Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El líder d'ERC al Congrés, Gabriel Rufián, ha traslladat al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, la seva disposició a participar de la taula per debatre les mesures socials i econòmiques per afrontar la crisi.
Sempre i quan, ha advertit, no es produeixin "invasions competencials".
Si bé els republicans han argumentat que estan disposats a participar en "qualsevol espai per poder parlar de polítiques que arribin a a gent", Rufián ha subratllat que el conflicte polític no s'ha esvaït malgrat que hagi quedat en un segon pla durant l'emergència sanitària.
És per això que han demanat a Sánchez que reactivi la taula per afrontar el conflicte polític un cop sigui possible.
No han posat, però, cap calendari sobre la taula que acabi suposant "una soga al coll".
La portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, ha assegurat que "no li consta" que durant la conversa ERC hagi posat com a condició per participar en la reconstrucció la reactivació de la taula del conflicte polític.
En tot cas, ha assegurat que una cosa "no és incompatible" amb l'altra, però que en aquests moments la prioritat és l'emergència sanitària.
Serà quan se superi la crisi sanitària quan es pugui reprendre el debat.
"Tan debò aviat recuperem la nova normalitat", ha assegurat donant a entendre que no serà fins aleshores quan es podrà recuperar el debat bilateral sobre el conflicte territorial.
"L'esperit de la moció de censura"
A la reunió de Rufián amb Sánchez, que ha durant uns 45 minuts, el dirigent republicà ha advertit que la solució a la crisi no passa "per repetir estafes i errors" de 1977 i ha insistit que no es podrà produir un pacte sense acord previ amb Europa i, en el cas estatal, amb Catalunya i Euskadi.
De fet, malgrat la insistència del PSOE per aconseguir que el PP se sumi al debat, els republicans consideren que els acords de reconstrucció s'han de teixir en base a l'"esperit de la moció de censura".
Més enllà de la disposició per seure i debatre sobre el pla econòmic i social, Rufián ha criticat la gestió de la crisi del coronavirus per "la centralització de competències i de material", així com per les retallades en les polítiques actives d'ocupació dels territoris i la "perspectiva ultranacionalista" de la crisi amb les crides a la unitat.
També ha subratllat que és "un error posar al mando de la comunicació de la crisi a l'exèrcit".
coronavirus
VÍDEO Com es posa i es treu correctament una mascareta?
Una auxiliar d'infermeria explica a NacióDigital com s'ha de col·locar per evitar el risc de contagi
Dades: coronavirus
MAPES Quants contagis de coronavirus ja hi ha al teu municipi i comarca?
Consulta en mapes i gràfics interactius quins resultats han donat els tests de la Covid-19 i quina ràtio d'infectats hi ha, a nivell local i comarcal
Coronavirus: entrevistes i reportatges
Coronavirus: els professionals de la salut tenen resposta
Les entrevistes i els reportatges de NacióDigital amb metges, epidemiòlegs i consellers per saber com s'està fent front a la crisi del coronavirus i les perspectives que s'obren
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
Reportatge
Així es treballa a l'atenció primària per fer de para-xocs de l'epidèmia
Salut distribueix 90 ecògrafs als CAP, un sistema innocu i portàtil per accelerar la diagnosi de les afeccions provocades per la Covid-19
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Gabriel Rufián ha expressat a Pedro Sánchez el compromís d’ERC amb les mesures contra la crisi sanitària, sempre i quan no suposin una centralització de competències i de material. Rufián ha insistit en la necessitat de reprendre la taula de diàleg pel conflicte territorial, però han resolt que aquesta haurà de ser un cop passada l’emergència sanitària.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Tribunal de Comptes ha posat en dubte la transparència de l'Alt Comissionat del govern espanyol per a la "Marca Espanya".
En un informe, el tribunal fiscalitzador ha revisat els primers anys de funcionament de l'organisme (2012-2016) i ha alertat que "no existeix suficient desenvolupament normatiu" per a les seves funcions i que té una "absència de pressupost propi" que impedeix tirar endavant les activitats per al compliment de la seva missió.
El tribunal conclou que manquen indicadors "que permetin mesurar la seva consecució ni el seu impacte en l'evolució de la imatge d'Espanya".
La fiscalització que ha fet el tribunal abasta l'Alt Comissionat del govern espanyol per a la "Marca Espanya" i la seva oficina, i ha posat el focus en l'activitat econòmica-financera feta per ells amb especial atenció al compliment de la legalitat i al grau de compliment dels seus objectius per comprovar si s'ajusten als principis de bona gestió.
Aquest organisme es va crear per part del govern espanyol a través d'un reial decret el 2012 amb la missió de proposar mesures orientades a millorar la imatge d'Espanya a l'exterior.
Entre els objectius, té la planificació, impuls, coordinació i seguiment de l'acció exterior espanyola -tant pública com privada- en els àmbits econòmics, cultural, social, científic i tecnològic.
Deficiències i irregularitats
Entre les deficiències, el Tribunal de Comptes adverteix que tant en la configuració de l'Alt Comissionat com també a les condicions de l'exercici de les seves funcions no existeix "suficient desenvolupament normatiu".
L'informe destaca que ni l'Alt Comissionat ni la seva oficina compten amb normativa que reguli el seu funcionament, més enllà del reial decret de creació de l'entitat.
Pel que fa a la transparència, el tribunal ha detectat que no s'han publicat al Portal de Transparència cap de les informacions que exigeix la llei, a excepció només dels currículums dels alts càrrecs.
A més, també destaca que algunes de les funcions atribuïdes a l'Alt Comissionat per a la Marca Espanya ja eren "parcialment assumides" per altres òrgans del Ministeri d'Assumptes Exteriors i que, tot i la creació de l'alt comissionat, els òrgans del ministeri continuen funcionant.
És a dir, alerta que hi ha duplicitat de funcions.
Sobre l'estratègia, apunta que es descriuen només objectius generals i que no hi ha "el necessari desglossament" en objectius sectorials i accions concretes i "mesurables".
El tribunal ha avisat que "no s'estableixen indicadors que permetin mesurar la seva consecució ni el seu impacte en l'evolució de la imatge d'Espanya, a diferència del que succeeix amb altres iniciatives de promoció de la marca-país desenvolupades en països del nostre entorn o per altres organismes amb objectius concurrents".
A més, el tribunal apunta que la gran majoria de les línies d'actuació previstes per a 'Marca Espanya' "no depenien de l'acció de l'Alt Comissionat, ni a la seva planificació ni en el seu impuls ni en la seva consecució" i ha denunciat que l'activitat de l'Oficina de l'Alt Comissionat s'ha centrat en el seguiment d'una sèrie d'índexs i taules classificatòries nacionals i internacionals que monitoritzen la imatge d'Espanya, "elaborats per diferents institucions que, en la major part dels casos, ja venien elaborant-los des d'abans de la creació de l'Alt Comissionat".
El tribunal fiscalitzador també detalla que l'Alt Comissionat ha subscrit convenis de col·laboració amb entitats públiques, associacions, fundacions i empreses privades, incloent una empresa tèxtil del consell, de la qual d'administració és membre de l'Alt Comissionat.
D'altra banda, el tribunal ha denunciat que l'Alt Comissionat ha celebrat pactes subscrits de manera verbal, sense formalització de document escrit, "la qual cosa no s'ajusta a les lleis administratives de procediment i transparència" i impedeix, segons apunta, la revisió i control posterior de l'acordat.
Així mateix, l'informe recull que la signatura de l'Alt Comissionat d'un conveni amb una associació privada va permetre que la seva oficina pogués disposar de fons aportats per empreses privades que van ser destinats a despeses ordinàries del seu funcionament i al pagament de serveis prestats per tercers.
En el seu informe, el Tribunal de Comptes ha recomanat desenvolupar el marc normatiu adequat per a l'exercici de les funcions de l'Alt Comissionat i l'activitat del projecte 'Marca Espanya', tant en l'àmbit contractual i patrimonial com en l'operatiu (selecció de col·laboradors, ambaixadors "Marca Espanya") i dotar a les unitats encarregades de dur a terme el projecte 'Marca Espanya' dels mitjans humans i materials necessaris perquè "es puguin complir ordenadament els seus objectius".
Finalment, també aconsella adoptar, per part de l'Oficina de l'Alt Comissionat, les mesures necessàries per millorar el sistema de seguiment de l'execució i control dels acords i convenis subscrits.

Response: L’informe del Tribunal presenta irregularitats econòmiques i financeres de l’Alt Comissionat, com ara l’absència de pressupost, una normativa insuficient o la manca d’indicadors de mesura de l’activitat. S’evidencien mancances en el Portal de Transparència, la duplicitat de funcions amb el Ministeri d'Assumptes Exteriors o la signatura de contractes irregulars. El document recomana adoptar un model de gestió més transparent i avaluable.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Roger Torrent ha anunciat avui la data prevista per a les eleccions després de la inhabilitació de Quim Torra aquesta setmana.
La consellera de presidència, Meritxell Budó, ha retret aquest matí que el president del Parlament no li hagi comunicat la data dels comicis.
"No és normal que hi hagi hagut aquesta manca de comunicació entre el Parlament i el Govern", ha dit entrevistada a la Ser.
— Aquí, amb Josep Cuní (@AquiCuni) October 2, 2020
Per concretar la data del 14 de febrer, les formacions independentistes que integren el Govern i que també ostenten la presidència del Parlament faran ús del petit marge legal de dies que tenen per fer coincidir els comicis en diumenge.
Tot i que durant les converses entre Junts i ERC s'havia estudiat la possibilitat que les eleccions també poguessin convocar-se entre setmana -la logística, per l'ús d'escoles en dia laborable i en plena pandèmia, ho desaconsellava-, finalment el principi d'entesa passa per fer coincidir la convocatòria en data festiva de cap de setmana i fixar-la a mitjans de febrer.
Després que el Suprem i el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) acceleressin les comunicacions per ordenar que el cessament de Torra fos efectiu, la inhabilitació es va consumar quan es va publicar al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC).
És a partir d'aquest moment que s'activen els 10 dies hàbils previstos a la llei de presidència perquè el president del Parlament, Roger Torrent, explori si hi ha un candidat viable per allargar la legislatura.
Malgrat que el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) no hagi publicat la destitució de Torra i que el president inhabilitat estigui pendent del recurs al Tribunal Constitucional, la Generalitat ha acatat el dictamen de la justícia espanyola.
Inhabilitació de Torra
JxCat i ERC denunciaran la inhabilitació de Torra a escala internacional però no la desobeiran
El Parlament aprova la proposta de resolució de les dos socis del Govern, que "no reconeix com a legítima" la sentència del Suprem i reitera la "confiança" en el president
El Govern ja actua amb Pere Aragonès com a vicepresident en funcions de president.
Per denunciar el cas Torra, l'executiu ha optat per renegar de l'"abús de poder" de la justícia espanyola des del Parlament, on dimecres es va aprovar una proposta de resolució -amb els vots de JxCat, ERC i la CUP- que reitera la "confiança" en el president inhabilitat, preveu una denúncia internacional de la sentència contra Torra i "no la reconeix com a legítima".
Un cop esgotat el primer termini de 10 dies que obre la convocatòria automàtica de comicis, comencen a comptar els 60 dies de marge perquè els grups parlamentaris explorin si hi ha una entesa per investir un president.
Els grups independentistes no faran cap proposta i l'oposició no suma prou, almenys per ara, per presentar una alternativa.
Esgotats aquests dos mesos, les eleccions quedarien formalment convocades.
I se celebrarien passats 54 dies naturals.
Torrent disposa de cert marge per definir el calendari definitiu.
El petit marge de maniobra que existeix permetria ajustar la convocatòria a un diumenge, com el 14 de febrer.
Mentrestant, els partits continuen preparant la maquinària electoral i també se succeeixen els moviments de candidats.
L'últim, de Laura Borràs, la portaveu de JxCat al Congrés, que s'ha postulat obertament per ser la candidata efectiva del nou partit de Carles Puigdemont.
Ho ha fet en una entrevista al Huffington Post, en la qual s'ha expressat en aquests termes: "Si la militància de Junts ho decideix, seré candidata de Junts".
L'afirmació l'ha feta quan falten dos dies per al congrés per culminar l'organització del partit, que dissabte aprovarà les bases per a les primàries per triar el cap de llista de Junts.
"Si hi ha primàries, em presentaré.
I aleshores la militància decidirà qui vol que la representi", explica Borràs a l'entrevista.
Preguntada per si té el vistiplau de Puigdemont i de Quim Torra per fer aquest pas, Borràs argumenta que "no són necessàries benediccions" i que ella està "a disposició" de la formació.
De fet, Borràs subratlla que seria un "orgull" ser la candidata.
No és l'única dirigent que aspira a exercir aquest rol.
En la cursa també s'hi situen els consellers Damià Calvet, Jordi Puigneró i Ramon Tremosa.
El conseller d'Empresa integra, al costat de Meritxell Budó, el grup de coordinació establert amb ERC per consensuar les decisions del Govern d'aquí als comicis.

Response: Meritxell Budó ha lamentat que el president del Parlament no li hagi comunicat abans la data dels comicis desencadenats pel cessament de Torra. Mentre que l’executiu assegura que denunciarà a escala internacional la inhabilitació dictada pel Suprem i el TSJC, els nous candidats comencen a postular-se, tal com ha fet Laura Borràs, en una entrevista al Huffington Post.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La CUP assegurar estar preparada per consolidar la presència que ha anat guanyant als municipis de Catalunya en les darreres eleccions municipals, i ho fa amb l’objectiu clar d’assolir i preservar les seves posicions en governs d’arreu del país.
Amb una àmplia representació de les llistes municipals que concorreran el proper 26-M, el portaveu del grup parlamentari, Carles Riera, ha apel·lat a ser decisius per seguir amb el testimoni de l'1-O: "Des dels municipis hem d’obrir espais de llibertat i insurgència amb què el poble guanyi sobiranies i llibertats", ha assenyalat.
Àmplia representació territorial
L’acte ha comptat amb la presència de l’amfitrió, Maties Serracant, que s’ha adreçat breument als militants i simpatitzants que han omplert la plaça de la Creu Alta de Sabadell, i que ha marxat perquè havia d’oficiar una cerimònia especial: “Avui caso la meva germana”, ha expressat, aixecant rialles i aplaudiments entre els assistents.
Serracant ha fet bandera dels dos anys com alcalde i dels quatre anys com a membre del govern municipal com exemple del camí que s’ha de fer des dels ajuntaments per defensar els drets dels ciutadans.
“Som els millors per recuperar l’espai públic, per remunicipalitzar, per fer front a l’ultradreta”, ha assenyalat.
És per això que ha demanat que “per dignitat” es treballi per ser “en cada govern del país”.
Per l’escenari hi han desfilat alguns dels representants de la CUP arreu del territori, com Erica Bel, que des d’Alcanar ha posat sobre la taula la necessitat de defensar el territori i concretament el riu Ebre com a font de riquesa per a un sector tan determinat com ho són les Terres de l’Ebre.
Un altre exemple ha estat Manel Domènech, que des de la Crida per Palma (Mallorca) promet treballar perquè es prioritzin els drets i la qualitat de vida dels veïns en front de la voluntat de convertir la ciutat "en un parc temàtic".
Des de Reus, la regidora Marta Llorens ha fet bandera de la lluita mantinguda per posar punt i final a la concessió que l’Ajuntament té amb l’empresa que s’encarrega de la recollida de la brossa, FCC: “Al nostre ajuntament gestiona el pressupost més elevat des de fa 40 anys, 11 milions d’euros, des del moment des desarrollismo franquista”, ha relatat.
En nom de la candidatura de Sallent ha parlat Guillem Cabra, que ha remarcat la necessitat de no deslligar la lluita antifeixista des del municipalisme: “Cal que treballem per aïllar el feixisme, no els hem de donar ni un respir polític”, ha apuntat
Crítiques al Govern
Amb tot, Riera ha denunciat el paper que Junts per Catalunya i Esquerra Republicana de Catalunya estan mantenint en els mesos posteriors al referèndum, que ha fet que molts dels actors polítics que hi van participar ara es trobin entre reixes o a l'exili.
“Avui som més a prop de la recomposició del règim del 78 amb la connivència dels partits sobiranistes que no d’exercir l’autodeterminació que el poble va guanyar l’1-O”, ha assenyalat Riera.
És per aquest motiu que reivindica un enfortiment des de l’administració més propera al ciutadà, els ajuntaments, per garantir que es pugui continuar treballant en processos de transformació social.
“Cal retornar la capacitat de decidir al poble, per sobre de límits i imposicions, volem municipis valents, que retornin sobirania al poble, que mantinguin viva, oberta i combativa la insurrecció democràtica i desobedient que el poble va protagonitzar l’1-O”, ha expressat.
En aquesta mateixa línia s’ha pronunciat la diputada Natàlia Sànchez.
“No estem satisfets amb el govern de Juts per Catalunya i ERC, de Quim Torra i Pere Aragonès, sense objectius de país, que ha renunciat a governar per la gent d’aquest país, per les classes populars, on un 23% de la ciutadania viu al llindar de la pobresa i no arriba a finals de mes”, ha expressat.
Sànchez s’ha mostrat especialment crítica amb ERC, qui assegura que es vol convertir en la “nova elit”, motiu pel qual els demana que tornin a ser “qui van ser”: “Expulseu el gen convergent de la pràctica política i retorneu als orígens”, ha traslladat als republicans.
També s'ha pronunciat en aquest sentit l'exdiputada Eulàlia Reguant, que ha lamentat que el Govern mantingui la porta oberta a entendre's amb el futur executiu espanyol: "El senyor Pere Aragonès diu que Pedro Sánchez no tindrà més remeu que negociar, encara estan aquí, i nosaltres diem que no, que el règim no pot guanyar", ha denunciat.

Response: L’acte de campanya celebrat per la CUP a Sabadell ha aplegat una àmplia representació cupaire vinguda dels municipis d’arreu del país, els quals han reivindicat el seu treball en la defensa del territori i la lluita contra l’ultradreta. El seu portaveu, Carles Riera, reivindica un paper valent i combatiu des dels municipis per a guanyar sobiranies i llibertats per al poble.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
En Comú Podem ha registrat a última hora d'aquest divendres les quatre coalicions (una per circumscripció) amb què es presentarà a les eleccions del proper 26 de juny.
Després d'un debat jurídic intens, que no s'ha acabat fins aquesta mateixa nit, la confluència d'esquerres ha decidit optar per presentar-se amb una fórmula mixta entre la coalició del passat 20-D i el partit instrumental que reivindicava Barcelona En Comú.
La marca En Comú Podem es va registrar com a partit polític el passat 21 de gener amb aquesta intenció.
Aquest divendres, els socis electorals han acceptat presentar aquest nou partit instrumental i formar-hi coalició.
Així, formalment BComú, Podem, ICV i EUiA es presenten en coalició amb En Comú Podem.
Amb aquesta novetat, els promotors de la candidatura confien poder assolir el grup parlamentari propi que PP, PSOE i C's els hi van negar després de les passades eleccions espanyoles.
En Comú Podem s'ha presentat finalment com a partit polític a les eleccions del proper 26 de juny.
Una decisió que no s'ha formalitzat fins a aquest mateix divendres, poques hores abans que es tanqués el termini per registrar les coalicions electorals.
Formalment es tracta d'una coalició entre aquest partit instrumental, registrat el passat 21 de gener, i els socis reals de la candidatura: BComú, Podem, ICV i EUiA.
Les negociacions han estat llargues i no s'han tancat fins a poques hores abans del tancament del registre de coalicions.
Tots els partits que van confluir el passat 20 de desembre en la fórmula d'En Comú Podem tenien clar que la candidatura guanyadora a Catalunya havia de repetir-se el 26-J.
L'únic punt de debat ha estat sempre el d'incrementar la seguretat jurídica per aspirar a tenir grup parlamentari propi al Congrés en cas que es compleixin els requisits reglamentaris.
Sobre la taula hi havia tres opcions: La de seguir apostant per la coalició de partits i les de canviar o bé cap a una agrupació d'electors o bé cap a un partit instrumental, que no pogués relacionar-se formalment amb Podem.
Aquesta última era la que veia amb millors ulls la formació que lidera Ada Colau, tot i que no satisfeia a la resta de socis.
La fórmula escollida és, doncs, una barreja entre la del 20-D i la del partit instrumental.
El 20-D, En Comú Podem va guanyar les eleccions a Catalunya però no va obtenir grup parlamentari propi, tot i que els seus dirigents entenien que havien complert tots els requisits que exigeix el reglament del Congrés.
La interpretació de la Mesa, encapçalada pel PSOE i coincident amb l'opinió del PP i C's, va negar aquesta possibilitat a totes les confluències aliades amb Podem.
Aleshores, la Mesa va argumentar que, tot i haver superat els 5 diputats (12) i el 15% del vot en les quatre circumscripcions catalanes en què es presentava, En Comú Podem incomplia l'article 23.2 del reglament del Congrés: "En cap cas poden constituir grup parlamentari diputats que pertanyin al mateix partit o a formacions polítiques que no s'hagin enfrontat electoralment".
Els canvis introduïts són simplement tècnics.
La formació no introduirà pràcticament canvis en la confecció de les llistes.
L'únic cap de llista que podria canviar és el de Girona, ja que Dolors Terradas ha demanat uns dies de reflexió.
La número 2 per Barcelona en les passades eleccions, Marta Sibina, podria encapçalar la llista gironina .
Xavier Domènech repetirà com a cap de llista per Barcelona.
Les variacions jurídiques en la candidatura tampoc haurien de tenir conseqüències, segons En Comú Podem, en els beneficis electorals que atorga el fet d'haver estat el partit amb més diputats en les anteriors eleccions.
Beneficis com el temps en els blocs electorals dels mitjans de comunicació públics o la reserva d'espais publicitaris.
A més, tot i diferenciar-se de la coalició estatal entre IU i Podem (Units Podem), s'espera que els líders dels dos partits, Pablo Iglesias i Alberto Garzón, facin campanya a Catalunya en favor d'En Comú Podem.

Response: En Comú Podem es presentarà finalment a les eleccions generals del 26-J com a partit polític amb una coalició instrumental d’esquerres formada per BComú, Podem, ICV i EUiA. Amb aquesta decisió es vol assegurar la formació d’un grup propi en el Congrés dels Diputats després del veto de PP, PSOE i Ciutadans en els anteriors comicis.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els senadors de Compromís Carles Mulet i Jordi Navarrete han plantejat desenes d’esmenes als Pressupostos Generals de l’Estat per valor de 669 milions d’euros, que suposarien un gran benefici per a les comarques de Castelló però que seran rebutjades pel PP.
“No només no han presentat els populars esmenes a uns pressupostos que són nefastos per a les comarques de Castelló i no donen solució a res, sinó que deixen clara la seua postura cap als problemes de les persones i han anunciat el seu ‘no rotund’ a acceptar qualsevol esmena per raonable que aquesta siga i estiga ben fonamentada i complisca tots els requisits“, ha assenyalat Jordi Navarrete.
En matèria de Costes, “tractem d’obtenir compromisos amb les zones més oblidades pel Govern com és la regressió que pateix el litoral del Maestrat (Vinaròs i Benicarló principalment) que figuren en els estudis del Ministeri encarregats al Cedex i per tota la costa castellonenca , davant l’absència d’espigons, passarel·les, noves cel·les i abocaments de sorra davant el notable deteriorament del litoral que necessita d’actuacions urgents a Vinaròs, Benicarló, Almassora, Almenara, Cabanes, Grau, Borriana, Xilxes, Moncofa i Nules“, ha afegit el senador castellonenc, que s’ha preguntat “on ha quedat la reclamació en costes que feien els populars o les actuacions del Govern en canalitzacions i adequacions en rambles, barrancs i rius“.
La coalició veu necessari dotar de viabilitat les explotacions ramaderes i promoure la seua implantació.
Per això ha proposat via esmenes tres xicotetes actuacions per a una comarca com és la Tinença de Benifassà que passen per la creació d’un ecomuseu amb la història i patrimoni d’aquesta comarca històrica, una escola de pasturatge, un pla pilot de lluita contra incendis amb bestiar i un escorxador mòbil ecològic “que facilitaria la vida als xicotets ramaders, abaratiria els costos i animaria a més d’un a sortir a la muntanya alhora que lluitar contra els incendis“.
També reclama 60 milions d’euros per donar una solució a les dessaladores de la Plana.
En matèria de carreteres el grup de senadors ha proposat petites actuacions com reasfaltat i adequació de la N340a en condicions de ser cedida als ajuntaments afectats, pantalles acústiques contra el soroll de la variant del Maestrat en un quilòmetre, duplicació de la N-340 a Vila-real i Alcalà de Xivert, il·luminar enllaç N-340, N238 i N232, més fons per a la N232 fins a Morella, l’adequació d’un camí molt utilitzat a la Jana, calvaris, castells, palaus, la peatonalització de Mascarell, ajudes per als festivals a Vila-real, museus a Castelló i Vinaròs i un pla de mobilitat per valor de 3 milions per als estudiants dels Ports i el Maestrat que pal·lie la manca d’infraestructures i trens per arribar als seus llocs d’estudi, a més de biblioteques a la Pobla de Benifassà, Castelló i Benicarló.
També ha presentat esmenes per 43 milions d’euros per crear un nucli de rodalies a Castelló, adaptar andanes i prolongar la xarxa de rodalies fins al Maestrat i Tortosa.
També per estacions intermodals, accés al port de Castelló i suport al Corredor Mediterrani i obres del Alta Velocitat.
Les esmenes incideixen també en la millora de la caserna de Vilafranca i comissaria i jutjats de Vinaròs.
Per Navarrete en gran mesura el desastre del finançament procedeix de l’actual sistema de finançament “que el ministre d’Hisenda i Mariano Rajoy han incomplert reiteradament durant cinc anys la seua promesa de canviar-lo, cosa que està patint en bona mesura Castelló.
Per això molt de mal farà el PP aprovant aquests PGE i no admetent esmenes que pal·lien el maltractament a la nostra terra“.
La coalició ha reclamat mitjançant una esmena als PGE 2017 que siguen els comptes públics els que assumisquen les indemnitzacions, sobrecostos i els costos provisionals de manteniment i operativitat d’unes plantes inservibles i hibernades i la participació en el dèficit d’Escal UGS, quantitats que s’aproximarien als 100 milions d’euros anuals.
També ha pressupostat 3 sismògrafs submarins per monitoritzar la falla i emprendre amb garanties el desmantellament d’aquest projecte energètic.
D’altra banda ha apostat per la dinamització econòmica amb un pla de reindustrialització per a l’àrea del moble del Maestrat, que es troba immers en una severa crisi.

Response: Compromís per Castelló ha presentat un conjunt d’esmenes als Pressupostos Generals de l’Estat per un total de 669 milions d’euros. La formació reivindica, entre d’altres, la regeneració del litoral del Maestrat, treballs de manteniment i adequació dels trams veïnals a la N-340, millora del transport de Rodalies i un pla de mobilitat per als estudiants dels Ports i el Maestrat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'expresident de la Generalitat Artur Mas ha recomanat al seu successor, Carles Puigdemont, "suavitat en les formes i molta fermesa en els continguts" perquè el procés no perdi "pistonada".
En la presentació de la reedició del llibre Cata...què? , que el 1993 va publicar Puigdemont i enguany ha estat actualitzat pel periodista Carles Ribera, Mas ha celebrat que la premsa internacional tingui un focus mediàtic permanent situat a Catalunya i ha advertit que cal que el món percebi que els partidaris de la independència estan decidits en l'objectiu, tenen actitud dialogant i actitud democràtica.
A més, ha avisat de la necessitat que el procés no s'associï a "nacionalisme i a diners", dues qüestions que el perjudicarien.
De la seva banda, Puigdemont ha remarcat la importància que el món miri cap a Catalunya i ha subratllat que internacionalment se la percep com "l'avantguarda de les transformacions polítiques de l'Estat".
Abans que Puigdemont conclogués l'acte, ha estat Mas qui ha pres la paraula per destacar "la feina ingent" que societat civil i institucions catalanes han fet els darrers anys.
"Les grans mobilitzacions han estat el gran aparador perquè se'ns conegués al món", ha reconegut.
De fet, la rellevància que, per exemple, va aconseguir el procés participatiu del 9-N a nivell internacional ha estat, segons ell, el detonant perquè el govern espanyol hagi impulsat els processos penals contra ell i diversos membres de l'anterior equip de Govern.
"Aquella gran repercussió a Europa i al món va encendre les alarmes a Madrid i els va fer sobreactuar", ha lamentat.
Mas ha recomanat a Puigdemont que el paper del Govern i les institucions catalanes es caracteritzi per la "suavitat" en les formes i la "fermesa" en les conviccions, seguint el proverbi llatí ' Suaviter In Modo, Fortiter In Re'.
Mostrar decisió en la voluntat d'assolir l'objectiu, mostrar actitud dialogant i actuar en consonància amb la democràcia són els ingredients de la recepta que l'expresident creu que cal seguir.
Segons Mas, a més, cal combatre que el procés sobiranista s'identifiqui amb el "nacionalisme", una terminologia que a Europa "no ven bé" perquè recorda "altres processos històrics", en referència al feixisme dels anys 30.
També cal evitar que l'independentisme català s'associï "egoistament als diners".
"Hem de combatre una i altra i ho estem fent bé", ha conclòs.
Quan Puigdemont va publicar el llibre l'any 93, l'atenció internacional que Catalunya rebia era molt inferior a la que rep a partir del 2012, quan comencen les grans manifestacions independentistes.
N'estan convençuts Puigdemont, Mas i també el vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras, que els ha acompanyat en la presentació a la biblioteca Jaume Fuster de Barcelona.
De fet, el llibre que Puigdemont va publicar fa més de vint anys explicava fets històrics que havien copsat l'atenció de la premsa estrangera fins als Jocs Olímpics.
Carles Ribera l'ha actualitzat fins al 2016.
El president del Govern ha recordat com, durant la Transició, Catalunya ja era percebuda per la premsa estrangera com "l'avantguarda democràtica de l'Estat".
40 anys després, "continua sent l'avantguarda democràtica de les transformacions polítiques" i així creu que queda recollit en el quiosc internacional.
Pel que fa a Oriol Junqueras, ha insistit en la importància que creu que el procés sobiranista està agafant al món.
"La realitat nacional és evident que en aquest moment està molt més reconeguda internacionalment perquè és evident que la societat catalana i les institucions estan fent un camí cap a la plena sobirania i l'estatalitat".
Junqueras ha recordat com abans de la Guerra de Successió, Catalunya era una nació plenament reconeguda a Europa, fet que va canviar a partir del 1714 quan la monarquia borbònica va intentar "fer-la desaparèixer".
"No només no hem tingut un estat sinó que hi ha un estat que s'ha esforçat reiteradament i de forma consistent en fer-la desaparèixer", ha apuntat.
Mas compara Junqueras amb Pavarotti
L'anècdota de l'acte l'han protagonitzada Artur Mas i, de manera involuntària, Oriol Junqueras.
L'editora de La Campana, l'editorial que publica el llibre de Puigdemont, s'ha referit al president, al vicepresident i a l'expresident com "els tres tenors".
Una comparació que Mas ha recuperat quan ha pres la paraula.
"Se'ns convidava a fer una actuació de tenors.
No sé quin seria jo, però no crec que fos el Pavarotti", ha ironitzat tot fixant la vista en Junqueras.
"No sé perquè algú s'ha sentit al·ludit", ha expressat mentre els assistents l'han acompanyat amb una sonora rialla.
"President, entre tu i jo queda el Carreras (Josep) i el Domingo (Plácido).
Tu tries primer, que ets el president", ha afegit per acabar la broma.

Response: Puigdemont ha afirmat durant la presentació de la reedició del seu llibre ¿Cata...què?, que Catalunya sempre ha estat un referent internacional d’avantguarda democràtica gràcies a la seva gent. Mas ha afegit que aquesta és la via per a aspirar a la independència tot evitant el paral·lelisme entre nacionalisme i sobiranisme. Junqueras ha destacat la rellevància del procés sobiranista al món.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El relat de la malversació es desfà com un terròs de sucre.
Després que tribunal alemany de Schleswig-Holstein hagi considerat que, al menys en el cas de Carles Puigdemont, no es pot entendre un delicte de rebel·lió, són diversos els elements que fan trontollar, també, el de malversació.
Aquesta és una de les lectures que es desprenen de les declaracions dels líders polítics que han comparegut aquest dilluns al Tribunal Suprem, en el que s'anomena declaracions indagatòries.
Ho han negat i és també una visió que cada vegada agafa més rellevància, sobretot per la manca de proves que sostenen el suposat delicte, un dels més importants, després del de rebel·lió, pel qual es processa els líders independentistes.
Les urnes les va pagar un privat, la societat civil hi va col·laborar i altres despeses van quedar pendents, cosa que fa difícil provar el delicte.
El delicte de malversació es concreta en l'ús indegut de recursos públics per part d'autoritats o funcionaris de l'administració.
És a dir, parteix de la base que l'1-O i el procés sobiranista en el seu conjunt es van pagar amb diners de la Generalitat.
Específicament, el jutge del Suprem Pablo Llarena l'imputa als membres del Govern que durant la legislatura van ser diputats i van tenir un paper rellevant en la realització o organització del referèndum.
Aquests són Carles Puigdemont, Oriol Junqueras, que a més era conseller d'Economia i controlava els comptes, Joaquim Forn, Jordi Turull, Raül Romeva, Antoni Comín, Dolors Bassa, Clara Ponsatí, Josep Rull, Meritxell Borràs, Lluís Puig, Carles Mundó, Santi Vila i Meritxell Serret.
El tribunal alemany sol·licita més proves al jutge Pablo Llarena i dubta que la despesa de l'1-O sigui punible
El motiu que esgrimeix el jutge és, sobretot, el disseny de la campanya del referèndum, que va requerir d'estructures informàtiques i logístiques, a banda de l'atenció d'observadors internacionals, la publicitat institucional i un calculat operatiu per tal que la votació es pogués realitzar.
Una deposició de fons que Llarena considera que va arribar de fons públics, malgrat que això s'hagi desmentit en diverses ocasions, sigui des del Govern de la Generalitat o d'entitats ciutadanes.
Cerca desesperada per trobar proves
Els elements que sostenen el delicte, doncs, poc a poc es van desfent.
En aquest punt, i per investigar més a fons aquest delicte, el magistrat del Suprem va anunciar l'obertura d'una nova peça per investigar aquesta malversació, i va demanar a la Guàrdia Civil més documentació que servís de prova.
Abans, l'Institut Armat havia entregat un informe que feia referència a les despeses públiques orientades a la celebració del referèndum, on indicava que el Govern s'havia gastat prop de mig milió d'euros, com a mínim, en publicitat il·legal.
La decisió del jutge es va produir després que la Guàrdia Civil escorcollés el despatx i domicili del secretari de Difusió de la Generalitat, Antoni Molons, que va ser cessat pel 155.
El ministre d'Hisenda apunta la possibilitat de considerar malversació el fet d'obrir recintes de titularitat pública
En el marc d'aquesta investigació, doncs, la Guàrdia Civil va ampliar darrerament la llista d'investigats, i es va fixar en el Centre de Telecomunicacions de la Generalitat, concretament amb el director de l’Administració Oberta de Catalunya, Manel Sanromà; el director del CESICAT, Xavier Gatius, i el secretari general de Telecomunicacions, Societat Digital i Ciberseguretat, Jordi Puigneró.
Els tres es van negar a declarar al jutjat d'instrucció 13 de Barcelona.
El govern espanyol recula
En una entrevista a El Mundo, ha assegurat, sobre l'1-O: "No sé com es va pagar, però no va ser amb diners públics".
Les proves, però, són dèbils, i les declaracions dels imputats en la causa, contundents.
En la seva última paraula abans de judici, el vicepresident i conseller d'Economia Oriol Junqueras ha repetit que no es va destinar "ni un euro" a l'1-O, i ha recordat que el conflicte català és polític i, per tant, hauria de sortir dels tribunals.
"Defensar la independència i promoure-la és plenament legal", ha sentenciat.
Els arguments de la defensa dels consellers processats per malversació són, majoritàriament, els de desvincular-se d'aquest finançament que, per altra banda, ja va tombar en dues ocasions el Tribunal Constitucional.
Malgrat que el departament de Junqueras el contemplava pels pressupostos del 2017 amb una partida de 5,8 milions, l'alt tribunal espanyol va suspendre totes les disposicions destinades a finançar la consulta -per primera vegada- el mes d'abril i, posteriorment, el mes de juliol.

Response: Mentre Montoro admet que no es van destinar fons públics per a l’1-O i el tribunal alemany no veu rebel·lió en el cas de Puigdemont, el jutge Llarena intenta recollir evidències de malversació per l’ús de recursos i infraestructures públiques. En aquest sentit, la Guàrdia Civil està investigant els responsables de Difusió i de Telecomunicacions de la Generalitat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Govern i el Parlament homenatjaran la ciutadania i les víctimes del coronavirus als actes de la Diada de l'Onze de Setembre.
La portaveu del Govern, Meritxell Budó, i el vicepresident primer del Parlament, Josep Costa, han presentat el programa en una roda de premsa a Palau, aquest dimarts a la tarda.
Els actes tindran un format més reduït, tant al Parlament com a Govern, "més íntim", sense públic, i complint les mesures de seguretat.
El 10 de setembre es projectaran imatges dels "presos polítics" a les parets del Palau de la Generalitat, per visualitzar-ne el seu "retorn".
El Parlament homenatjarà els exdiputats i exdiputades de les onze legislatures.
El marc del programa es titula 'Aquesta terra', en referència al país i al planeta.
El Parlament celebrarà un acte institucional de reconeixement als exdiputats i exdiputades, el dilluns 7 a les 18 hores.
Hi haurà una representació de tots els partits que han passat per la cambra durant les onze legislatures, amb parlaments inclosos.
El president actual, Roger Torrent, també hi parlarà.
La cambra també aprofitarà la Diada per celebrar els 40 anys del restabliment de la cambra i entregar la Medalla d'Honor en categoria d'or al personal sanitari, el 10 de setembre a les 20 hores.
Budó ha explicat que, després que la Diada del 2018 estigués marca per la "represa de les institucions" després del 155, i que la del 2019 la condicionés la imminent sentència de l'1-O, l'Onze de Setembre d'enguany té l'impacte de la covid-19.
És per això que els actes es faran sense públic i sota mesures de seguretat: "Tornarem a mostrar l'actitud de sobreposar-se, de reprendre el vol i persistir, que ens defineix com a poble i país".
L'acte 'Aquesta terra', dirigit per Lluís Danés, començarà a la Plaça Sant Jaume el 10 al vespre.
S'iniciarà amb la solemne hissada de la bandera presidida pel president de la Generalitat, Quim Torra, acompanyat per la Guàrdia d'Honor dels Mossos d'Esquadra.
En aquest moment també hi assistiran el vicepresident, Pere Aragonès, i la consellera de la Presidència, Meritxell Budó.
Tot seguit, El Cor Jove de l'Orfeó Català, acompanyat per Xavi Lloses al piano, interpretarà 'El cant de la senyera'.
El cartell de la Diada fa referència a la Terra des del punt de vista "més ampli" de la paraula.
D'una banda, la Terra com a un tros d'espai, més petit o més gran, des d'on aquests dies de pandèmia la gent ha viscut i ha observat tot el que passava al seu voltant.
Els quadrats en blanc i negre indiquen aquest petit espai on la gent s'ha reclòs, un petit espai que la gent ha fet seu i des d'on s'ha viscut un dels moments més durs de la història dels nostres temps.
Aquests quadres, a més, també fan referència a les relacions de la ciutadania, al distanciament social i a la falta de contacte que ens ha portat la covid-19 però alhora també la necessitat d'aquest contacte entre els individus i el pes que s'ha demostrat de la societat, tal com ha explicat Budó.
Amb relació a la pandèmia, el color negre d'aquesta terra pretén indicar el dol per totes les víctimes que hi ha hagut, i també és un homenatge a aquesta terra que les ha acollit.
L'autora del disseny del cartell és Cèlia Martín.
Actes arreu
El Govern encara treballa per com serà l'ofrena floral al monument de Rafael Casanova de l'Onze de Setembre pel matí.
Està previst que a Girona l'ofrena a Josep Irla es faci a les 9 hores al cementiri de Sant Feliu de Guíxols.
L'acte institucional a Lleida serà el dia 10 a les 18:30 hores al Pont llevadís del Turó de la Seu Vella.
A Tarragona, l'acte a porta tancada serà el mateix dia a les 18 hores al Claustre de l'arxiu de Tarragona, i l'ofrena a Casanova a les 9:00 hores de l'11-S al Passeig marítim de la capital.
A Madrid, l'acte serà el dia 14 a les 19:30 als Jardins de l'edifici Zurich, amb la presència de Budó.
També es faran actes virtuals a Noruega (dies 8 i 10), a la delegació del Govern a la UE (el dia 9), a Viena (10), a França i Alemanya (11), i Suïssa (17).

Response: Enguany, les celebracions de la Diada al Palau de la Generalitat seran sense públic a causa de la pandèmia. Sota el lema “Aquesta Terra”, s’homenatjarà les víctimes de la covid-19 i a la ciutadania, es reconeixerà la feina dels sanitaris amb la Medalla d’Honor d’or i es projectaran imatges dels “presos polítics” com a metàfora de la seva tornada.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La mutilació del Pi de les Tres Branques l’any 2014 va convertir l’aplec d’aquella edició en un acte multitudinari amb l’assistència de gairebé 2.000 persones d’arreu del país.
Les dues darreres edicions però, han tornat a constatar una davallada del nombre de participants i aproximadament unes 400 persones han assistit finalment a l’acte d’aquest diumenge.
L’alcalde de Castellar del Riu, Adrià Solé, atribueix aquesta disminució del públic al moment de “desgast polític” que viu el país.
Per aquest motiu, Solé ha explicat que l’Ajuntament treballa per reformular l’Aplec i convertir-lo en un festival amb concerts i zona d’acampada per tal d’atraure més públic, especialment jove i familiar.
L’alcalde però, subratlla que l’Ajuntament no té prou capacitat econòmica per fer-ho i demana la implicació del Consell Comarcal i el Govern.
Actualment, el pressupost de l’Aplec volta els 3.000 euros.
Als peus de l’emblemàtic Pi de les Tres Branques, unes 400 persones s’han aplegat aquest matí per reivindicar la independència i la unitat dels Països Catalans.
L’acte no ha variat respecte de les darreres edicions, i ha començat cap a les onze del matí amb els trabucaires de Castellar del Riu, l’arribada del Rei Infant Jaume I amb la seva cort, el ball de cascavells al voltant de l’arbre i la lectura del poema ‘Lo Pi de les Tres Branques de Jacint Verdaguer’.
Seguidament, s’ha fet l’ofrena floral i han tingut lloc els parlaments per part de representants del Principat, la Catalunya Nord, la Franja de Ponent, les Illes Balears i el País Valencià.
Durant les seves intervencions, els representants dels Països Catalans han demanat als polítics catalans “que s’afanyin a proclamar la independència”, i han expressat que el Principat és “l’exemple a seguir”.
És el cas del polític balear, Cristòfol Soler, qui ha dit que, “des de les illes ens mirem amb enveja el principat”.
Soler ha assegurat que “la constitució d’una part de la nació ens ajudarà a les altres a seguir el vostre exemple perquè el vostre procés ens està espavilant a tots”.
Els parlaments també han servit per denunciar la “injusta” situació que viuen els catalans de la Franja de Ponent o de la Catalunya Nord.
L’acte al Pi Vell ha acabat cap a la una del migdia amb el cant dels Segadors i l’actuació dels Castellers de Berga.
Després, ha començat l’aplec al voltant del Pi Jove, situat a tan sols uns metres del Vell.
Un festival musical i polític L’acte d’aquest diumenge ha aplegat unes 400 persones, unes xifres similars a les d’abans de l’atac al Pi de les Tres Branques de l’any 2014.
L’alcalde de Castellar del Riu, Adrià Solé, ha atribuït la davallada d’assistència al moment de “desgast polític” que viu el país.
Segons ha dit, “la gent té ganes d’independència, però sembla que la cosa està encallada i n’està cansada”.Per tot plegat, l’Ajuntament busca reformular l’aplec i estudia convertir-lo en un festival, amb zona d’acampada i concerts musicals, per tal d’aconseguir atreure més públic, especialment jove i familiar.
Tot i això, l’alcalde recorda que l’Ajuntament de Castellar del Riu no té prou capacitat econòmica i, per aquest motiu, demana la implicació del Consell Comarcal del Berguedà i el Govern català.
Seguretat garantidaL’últim atac al Pi de les Tres Branques va tenir lloc el passat mes de gener, quan uns desconeguts van intentar tallar amb motoserra una branca del Pi Vell i una altra del Pi Jove.
Des de llavors, l’alcalde, Adrià Solé, ha assegurat que no s’han repetit noves agressions i ha garantit que “la seguretat està coberta amb una feina de vigilància molt important per part dels Mossos d’Esquadra i els forestals”.
Pel que fa a la instal·lació de càmeres, encara no hi ha cap calendari previst ni tampoc un pressupost assignat, ja que és la Generalitat la que està dissenyant el projecte.
Tanmateix, Solé confia que el projecte estigui enllestit aquesta mateixa tardor.

Response: L'Ajuntament de Castellar del Riu vol redefinir l'Aplec del Pi de les Tres Branques com a festival, per a atraure les més de 2.000 persones que s’hi van concentrar el 2014. Per això, demana el suport del Govern i el Consell Comarcal del Berguedà. A l’acte d’enguany han participat unes 400 persones per a reivindicar la unitat dels Països Catalans.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Amb aquesta ampliació de la declaració es visibilitza que la negociació entre els dos grups independentistes avança, però sense que es pugui desencallar encara la qüestió de la investidura.
Les posicions continuen molt distants: la CUP assegura que no facilitarà que Mas sigui president i Junts pel Sí insisteix que el seu únic candidat és Artur Mas.
L’article 8 de la resolució ja instava l’executiu a ‘complir exclusivament el mandat del parlament a fi de blindar drets fonamentals que puguin estar afectats per les decisions de les institucions de l’estat espanyol’.
Ara concreten que, per exemple, el govern executarà les mesures que inclou la llei contra la pobresa energètica, suspesa pel Tribunal Constitucional espanyol; no aplicarà la llei Wert; donarà suport als ajuntaments perquè no apliquin la llei espanyola de racionalització de l’administració pública; facilitarà l’asil ‘al màxim nombre’ de refugiats, més enllà de les decisions del govern espanyol; i renegociarà el deute de la Generalitat per tal de reduir-lo.
Segons la resolució, el futur govern també garantirà el reallotjament dels desnonats; evitarà que ningú es vegi privat de la cobertura sanitària, sigui quin en sigui l’origen i la classe social; desobeirà part de la llei de seguretat ciutadana; i es regirà per la llei catalana d’igualtat efectiva de dones i homes per regular el dret d’avortament.
‘Aquest document és la prova palmària que la independència ha de servir per a garantir els drets de les persones per a poder viure millor’, va dir ahir Jordi Turull, president del grup parlamentari de Junts Pel Sí.
Baños va dir: ‘Aquest annex blinda els drets fonamentals perquè l’estat, en comptes de protegir-los, es dedica a torpedinar-los, i no tan sols els drets dels catalans, sinó de qualsevol ciutadà.’
La resolució independentista, amb l’annex inclòs, es debatrà al ple que la mesa i la junta de portaveus convocaran dilluns al matí.
Serà el primer document que aprovarà la cambra catalana en aquesta onzena legislatura i, tal com van recordar Turull i Baños, instarà el futur govern a complir-la tot i que encara no s’ha arribat a cap acord per investir el futur president de la Generalitat.
Aquests són els punts de l’annex acordat:
«1.
Pobresa energètica
2.
Habitatge
En aquest marc, el futur Govern es compromet a garantir ei principi de reallotjament adequat de les persones i unitats familiars en situació de risc d’exclusió residencial que estiguin en procés d’ésser desnonades de llur habitatge habitual, per a poder fer efectiu el desnonament.
Així mateix, de forma urgent, es realitzaran modificacions normatives per tal de fer efectives les previsions de la Llei 24/2015, com és el cas del reglament de funcionament de les Meses de valoració per l’adjudicació d’habitatges per a situacions d’emergències econòmiques, socials i altres casos amb necessitats especials de l’Agència de l’Habitatge de Catalunya.
3.
Sanitat
D’acord amb les diferents resolucions aprovades per aquest parlament, no es realitzaran nous concursos per a la gestió de Centres d’Atenció Primària.
4.
Educació
En aquesta impugnació, avalada pel dictamen del Consell de Garanties Estatutàries, s’argumentava com els preceptes indicats de la LO 4/2015 són contraris a drets fonamentals previstos en els textos internacionals com la Declaració Universal de Drets Humans, el Conveni Europeu dels Drets Humans i la Jurisprudència del Tribunal Europeu dels Drets Humans.
En coherència amb aquest recurs, el futur Govern vetllarà en la seva actuació en matèria de seguretat ciutadana per la plena vigència i, respecte dels drets fonamentals esmentats.
6.
Administracions locals
Amb l’afany de garantir les plenes competències de les Administracions Locals catalanes per servir l’interès general, el futur Govern proporcionarà les eines de suport necessàries per deixar sense efecte els preceptes de la LRSAL (Llei orgànica 2/2012 de 27 d’abril d’estabilitat pressupostaria dictada en desenvolupament del article 135 de la Constitució Espanyola) relatius a la limitació de competències als ens locals, els de control del cost dels serveis i l’obligació de la priorització de l’activitat econòmica privada.
7.
Persones refugiades
8.
Avortament
En matèria de dret a l’avortament, el futur govern es regirà pel que estipula la Llei 17/2015, de 21 de Juliol, d’igualtat efectiva de dones i homes.
9.
Finançament d’un pla de xoc social i gestió del deute
Per tal de fer un seguiment de l’efectivitat d’aquest objectiu i compromís, el futur govern crearà̀ un grup de treball obert als grups parlamentaris.

Response: Malgrat el profund desacord mostrat amb la investidura d’Artur Mas, Junts pel Sí i la CUP avancen en la negociació ampliant la declaració independentista. S’han acordant mesures socials com aplicar la llei contra la pobresa energètica, no aplicar la llei Wert, maximitzar l’asil de refugiats o garantir tant el reallotjament de desnonats com la cobertura sanitària universal.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, ha donat per tancada la mediació del Govern en el conflicte d'Eulen després que l'assemblea de treballadors reunida aquest diumenge de forma extraordinària hagi rebutjat la proposta plantejada per la Generalitat i per tant mantingui la vaga total i indefinida a partir d'aquest dilluns.
Bassa creu que les diferències entre treballadors i direcció no són "insalvables" però ha assenyalat que ara han de ser les parts implicades les que han de negociar.
Bassa ha assegurat que no se senten "decebuts" pel resultat de la votació perquè ha sortit el 'no' "democràticament".
La consellera ha fet una crida a les administracions a "replantejar" com fan les contractacions i licitacions i a "pensar més en el servei i no tant en les apostes econòmiques".
Bassa no ha tancat la porta a tornar a mediar en el conflicte si les parts ho volguessin i ha assenyalat que ho farien aquesta mateixa nit per evitar la vaga indefinida prevista a partir d'aquest dilluns.
Ara bé, la titular de Treball ha destacat que una d'elles, la direcció de l'empresa, va deixar clar fa uns dies que no podia assumir més del que van acordar en la proposta de mediació dimarts passat.
"La nostra feina de mediar i d'ajudar a apropar les posicions s'ha acabat.
Hem estat mediant des del primer moment; en els 21 dies de conflicte, hi hem estat a totes les hores", ha afirmat Bassa, que ha comparegut aquest diumenge al vespre per valorar el resultat de l'assemblea de treballadors d'Eulen, acompanyada pel director general de Relacions Laborals i Qualitat en el Treball, Enric Vinaixa.
Per a la consellera, ara són les dues empreses implicades, Eulen i Aena, i els treballadors, els que s'han d'asseure a negociar: "Què podrien fer?
O es posen d'acord les dues parts o bé el govern espanyol decideix què fa amb la contractació d'un empresa que té un conflicte laboral, però que ha de donar un bon servei en els ciutadans".
"Les competències són ara totalment d'Aena i Eulen", ha insistit.
La titular de Treball ha constatat que la mediació no ha acabat com el hauria agafat, però ha agraït a l'empresa que assumís l'increment salarial dels 30 euros que primer van oferir als 200 que finalment recull la proposta mediadora.
També ha agraït al comitè de vaga que tornés a convocar una assemblea i als treballadors per la seva participació.
"Ara sí que han sotmès l'acord a votació i han complert el compromís de la mediació, que establia traslladar la proposta a l'assemblea", ha dit la consellera amb referència implícita al que va passar dijous, quan es van debatre tres opcions de plus salarial no previstes dins el document de mediació de la Generalitat.
En canvi, la consellera ha carregat contra Aena i li ha retret que arribés "dotze dies tard" per asseure's en les negociacions entre empesa i treballadors.
Per a Bassa, això va fer "enquistar més el conflicte".
La consellera també ha assenyalat que el conflicte del Prat no és un "problema puntual com s'havia encarat" a l'inici i ha destacat que els treballadors d'Eulen a Madrid estan plantejant reunions per fer una vaga, fet que demostra que és "endèmic".
La consellera ha demanat "replantejar" com es fan les licitacions, especialment en temes sensibles com són la seguretat o serveis públics.
"Això no hauria passat si la licitació hagués estat correcte", ha etzibat.
Amb el rebuig de l'assemblea a la proposta mediadora aquest diumenge, es confirma que la vaga total i indefinida dels vigilants de seguretat a l'aeroport del Prat comença aquest dilluns, després d'una vaga de zel que va començar a finals de juliol i cinc jornades d'aturades parcials en els últims dies.

Response: Els treballadors d’Eulen, empresa que gestiona la seguretat de l'aeroport del Prat, anirà a la vaga indefinida després de votar en contra de la proposta oferta pel Govern com a mediador. Bassa ha afirmat que ara els toca negociar als actors implicats. La consellera ha instat les administracions a que licitin considerant la qualitat del servei i no l’estalvi econòmic.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La delegada instructora del Tribunal de Comptes espanyol en la causa contra els ex-alts càrrecs independentistes, Esperanza García, s’ha contradit sobre una qüestió greu que afecta el procediment: l’ocultació de dos vots concurrents de consellers de l’organisme amb crítiques dures sobre les garanties de defensa dels afectats.
Així queda palès en la resposta que García ha donat a l’advocat del president Carles Puigdemont Gonzalo Boye sobre la demanda de poder disposar d’aquests dos vots, el contingut dels quals es va filtrat a la premsa, però mai no es va traslladar als advocats dels encausats.
En una primera resposta, García va respondre a Boye que no sabia que existissin aquests dos vots, formulats pels consellers Enriqueta Chicano i Felipe García.
Però Boye hi va insistir, i la segona resposta ha estat aquesta: “L’acta de liquidació provisional i les conclusions que conté estan prou motivades amb la documentació que consta en les actuacions, de manera que no procedeix d’accedir a la petició.”
El pla B per al Tribunal de Comptes caducat ja és a punt
És a dir, en una primera resposta, García diu que no té coneixement d’aquests dos vots concurrents, i ara, els denega perquè considera que amb la informació lliurada als afectats ja n’hi ha prou.
Vegeu la primera resposta:
I la segona:
Per això, fins que no s’aclareixin els dubtes que susciten aquestes dues respostes contradictòries, Boye demana al Tribunal de Comptes que suspengui el procediment incautatori en marxa, que avui mateix pot engegar l’embargament de béns de la majoria d’afectats si no s’accepta l’aval de l’Institut Català de Finances.
“Resulta insostenible des de qualsevol lògica que una resolució administrativa sigui dictada amb desconeixement d’una documentació i, malgrat tot, es pugui establir que aquesta documentació mateixa no sigui rellevant a efectes del decomís que ha engegat la senyora delegada instructora”, diu Boye en l’escrit.
Per això considera que la darrera resolució en què desestima la petició sobre els vots concurrents és arbitrària, demana que es lliuri la informació ocultada i es declari la nul·litat de totes les actuacions fins al moment en què es van vulnerar aquests drets.
No solament això: aquest cas podria acabar en una querella per prevaricació contra García.
Els vots ocultats
El contingut dels vots concurrents se sap perquè es van filtrar a alguns mitjans espanyols.
Per exemple, a Infolibre, que destaca que tant Chicano com García criticaven la pressa per a aprovar aquell informe, fins al punt que el document que es va lliurar als consellers abans de sotmetre’l a votació no n’era pas la versió completa.
Tal com va fer Genaro en el vot discrepant, també qüestionaven que tot plegat es fonamentés majoritàriament en notes de premsa o notícies de diaris i no pas en documents oficials.
I encara més, lamentaven que el tràmit d’al·legacions es limités a la Generalitat però no pas a entitats públiques amb personalitat jurídica pròpia.
Segons el mateix mitjà, Enriqueta Chicano deia que tot plegat originava incertesa i insegurerat jurídica i avisava que el fet d’haver restringit el tràmit de les al·legacions és contrari a la doctrina consolidada pel Tribunal de Justícia de la UE.
És a dir, causava indefensió en els acusats.
Però també criticava qüestions més de fons, com ara el fet que no s’hagués fet cap mena de comparació de la despesa en acció exterior entre diferents comunitats autònomes.
Fins i tot deia que l’informe semblava un atestat policíac.
La consellera Dolores Genaro també formulava aquestes crítiques en el seu vot particular.
En primer lloc, denunciava la pressa que hi havia per a aprovar l’informe: “No puc votar a favor d’un informe del qual, quan es va debatre en la reunió del ple, jo no en sabia la versió definitiva, amb els canvis d’última hora que s’hi van fer.
Perquè aquesta versió no ens la van enviar.
Això és resultat, probablement, de la incomprensible urgència per a aprovar el projecte d’informe”, es queixava.
Sobre el contingut definitiu de l’informe, la consellera diu que és ple de vaguetats, d’ambigüitats, d’inconcrecions i de consideracions que van més enllà del judici estrictament tècnic i d’eficàcia econòmica.
És a dir, que van fer una avaluació política que no els pertocava.
Ho deixava ben clar: “Amb les dades que s’hi indiquen no sembla que hi hagi una extralimitació de l’acció exterior exercida per la Generalitat en relació amb les competències que li corresponen.”

