateu.