Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Col·legi d'Enginyers Graduats i d'Enginyers Tècnics Industrials de Lleida i el Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya de la demarcació de Lleida ha renovat la seva col·laboració amb Fira de Lleida per a la convocatòria anual del Premi a la innovació tecnològica i seguretat en el disseny de les màquines agrícoles i dels equips de la indústria agroalimentària corresponent al període 2019-2022.
L'objectiu d'aquest guardó, que Fira de Lleida convoca en el marc de la Fira de Sant Miquel i del saló Eurofruit i que enguany ha arribat a la seva 23a edició, és promoure la presència de màquines i equips innovadors a l'àrea d'exposició del certamen i aportar un al·licient extra a les empreses expositores.
La signatura del conveni per als anys 2019-2022 ha anat a càrrec de l'alcalde de Lleida i president del Patronat de la Fundació La Fira de Lleida, Miquel Pueyo, el degà del Col·legi d'Enginyers Graduats i d'Enginyers Tècnics Industrials de Lleida, Ramon Grau i del secretari del Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya de la Demarcació de Lleida, Jordi Masip.
Des d'ambdós col·legis professionals han expressat el compromís de continuar col·laborant amb aquest Premi que convoca anualment Fira de Lleida en el marc de Sant Josep i Eurofruit.
Ramon Grau ha destacat la tasca que porta a terme l'ens firal lleidatà per al desenvolupament econòmic del territori.
També ha posat en valor "el reconeixement que tenen arreu del món els fabricants de maquinària agrícola de Lleida", tal com demostra que exporten al voltant del 70% de la seva producció.
Jordi Masip ha expressat que el Premi ajuda "a donar més visibilitat i promoció a Fira de Lleida" i, en certa manera, als fabricants "a millorar encara més les seves màquines i la seguretat d'aquestes".
Per la seva banda, Miquel Pueyo ha remarcat que es tracta d'un Premi més que consolidat, després de 23 edicions celebrades.
Així mateix, l'alcalde de Lleida ha tornat a insistir en la necessitat de definir una marca per a la ciutat i per al territori d'influència en la qual el món agroalimentari sigui un referent important en un sentit ampli amb aspectes com ara l'agricultura, transformació, salut, entre altres.
Premi a la innovació tecnològica i seguretat en el disseny de maquinària agrícola
L'objectiu del Premi és distingir les innovacions tecnològiques de la maquinària agrícola i de la indústria agroalimentària i la seguretat per als usuaris d'aquestes màquines i equips.
A tal efecte, es valoren els avenços en el propi disseny i concepció de la màquina i de l'equip, la utilització de nous materials, les aplicacions innovadores d'automatismes, les tècniques de visió artificial, la robòtica i l'adopció de criteris d'enginyeria concurrent, i els avenços en solucions innovadores destinades a donar compliment a la reglamentació vigent sobre mesures de seguretat de les màquines.
També es tenen en compte els materials, tècniques i equips destinats a la producció agrícola o a la transformació industrial que representin un notable avenç sobre la tecnologia actualment disponible, especialment pel que fa a la millora de la qualitat dels productes agrícoles o agroalimentaris.
L'empresa guanyadora del Premi a la innovació tecnològica i seguretat en el disseny de les màquines agrícoles i dels equips de la indústria agroalimentària reconeix rep 1.000 euros i un diploma per la seva creació, mentre les distingides amb el segon i tercer premi reben un diploma acreditatiu.
El jurat del guardó és força amplia i, a més de membres d'aquests dos col·legis professionals, està integrat per representants dels departaments d'Agricultura i Treball, del Ministeri d'Agricultura, de l'IRTA, de la UdL, la UPC i d'associacions de fabricants de maquinària, entre altres.
La 23a edició del guardó va reconèixer amb el primer un sistema integral per monitoritzar el camp remotament, que facilita la gestió i l'anàlisi dels cultius de forma àgil i senzilla.
El segon i tercer premis van ser per a una recol·lectora de safrà i per a una màquina agrícola autopropulsada per a càrrega i transport de palots, respectivament.

Response: El Col·legi d'Enginyers Graduats i d'Enginyers Tècnics Industrials de Lleida i el Col·legi d'Enginyers Industrials de Catalunya han renovat la col·laboració amb Fira de Lleida per a la convocatòria del Premi d'innovació tecnològica de Sant Miquel per al període 2019-2022. El premi, dotat amb 1000 euros, pretén promoure la presència d'equips innovadors a la Fira de Sant Miquel.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Amb la presa de possessió del nou president de la Generalitat, Quim Torra, que previsiblement es produirà aquesta setmana, es posarà en marxa la constitució del Govern.
Si no es pot garantir la presència dels designats a l'hora d'assumir el càrrec i es veta la possibilitat de fer-ho per escrit o bé els nomenaments són impugnats, no es podrà considerar que el Govern hagi estat constituït al complet, fet que impediria aixecar el 155.
La voluntat de Junts per Catalunya és, seguint l'estratègia legitimista i de restitució, que tornin a ser consellers Jordi Turull i Josep Rull, empresonats a Estremera, i Lluís Puig, exiliat a Brussel·les.
Toni Comín també ha demanat tornar a ser nomenat, tot i que ERC no li ha garantit que aquesta sigui la seva voluntat.
Xavier Arbós: "Poden ser nomenats, però la presa de possessió en principi no pot ser virtual, ha de ser física.
En tot cas, caldria veure si es pot ser vàlida per escrit"
"Poden ser nomenats, però la presa de possessió en principi no pot ser virtual, ha de ser física.
En tot cas, caldria veure si es pot ser vàlida per escrit com ho han fet per assumir l'escó de diputat els dirigents que estan a presó o fora del país", explica el constitucionalista Xavier Arbós.
"És, de nou, el problema d'haver convertit un judici polític en un de jurídic.
Seguint la lògica que legalment no està imposada, si el president ha de ser investit de forma presencial, els consellers també.
La llei, simplement, no ho preveu", argumenta el penalista Joan Queralt.
Joan Queralt: "Seguint la lògica que legalment no està imposada, si el president ha de ser investit de forma presencial, els consellers també"
De fet, la llei de la Presidència no impedeix que una persona que tingui els seus drets intactes i no pugui assistir a la presa de possessió pugui assumir el càrrec de forma telemàtica, però tampoc ho contempla.
Article 17.
Nomenament i cessament dels membres del Govern
1.
Correspon al president o presidenta de la Generalitat d’acordar el nomenament i el cessament dels membres del Govern.
El decret corresponent s’ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.
El nomenament dels membres del Govern té efectes a partir de la presa de possessió.
El Govern resta constituït en haver pres possessió del càrrec tots els seus membres.
El cessament d’un conseller o consellera té efectes a partir de la data de publicació, llevat que el decret no ho determini altrament.
Com va passar amb la investidura, la llei no preveu que l'assumpció del càrrec es pugui fer a distància o per escrit, amb la qual cosa els nomenaments podrien ser, segons Queralt, impugnats pel govern espanyol, ja que la possibilitat que el jutge Pablo Llarena els concedís permís per assistir a la presa de possessió és remota tenint en compte els precedents en el cas de la investidura.
En tot cas, la sol·licitud del permís al jutge seria un pas lògic si realment s'intenta que els processats que estan a presó siguin consellers.
Una altra via seria la d'intentar, de nou, reformar la llei per incloure la possibilitat d'assumir el càrrec a distància.
L'article 35 de la llei de la Presidència fa referència a la utilització dels mitjans telemàtics, però Arbós puntualitza que està pensat per al funcionament del dia a dia, quan ja han pres possessió els membres de l'executiu.
Article 35.
Mitjans telemàtics
1.
El Govern i els òrgans d’assistència i suport al Govern poden utilitzar, per al compliment de llurs funcions, xarxes de comunicacions o qualsevol altre mitjà telemàtic, sempre que s’hagin establert mecanismes que permetin garantir la identitat de les persones que emeten i reben les comunicacions i permetin garantir l’autenticitat dels missatges, les informacions i les manifestacions transmesos, tant verbalment com per escrit.
La comunicació de les decisions i els acords del Govern i la tramesa d’informació i documentació al Govern es poden fer per mitjans telemàtics, amb subjecció a les condicions que siguin fixades per reglament.
En tot cas, la conseqüència de tot plegat és que s'allargui la vigència del 155.
"L'aixecament de l'article 155 es produeix quan hagi pres possessió el nou Govern.
Si el president Torra dissenya un Govern i no tots els seus membres poden prendre possessió, el 155 no s'aixeca", puntualitza Arbós.
Així ho estableix l'apartat E.9. de l'acord del consell de ministres per aplicar el 155.
E.9.
Durada i revisió de les mesures
Les mesures contingudes en aquest acord es mantindran vigents i seran d’aplicació fins a la presa de possessió del nou Govern de la Generalitat, resultant de la celebració de les corresponents eleccions del Parlament de Catalunya.

Response: Després de prendre possessió com a president de la Generalitat, ara Quim Torra ha de constituir el seu govern. La voluntat de Junts per Catalunya és que Jordi Turull i Josep Rull, empresonats, i Lluís Puig, exiliat, tornin a ser consellers. Segons els experts, sí que poden ser nomenats consellers, però la presa de possessió s’hauria de fer en persona.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha avisat que la taula de diàleg entre el govern espanyol i la Generalitat que es crearà arran del pacte entre els socialistes i ERC requereix temps per a donar fruits: ‘Si algú espera resultats molt transcendents i importantíssims a molt curt termini, probablement s’equivocarà.’
En una entrevista a Europa Press, ha defensat que és ‘normal’ que, si algú vol generar prou confiança, es comenci per afers en què pugui haver-hi acord, i ha demanat que tots els actors compassin les seves ambicions i les possibilitats reals.
‘Quan es parla de cotxes, una de les dades que se sol donar és quant triguen a passar de zero a cent: en política no és qüestió de segons, és una qüestió de mesos’, i ha afegit que probablement s’orientarà a anar trobant acords concrets sense pretendre a la primera reunió d’arribar a una solució global i definitiva del conflicte, que creu que requerirà força temps.
I, encara que és conscient de les dificultats, es mostra optimista.
Quant a la possibilitat que partits i entitats independentistes es reuneixin abans d’aquesta taula per fixar la seva posició, Iceta ha dit que es tracta d’una decisió del govern, però que els acords en la taula seran responsabilitat dels executius, i ha sostingut que el govern espanyol té més clara la seva postura que no pas la Generalitat: ‘Crec que això és evident.’
Malgrat que l’acord PSOE-ERC fixava que la primera reunió havia de fer-se en els primers quinze dies després de la investidura, la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, va advertir que els terminis haurien de fixar-los els presidents en la reunió que mantindran aquests dies.
Iceta prefereix respectar les necessitats de diàleg, els procediments i les divergències, encara que se’n modifiquin alguns terminis: ‘Preferiria que poguéssim complir l’acord al peu de la lletra, però si el govern de sobte diu que, en compte de quinze dies són tres setmanes, no serà aquest l’assumpte.’
També ha destacat que Torra i JxCat no s’hagin oposat a la taula malgrat no compartir l’acord entre republicans i els socialistes: ‘És positiu i, malgrat l’escepticisme, no hi ha hagut una actitud hostil de blocar-la.’
Ha sostingut que en aquest acord ERC va posar per damunt l’interès general al de partit.
‘ERC d’alguna manera s’hi ha jugat molt en benefici d’una taula que per si sola no controla.
I ho dic en positiu, amb un cert punt d’admiració, perquè s’han compromès a coses que no depenen només d’ells’, i ha afegit que hi ha una pugna entre JxCat i ERC per encapçalar el futur del moviment independentista.
Sobre si el PSC també hi serà, ha respost que ho haurà de decidir de Sánchez i que li semblarà bé: ‘És veritat que la presència del PSC pot afavorir determinades coses i pot ajudar’, ha afegit, encara que no fixaran condicions, perquè el PSC hi vol posar les màximes facilitats, atès que és entre governs i que ja hi assistirà el seu secretari d’organització, Salvador Illa, assegut al Consell de Ministres espanyol al capdavant de Sanitat.