Response: Boye ha demanat l’anul·lació del judici del Tribunal de Comptes contra excàrrecs del Govern per la contradicció d’Esperanza García. La delegada instructora de la causa havia negat l’existència de dos vots crítics del tribunal qüestionant les garanties dels acusats, però avui ha reconegut a Boye que li denega l’accés al contingut, ja que tot està documentat a les conclusions.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Més de la meitat dels grups de P3 ofereixen una ràtio per sota de 25 alumnes, segons l'oferta inicial per al curs 2021-2022 que s'ha publicat aquest dijous.
El director general de Centres Públics, Josep Gonzàlez-Cambray, ha destacat que això és així tot i la previsió d'uns 3.241 alumnes menys en aquests cursos.
La previsió és que en el conjunt del sistema hi hagi uns 20.700 alumnes menys, que inclouen una davallada de 2.579 a 1r d'ESO, on baixen els estudiants per primer cop des de la creació de l'ESO.
Cambray ha afirmat que hi ha un "manteniment" general de l'oferta.
La reducció de les ràtios a P3 es dona tant per la baixada de la natalitat com per l'aplicació del nou decret d'admissions per reduir la segregació escolar.
En total, l'oferta inicial ha sortit aquest dijous amb 40.997 grups per a educació infantil de segon cicle.
Del total, 28.497 són grups en centres públics i 12.500 en centres concertats.
A P-3, l'oferta pública inicial serà de 2.110 grups, 13 menys que l'actual curs, i a la concertada de 970, una desena menys.
La previsió d'alumnes és de 63.566, mentre que en l'oferta inicial del curs vigent va ser de 66.807.
Pe que fa al primer curs d'ESO, l'oferta és de 2.016 grups a la pública, 28 menys que en l'oferta inicial del curs vigent; i 966 grups a la concertada, 12 menys.
En total, la previsió és d'uns 82.886 alumnes, mentre que en l'oferta inicial del curs vigent va ser de 85.465.
En el cas de P3, en pràcticament unes 700 escoles s'ha programat l'oferta amb la idea de reduir les ràtios a P3 per sota dels 25 alumnes per grup.
En total seran 91 els municipis que així ho faran.
Cambray ha assegurat que aquells on la oferta inicial és de 25 alumnes tampoc implica que hagi de ser així i ha asseverat que "la majoria no hi arribaran".
Nous centres a la xarxa pública
El curs vinent comptarà amb cinc centres que s'han adherit a la xarxa pública, tres que se 'han creat de nou i 12 instituts escola.
Entre els tres nous centres hi ha l'Institut Angeleta Ferrer de Barcelona, que tindrà dos grups d'ESO i dos de Batxillerat, l'Escola Nova de Sentmenat (Vallès Occidental), amb un grup d'educació infantil, i es reobre l'escola rural de Palau de Santa Eulàlia (Alt Empordà), que havia estat tancada els darrers 50 anys.
Entre els centres que s'integren a la xarxa pública, hi ha l'Escola Sicília, l'Escola Londres, l'Escola Aldana, l'Escola Elisabets de Barcelona i l'Institut Intermunicipal del Penedès.
D'altra banda, els 12 nous instituts escola se situen a Barcelona, Breda, Olivella, El Perelló, Sabadell, Santa Perpètua de Mogoda, El Masnou, Premià de Dalt i Balsareny.
Això eleva a 97 els instituts escola que funcionaran.
Preinscripció electrònica
El procés de preinscripció començarà el proper dilluns per al segon cicle d'educació infantil i primària i s'allargarà fins al 24 de març.
Per a l'ESO anirà del 17 al 24 de març.
En tots els casos serà totalment electrònica i caldrà un dispositiu mòbil, ja sigui tauleta, ordinador o telèfon mòbil, per poder-la fer.
Tot i això, el director general d'Atenció a la Família i Comunitat Educativa, Juanjo Falcó, ha explicat que aquelles famílies que tinguin algun problema o no disposin de dispositiu poden demanar cita prèvia als centres escolars o les oficines municipals d'escolarització, on rebran el suport necessari per a completar el procés.
Falcó ha assegurat que existeixen totes les eines perquè tothom pugui portar a terme el procés de preinscripció sense problemes i ha destacat que l'any passat, en una situació sanitària pitjor, el 80% de les famílies van optar per la via telemàtica.
La presentació es podrà fer durant les 24 hores del dia i els resultats també es podran consultar per internet.
En aquest sentit, Educació ha posat en marxa un portal específic on es recull tota la informació sobre la preinscripció.
La matriculació serà del 14 al 18 de juny pe ral segon cicle d'educació infantil, primària i primer d'ESO i del 28 de juny al 2 de juliol per a 2n, 3r i 4t d'ESO.

Response: Segons afirma Josep Gonzàlez-Cambray, el curs 2021-2022 acollirà 20.700 alumnes menys. Per primer cop, davallarà el nombre d’alumnes de 1r d’ESO. La ràtio d’alumnes de P3 baixarà dels 25, degut a la natalitat i al nou sistema d’admissions. El curs comptarà amb vuit centres i dotze instituts escola més, i la preinscripció serà telemàtica a partir de la setmana vinent.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Brussel·les planteja estendre la vacunació obligatòria contra la Covid-19 a tota la Unió Europea.
La presidenta de la Comissió Europea, Ursula Von der Leyen, ha defensat aquest dimecres que és "apropiat i raonable" discutir si cal imposar la vacunació de forma obligatòria al club europeu.
"Ho hem de debatre", ha dit en una roda de premsa on ha recordat que un terç dels ciutadans de la UE encara no estan vacunats.
L'estancament de la vacunació preocupa especialment a Brussel·les per l'aparició de la variant òmicron.
Von der Leyen ha reconegut que trigaran entre dues i tres setmanes en poder valorar la seva severitat.
Tot i això, ha avisat que, mentrestant, cal actuar preventivament reforçant les vacunacions, posant dosis de reforç i limitant els contactes socials "tant com sigui possible".
"Hem d'esperar el millor, però ens hem de preparar per al pitjor", ha dit Von der Leyen, parafrasejant la directora de l'Agència Europea de Medicaments, Emer Cooke, que a principis d'aquesta setmana admetia que els científics no tenen tota la informació necessària per determinar com aquesta mutació de la Covid-19 pot afectar la transmissió i severitat de la malaltia.
A l'espera de l'anàlisi científica sobre l'òmicron, Brussel·les aposta per posar restriccions abans de Nadal i accelerar l'administració de la tercera dosi.
La Comissió Europea ha emès un comunicat aquest dimecres on defensa "restriccions proporcionades i localitzades" per reduir la pressió als hospitals.
"Amb l'aparició de la variant òmicron cal aplicar mesures específiques pels contactes durant el període final de l'any", avisa l'executiu comunitari.
D'altra banda, la CE urgeix els governs europeus a "desplegar ràpidament les dosis de reforç per mantenir forts nivells de protecció davant del virus, inclosa la variant òmicron".
Brussel·les assegura que Pfizer-BioNTech i Moderna subministraran 360 milions de dosis durant el primer trimestre del 2022.
"És suficient perquè tots els europeus vacunats puguin posar-se una dosi de reforç", ha dit Von der Leyen.
Per ara Brussel·les no contempla suspendre els vols a altres països, però demana que es revisin diàriament les restriccions de viatge.
Divendres passat els 27 van acordar aturar els vols des de set estats sud-africans, un dia després que aquests avisessin de l'aparició de la variant òmicron.
Des de l'Organització Mundial de la Salut feia mesos que alertaven de la possible aparició de mutacions del virus si no s'amplia la vacunació arreu del món.
Mentre que a la UE més del 65% dels ciutadans estan immunitzats, a l'Àfrica poc més del 7% de la població porta les dues dosis.
Von der Leyen ha admès aquest dimecres que cal augmentar "les donacions i exportacions" de vaccins als països pobres, en especial als del continent africà.
Segons dades de la CE, la UE ha distribuït internament més de 1.000 milions de vacunes.
En paral·lel, ha exportat 1.400 milions de dosis a 150 països d'arreu del món.
D'aquestes, 300 milions han anat a parar a països en vies de desenvolupament.
Pel que fa a les donacions a través de COVAX, els països de la UE han enviat entorn d'uns 100 milions de dosis.
Els 27 s'han compromès a donar 700 milions a mitjans del 2022 i 250 milions a finals d'aquest any.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: La Comissió Europea està estudiant imposar la vacunació al seu territori per tal de prevenir l’aparició de noves mutacions com l’òmicron. Von der Leyen assegura que es subministraran 360 milions de dosis el primer trimestre del 2022. La presidenta ha admès que cal augmentar les donacions i les exportacions de vaccins als països pobres, com també recomana l’OMS.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Primavera Sound 2022 programarà més de 400 bandes, que actuaran del 2 al 12 de juny al Parc del Fòrum i a sales de concerts de la ciutat.
Seran onze dies ininterromputs amb 500 concerts que tindran les seves jornades principals al Parc del Fòrum durant dos caps de setmana, del 2 al 4 de juny i del 9 a l’11 juny i que el dia 12 acomiadarà amb la festa Brunch – On the Beach.
Entremig, del 5 al 8 de juny, el Primavera Ciutat portarà més de 150 concerts per diverses sales de Barcelona.
El cartell dels caps de setmana serà diferent entre si, excepte alguns artistes destacats que sí que duplicaran la presència.
El pressupost és superior a 50 milions d’euros i s’espera una assistència de més de 400.000 persones en l’acumulat de tota la setmana.
Alfonso Lanza, co-director del Primavera Sound, ha indicat que seran dos caps de setmana al Parc del Fòrum, però en realitat seran onze dies de música ininterrompuda a Barcelona i Sant Adrià.
Les jornades principals del festival seguiran sent al Parc del Fòrum, però del 5 al 8 de juny, el Primavera Ciutat s’aproparà a Barcelona.
“Amb aquest moviment, volem que les sales recuperin el protagonisme que han perdut i reivindicar el seu paper en el teixit cultural de la ciutat de Barcelona”.
Per això, ha afegit, han arribat a un acord amb l’Associació de Sales de Concerts de Catalunya i s’han incorporat al projecte l’Apolo, Razzmatazz, Sidecar, Luz de Gas, La Nau i Jamboree, entre d’altres.
Ha assegurat que molts dels “grans artistes internacionals” que estan al Fòrum també estaran a les sales.
Lanza ha apuntat que s’han programat més de 500 concerts en onze dies que duplicaran l’oferta habitual del Primavera Sound al Fòrum, en la que serà “l’edició més ambiciosa del festival”.
Lanza ha assenyalat que el motiu del format estès és convertir el Primavera en el festival musical referència d’Europa i convertir Barcelona i Sant Adrià en capitals mundials de la música durant deu dies.
“És un pas molt important per la ciutat”.
Pel que fa a la cabuda del Parc del Fòrum, Lanza ha explicat que és possible que es pugui ampliar entorn de les 75.000 i les 80.000 persones i que creixerà per la zona de Sant Adrià.
Està previst que dimarts s’anunciï el cartell del Primavera Sound.
De moment, només s’ha confirmat el retorn d’Antònia Font per a l’edició del 2022.
“És un cartell espectacular, l’any que ve hi haurà des de grans noms internacionals a grups locals i amb molts estils per a tots”, ha assegurat.
“Alguns caps de cartell del festival actuaran els dos caps de setmana i altres ho faran un cap de setmana i a les sales i altres només un cap de setmana”.
Lanza ha destacat, però, que els dos caps de setmana no són idèntics, sinó dues experiències diferents.
Lanza ha dit que tothom que tenia una entrada d’alguna de les edicions cancel·lades, hauran d’escollir entre el primer o el segon cap de setmana.
També tindran la possibilitat d’ampliar per assistir als dos caps de setmana i en el cas de les entrades de dia, entre un dels sis dies principals al Parc del Fòrum sense importar de quin cap de setmana es tracti.
Les noves entrades per al Primavera Sound 2022 Barcelona – Sant Adrià en totes les seves modalitats es posaran a la venda l’1 de juny.
Sobre l’entrada a les sales, Lanza ha indicat que tots els que tinguin abonament podran entrar a les sales i hi haurà unes 16 sales.
Per altra banda, Lanza ha explicat que el pressupost és superior a 50 milions d’euros i s’espera una assistència de més de 400.000 persones en l’acumulat de tota la setmana.
El co-director del Primavera Sound ha destacat que generarà més de 350.000 pernoctacions a la ciutat de Barcelona.
En una conferència de premsa acompanyats per la batllessa de Barcelona, Ada Colau, Alberto Guijarro ha anunciat la creació de la Fundació Primavera Sound, que té l’objectiu d’aglutinar “totes les accions de responsabilitat social corporativa”.
Tindrà una seu al barri del Besòs i el Maresme i una dotació de 200.000 euros.
“Serà una confluència de la música, l’educació, la integració al feminisme i la sostenibilitat”, ha dit Guijarro.
S’organitzaran cursos de formació, taller i xerrades obertes al barri del Besòs.
També ha dit que crearan una ràdio comunitària i destinaran 1.000 entrades gratuïtes per la gent del barri.

Response: Del 2 al 12 de juny tindrà lloc el Primavera Sound 2022. Els 500 concerts programats es repartiran entre l'escenari principal del Fòrum i diferents sales de Barcelona. Els abonaments adquirits per al 2020 i 2021 es podran bescanviar per un dels dos caps de setmana, i les entrades per un dels sis dies principals.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El cantant Luis Miguel donarà el tret de sortida en la nova la 18a edició del Festival de Cap Roig el pròxim 13 de juliol i el tancarà el 22 d'agost Andrea Bocelli.
En aquesta edició, passaran pel certamen Manolo García, Bryan Ferry, Texas, Sting, Antonio Orozco, Luz Casal, Damien Rice, Maná, Jarabe de Palo, Juanes, Rosario, Joan Dausà, Mag Lari, James Blunt, Morat, Sergio Dalma, Els Catarres, Dàmaris Gelabert, Macaco, Loquillo, Antonio José, Joan Baez, Hombres G, Taburete, Roger Hodgson i Pablo López.
En total, 28 concerts programats pel festival que està organitzat per Clipper's Live amb la col·laboració de la Fundació Bancària 'la Caixa'.
El director del Festival de Cap Roig, Juli Guiu, ha destacat que més que diferenciar-se d'altres edicions, busquen un equilibri "entre artista internacional i espanyol, el mini Cap Roig i obrir al màxim de públics possibles".
De fet, ha apuntat que ho concentren en "un període de temps molt concret i els agrada obrir el màxim el ventall artístic per atraure el màxim de públic possible".
Guiu ha ressaltat que tenen "un gran inici i un gran final", el 13 de juliol amb Luis Miguel, amb la seva estrenada gira '¡México por siempre!' i el 22 d'agost amb Andrea Bocelli, la destacada veu lírica internacional.
També ha recalcat que tenen el top d'artistes espanyols i catalans.
"Més que diferenciar amb altres edicions és una línia eclèctica que ens agrada seguir des de fa set anys i ens està donant bon resultat", ha apuntat el director del certamen.
Guiu ha apuntat que als concerts internacionals tenen una audiència internacional "considerable".
Entre les actuacions programades, Manolo García presentarà el seu nou àlbum 'Geometría del rayo'; Joan Baez, destaca pel fet que s'està acomiadant dels escenaris; Sting, que torna a Cap Roig després de tres anys; James Blunt, que, després de la seva actuació en l'edició del 2014, ve de nou per presentar el seu nou treball, 'The Afterlove'; Roger Hodgson presenta l'espectacle de la seva gira mundial, 'Breakfast in America', i Joan Dausà, el seu nou treball, 'Ara som gegants'.
Repeteixen Sergio Dalma, amb el seu nou treball, 'Vía Dalma III'; Macaco; Hombres G, i el cantautor malagueny Pablo López.
Altres noms destacats són Texas, amb més de 35 milions de discos venuts, la banda llatina Maná, amb més de 40; Damien Rice, cantautor irlandès de referència del pop-folk universal i la superestrella mundial Juanes.
Guiu ha dit que l'objectiu del certamen "és l'experiència i que la gent gaudeixi i passi una de les millors nits de les seves vacances o estiu.
És compaginar un espai únic al món, uns artistes amb una proximitat espectacular que se senten molt bé i ho donen tot i una gastronomia que fa que la combinació de les tres coses faci una nit única", ha declarat Guiu.
Les entrades es posaran a la venda el pròxim 5 de març al web oficial del Festival de Cap Roig.
El pressupost d'aquesta edició és de 4,1 milions d'euros i el preu mig de l'entrada de 61,3 euros.
"Si traiem els quatre concerts extraordinaris que són Maná, Bocelli, Sting i Luis Miguel, el preu de l'entrada és de 45,70 euros", ha puntualitzat Guiu.
Aquest any, el Festival tindrà també una nit solidària.
El projecte promogut per la Fundació Bancària 'la Caixa' i Clipper's Live en el marc del Festival de Cap Roig serà a benefici de la Fundació TRESC, de Palafrugell, entitat que treballa en la formació i la inserció laboral de persones amb discapacitat i malaltia mental.
Antonio José protagonitzarà el concert solidari d'aquesta edició.
Cap Roig Mini
Després de l'èxit assolit en les edicions anteriors del Cap Roig Mini, aquest any el Festival aposta per espectacles familiars amb les criatures com a protagonistes.
El Mag Lari i de Dàmaris Gelabert amenitzaran les vetllades del 4 i el 10 d'agost, respectivament.

Response: Entre els artistes que desfilaran a Cap Roig entre el 13 de juliol i el 22 d’agost, destaquen artistes internacionals com Luis Miguel, Maná, Juanes, Sting, o Texas i d’altres nacionals com Manolo García, Antonio Orozco o Joan Dausà. El director del Festival destaca el caràcter eclèctic i la intenció d’arribar al màxim de públic, inclosos els més petits.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’augment de la població escolar i de la demanda de places públiques es compensarà amb la contractació de vuit-cents professors més el curs vinent, segons que ha dit el conseller d’Ensenyament, Josep Bargalló, en una entrevista a l’ACN.
Segons que ha especificat, es finançarà gràcies al pressupost de contingència del Departament de Presidència, perquè la pròrroga del pressupost no ha permès de contractar-ne amb més partides.
També ha explicat que la manca de tres-cents professors de català, castellà i matemàtiques es deurà solucionar amb les mesures excepcionals a la borsa d’interins, però ha alertat que caldrà repetir-les si no s’hi han inscrits prou titulats en aquests estudis.
Precisament l’increment de població escolar i la demanda de places públiques, que ha fet mantenir oberts més grups dels prevists inicialment, fa pensar que s’hauran de mantenir les mesures excepcionals de la borsa, si bé és cert que les dades de matriculació i la composició de l’oferta final d’escola pública encara no són definitives.
Llavors, en aquest cas, la plantilla de docents arribarà pràcticament a setanta dos mil integrants.
D’aquesta manera se solucionaran les necessitats d’escolarització, però no pas algunes altres com la modificació de ràtios.
La manca de professorat de català, castellà i matemàtiques a secundària ha obligat a prendre mesures ‘excepcionals’, però aquest no serà el sol canvi que engegaran el curs vinent.
Bargalló ha comptat que els docents necessaris d’aquestes especialitats n’eren tres-cents, un buit que ocuparan a parts iguals mestres habilitats per a fer classes a l’ESO, graduats compromesos a cursar el màster de professorat abans del 2021, i professors que poden acreditar coneixements per a impartir aquestes matèries.
Quant als mestres que exerciran a 1r i 2n d’ESO, seran només de les especialitats de català, castellà i matemàtiques .
Tot i que en un començament el departament havia ofert fins a 223 places, finalment només se n’han cobert cent, quaranta-vuit de matemàtiques, trenta-sis de català i setze de castellà.
Segons que ha explicat el conseller, les tres solucions per a cobrir les vacants ‘no són excel·lents’ però permetran de superar la manca de graduats en ciències exactes i filologia catalana i castellana.
Confia que aquesta sortida bastarà per al curs vinent però reconeix que caldrà avaluar més mesures excepcionals si no entren més graduats a la borsa de docents.
Sobre això, destaca que les universitats han d’ajudar a promoure entre els estudiants d’aquests graus la docència com a sortida laboral amb inserció, a banda la recerca.
Rècord a la borsa de docents
Durant aquest curs, la situació ja ha obligat a contractar professorats sense màster i Bargalló no descarta de tornar-ho a fer si les baixes laborals no es poden arribar a cobrir amb el personal a la borsa.
I és que amb aquestes mesures ha crescut en 5.192 inscrits sense cursar el màster però amb el compromís de cursar-lo abans del 2021.
Actualment, doncs, la borsa té 9.513 docents, 9.099 de secundària i 414 de primària.
Per a les substitucions i els interinatges del curs 2018-2019, la prioritat es vehicularà precisament al voltant d’aquest màster.
De primer es donarà feina als qui ja el tenen, després als qui el cursen i ja l’hauran obtingut amb tota probabilitat a principi de curs, i, finalment, als qui s’han compromès a obtenir-lo durant els tres cursos següents.
Amb aquestes dades, la borsa de docents ha arribat a una xifra rècord d’inscrits, tenint en compte que no s’han convocat places per a totes les especialitats ni en tots els territoris.
La darrera vegada que es van convocar totes s’hi van inscriure onze mil professors i mestres.
A favor de l’autonomia de centres
Bargalló ha defensat l’autonomia dels centres en la contractació de personal, car creu que el marge que ofereix el decret de plantilles és positiu per a millorar el projecte educatiu d’escoles i instituts.
Entén les reticències dels sindicats, però aposta per més control dels casos que puguin generar sospites abans de fer enrere aquesta mesura.
Creu que és positiu que les escoles tinguin una part de la plantilla genèrica i una part personalitzada amb la decisió en el centre.
Per a Bargalló, l’única manera de continuar garantint els drets laborals és reduir la taxa d’interinitat, però defensa que cal saber mantenir aquests drets amb el treball pedagògic dels centres.
‘No puc acceptar que, havent-n’hi un total de cinc mil, els centres no puguin plantejar un projecte educatiu propi perquè n’hi ha uns cinquanta o cent en què el procés potser no ha estat net’, conclou Bargalló.
El conseller refusa de ‘no avançar en la millora’ arran d’aquestes reticències.
De fet, defensa que els centres milloren cada any i que l’administració els ha d’oferir les eines per a aconseguir-ho i fer que el seu progrés sigui més efectiu.
En cap cas, segons ell, la innovació ha de ser una eina de màrqueting.

Response: Josep Bargalló anuncia la contractació de 800 nou docents per al proper curs, per a cobrir la creixent demanda de places degut a l’increment poblacional. Amb això, se solucionaran les necessitats d’escolarització, però no les elevades ratio per classe. També ha afirmat que si no s'inscriuen suficients especialistes de català, castellà i matemàtiques hauran d’aplicar novament mesures excepcionals de contractació.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els pescadors asseguren que el tram de la Costa Brava des de Begur (Baix Empordà) fins a Arenys de Mar (Maresme) on l'Estat ha concedit 12 llicències no té prou corall per a tots però diuen que respectaran l'àrea de veda que s'ha establert des de Begur fins a la frontera francesa com "sempre" han fet.
El president de l'Associació Professional de pescadors de corall d'Espanya, Joaquin Baeza, afirma que la zona on s'han donat els permisos és petita però que, a més, pràcticament no hi ha roques i que, per tant, hi ha poca proliferació d'aquesta espècie.
Per això, diu, en realitat de les llicències atorgades, probablement només un parell de pescadors hi acabin treballant perquè ells mateixos es "regulen" i saben quan "no hi ha feina per a tothom".
Baeza assegura que no és cert que l'espècie estigui en perill d'extinció sinó que el sector és "víctima" de la mala gestió que "durant anys han fet les administracions".
"En els últims trenta anys s'han anat reduint les zones on podíem pescar però no la quantitat", insisteix.
Les dotze llicències que l'Estat ha concedit per extreure corall des del sud de la Costa Brava fins al nord del Maresme continuen generant controvèrsia.
Aquest dimarts el ple del Senat va abordar aquest afer després que ERC interpel·lés directament a la ministra d'Agricultura, Isabel García Tejerina, que va justificar els permisos emparant-se en criteris científics.
Però des de fa setmanes la Generalitat i diversos sectors ecologistes alerten del perill de permetre pescar en aquesta zona just al límit de l'àrea entre Begur i la frontera francesa on el Govern català ha establert una veda de deu anys en aigües interiors, que l'Estat ha estès a les aigües exteriors, que són de la seva competència, amb l'objectiu de preservar les poblacions d'aquesta espècie que, asseguren, estan en greu perill.
Els pescadors del sector, però, discrepen.
El president de l'Associació Professional de pescadors de corall d'Espanya, Joaquin Baeza, assegura que la zona on se'ls han concedit els permisos no només és petita en extensió sinó que, a més, hi ha poc corall.
De fet, diu, el fons marí és "pràcticament un arenal" i hi ha poques roques on pugui proliferar l'espècie.
Per això, insisteix, "de fet, dotze llicències són moltes per una àrea com aquesta".
En aquest sentit, diu que el sector es "regula" i que, molt probablement, d'aquests dotze només un parell acabaran treballant a la zona.
Conscients, diu, que "saben quan no hi ha feina per a tothom".
Baeza assegura que els pescadors professionals no se saltaran la veda a la zona protegida perquè "sempre han respectat els límits".
Recorda, però, que la responsabilitat de controlar les infraccions recau en les administracions.
En aquest sentit, assegura que el sector és "víctima" d'anys de mala gestió que "ara volen resoldre amb aquesta moratòria".
Per Baeza, el problema no és l'estat de la població d'aquesta espècie.
De fet, insisteix, "és fals que estigui en perill d'extinció".
El problema rau, al seu entendre, en el fet que durant els darrers 30 o 40 anys, la Generalitat ha anat reduint els àmbits on els professionals podien pescar i això ha provocat una sobreexplotació d'aquestes zones.
Una situació agreujada, remarca, per l'activitat dels "furtius".
"Ens han anat arraconant i no han controlat els furtius, que pesquen a profunditats inferiors als 40 metres", insisteix.
En aquest sentit, diu que l'espècie no només no està en greu perill sinó que, a més, les zones on des de fa temps no poden pescar "tenen corall en abundància".
"Cal tenir en compte que en gairebé un 50% de la zona corallera de la Costa Brava no es pot pescar.
Al Cap de Creus, per exemple, només deixen fer-ho en un 40% de la superfície i allà hi ha molt de corall", remarca.
Baeza afirma que una mostra més de la mala gestió de l'administració és el fet que durant les últimes tres dècades s'han reduït els espais on poden pescar però que, en canvi, s'han mantingut les quantitats i les talles.
"Això és incomprensible", insisteix.
Per tot plegat, demanen una nova normativa que "estigui dirigida a aconseguir una pesca sostenible" i que no es dediqui a "tractar d'anar-nos eliminant".
"El corall és un recurs pesquer i des de fa temps se'ns presenta com uns delinqüents", afegeix.
Un nou estudi
També proposen a la Generalitat assumir els costos d'un nou estudi perquè consideren que el que van realitzar diversos científics i en el qual s'ha basat la moratòria no es correspon amb la realitat.
"L'informe s'ha fet basant-se en els decomisos de corall dels furtius per justificar la mesura però no s'ha fet amb dades de la pesca professional perquè no n'hi ha", remarca.
Representants del sector s'han reunit aquest dimecres amb membres de Ciutadans (C's) al Parlament de Catalunya per expressar-los el seu malestar i la seva situació.

Response: L’Estat ha concedit 12 llicències de pesca de corall al tram entre Begur i Arenys de Mar. Els pescadors lamenten que la zona és petita i pràcticament buida de corall, de manera que hauran d’autoregular-se. Denuncien que és fals que l’espècie estigui en perill i demanen a l’administració una nova normativa que reguli la seva pesca de manera més sostenible.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El llibre il·lustrat 'La revolta de Santa Jordina' (Amsterdam) proposa una reinterpretació de la llegenda de Sant Jordi amb una visió feminista i assembleària.
La il·lustradora Lyona i el periodista David Fernàndez han ideat una versió actualitzada amb referències a la situació política de Catalunya i l'1-O com a rerefons.
La protagonista, aquesta vegada, és una dona.
"És bastant necessari reconstruir la ficció des d'un punt de vista més feminista.
Ja n'hi ha prou que les dones siguin simplement un objecte a desitjar, aconseguir o defensar", diu a l'ACN l'autora de les il·lustracions, Lyona.
Fernàndez explica que el carril central del llibre és una "història llegida amb perspectiva de gènere i feminista".
Santa Jordina, juntament amb un poble mobilitzat en assembles i manifestacions davant la repressió del rei i el drac, aconsegueix derrotar els malvats.
La idea original va ser de la productora Alguna Pregunta basada en el format 'Dibuixacontes' de 'Betevé'.
En aquella ocasió, Lyona va dibuixar Santa Jordina i Estel Solé va fer-ne la reescriptura, que va narrar el periodista David Fernàndez.
Per al conte editat per Amsterdam, la reescriptura del conte la va fer el mateix Fernàndez, que va donar-li el seu punt de vista a la història.
El llibre mostra una Jordina "republicana, feminista, ànima lliure i consciència crítica" que mobilitzarà tot un poble contra el rei tirà i el Drac Mercat.
Montblanc ha votat i ha decidit que no volen viure més sota les ordres d'un rei tirà, però el monarca no pensa abandonar els privilegis i demana reforços al Drac Mercat, que ve al seu rescat.
La Jordina serà la primera a rebel·lar-s'hi i el poble es mobilitzarà perquè saben que només se'n sortiran si actuen junts i alhora.
Fernàndez explica que el llibre "capgira la història, i en comptes de posar la masculinitat salvadora" s'opta per "la figura d'una noia valenta".
Segons assenyala, ha estat un exercici interessant de revisar també altres tòpics com "la seguretat que dona el rei com un principi d'autoritarisme més que d'autoritat o aquesta figura tan de moda en temps de populismes que algú vindrà i ens salvarà, i no, s'ha de fer entre tots", afegeix.
L'obra posa en valor allò que és comú perquè quan algú ho pren tot a la gent, "hi ha la possibilitat de perdre béns comuns siguin hospitals, escoles o biblioteques".
Fernàndez ha definit a la protagonista, Santa Jordina, com "una entre tantes però sense tantes seria impossible la una i sense milers d'unes seria impossible un nosaltres col·lectiu que és el que permet canviar les coses".
"Per primer vegada, que la dona no sigui la princesa que han de salvar, sinó que sigui la que se salva ella mateixa", apunta Lyona.
La voluntat del llibre sobretot és que el llegeixin conjuntament pares, mares, fills i filles.
"És un llibre per compartir i és curiós perquè en cada mirada adulta o petita hi ha mirades diferents".
L'escriptor del llibre apunta que tots els nens saben què va passar l'1 d'octubre i tenen la seva pròpia mirada i que "una de les altres lliçons del feminisme és aquest conte evita el fet violent.
Una república és un lloc on ningú es menja ningú i el país és de tots pensin el que pensin".
En aquesta línia, el llibre està ple de referències actuals com l'article 155, el referèndum, o la república.
Al final, però, la llegenda "és la mateixa i està tractada amb molt d'humor".
Els autors
David Fernàndez (Barcelona, 1974) és periodista de 'La Directa', cooperativista i activista social.
Està afiliat al sindicat IAC.
Ha escrit 'Cròniques del 6 i altres retalls de la claveguera policial'; 'Cop de CUP', conjuntament amb Julià de Jòdar; 'Foc a la barraca' i 'August Gil Matamala', conjuntament amb Anna Gabriel.
Recentment ha coordinat amb Àlex Romaguera 'Llums i taquígrafs.
Atles de la corrupció als Països Catalans'.
Entre el 2012 i el 2015 va ser portaveu de la CUP Alternativa d'Esquerres al Parlament.
Marta Puig (Esperreguera, 1979), més coneguda com a Lyona, és dissenyadora gràfica i realitzadora.
S'ha fet popular pels videoclips realitzats per a grups com Love of Lesbian, Amaral, Lori Meyers, Mishima, entre d'altres.
'Jo mataré monstres per tu' va ser el seu primer àlbum il·lustrat, un conte de Santi Balmes del qual se n'han fet més de vint edicions.
També ha il·lustrat 'Mis primeros, primeros besos' i 'La vida es corta y luego te mueres'.
Fernàndez ha destacat la feina en equip amb la Lyona.
"Ha estat una simbiosi i ens ho hem passat molt bé", afegeix.
"I això és un aprenentatge més del feminisme i és que no hi ha grans lideratges, és un llibre compartit i fet entre dos".

Response: "La revolta de Santa Jordina", escrit per David Fernández i il·lustrat per Lyona, inverteix la història convencional de Sant Jordi emmarcant-la dins dels fets de l’1-0 amb una mirada feminista. La protagonista es rebel·larà amb el poble contra el rei tirà i el Drac Mercat perquè no volen acatar el resultat del referèndum que acabarà amb els seus privilegis.