L’envit d’Iceta per a desblocar la situació política catalana exigeix de preparar el terreny per a una reforma constitucional i estatutària que permeti d’avançar en un autogovern més sòlid i un millor finançament en una Espanya federal: ‘Tenim dos terços del parlament d’acord en res ara com ara?
No.
Tenim una majoria a les Corts per a una reforma constitucional?
No.
Això fa que no hàgim de fer res?
No.’
‘I què hem de fer?
Començar a parlar, veure quins punts d’acord hi ha i resoldre algunes qüestions, com ara el finançament, la inversió de l’estat a Catalunya i la participació de les institucions catalanes en algunes infrastructures’, ha citat Iceta, que és partidari d’una aproximació més pragmàtica.
Sobre si els socialistes catalans seran en la taula de coordinació interna del govern espanyol, ha dit que serà decisió de l’executiu i ha assegurat que el PSC està ‘molt ben incrustat’ en el grup parlamentari socialista al congrés espanyol.

Response: En una entrevista a Europa Press, el secretari general del PSC, Miquel Iceta, ha avisat que la taula de diàleg entre el govern espanyol i la Generalitat requereix temps per donar fruits i que no es poden esperar resultats a curt termini. També ha dit que la presència del PSC a la taula dependrà de la voluntat de Pedro Sánchez.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Girona ja té damunt la taula un full de ruta per convertir-se en una ciutat "de referència" en la gestió integral de l'aigua.
Aquest pla estratègic, redactat per la UdG, es concep a deu anys vista i inclou fins a 32 actuacions a dur a terme amb un pressupost estimat de 5,5 MEUR.
No només s'hi recullen obres d'abastament i sanejament (aquí, el clavegueram i la sèquia Monar són assignatures pendents) sinó també altres iniciatives de caràcter ambiental i participació ciutadana, per exemple.
Del que es tracta, en definitiva, com explica el doctor i responsable de l'estudi, Ignasi Rodríguez-Roda, és de "fer un canvi en la filosofia i la manera com es gestiona l'aigua".
Per això, el pla estratègic insisteix en la necessitat d'implicar ajuntament, privats, universitat i ciutadania (la quàdruple hèlix, com s'ha batejat) en la gestió d'aquest recurs.
El títol del pla estratègic, 'Girona és aigua', ja és tota una declaració d'intencions dels objectius que persegueix.
L'anàlisi és el fruit de més d'un any de feina, que ha portat a terme un equip multidisciplinar del Campus Aigua de la UdG (format per professors i investigadors de la universitat i de l'Institut Català de Recerca de l'Aigua).
Ara, el document ja s'ha enllestit i es troba damunt la taula de l'Ajuntament.
Aquest pla estratègic és, de fet, un full de ruta a deu anys vista que, com ha precisat Rodríguez-Roda, vol convertir Girona en una ciutat "de referència" en la gestió integral de l'aigua.
El pla estratègic se subdivideix en tres grans eixos: reforçar l'excel·lència en el cicle urbà de l'aigua (aquí és on s'hi inclouen les obres a fer a la xarxa), impulsar la participació de la quàdruple hèlix i, per últim, posicionar Girona com a ciutat referent en la gestió del recurs.
Per a cadascun d'aquests eixos, el pla identifica una sèrie d'actuacions concretes a dur a terme.
En total en són 32, que abasten des de millores al clavegueram fins a projectes mediambientals o la necessitat de conscienciar la ciutadania sobre la importància de l'aigua.
Per tirar endavant aquelles actuacions que necessiten pressupost, l'Ajuntament de Girona calcula que la inversió rondarà els 5,5 MEUR.
"Evidentment, una part important d'aquests diners s'ha de destinar a millorar la xarxa de clavegueram i a arranjar la sèquia Monar, que ara per ara està aturada", ha concretat Carles Ribas.
"Fer un canvi de mentalitat"
De totes maneres, tant el consistori com la UdG han volgut insistir en què les obres són només una part del pla estratègic.
"La filosofia que s'amaga al darrere de l'estudi és la d'una gestió molt més moderna de l'aigua; allò que perseguim és crear marca, fer un canvi de mentalitat", ha precisat el doctor i responsable de l'anàlisi.
I dins aquest objectiu, Rodríguez-Roda és on hi ha situat la quàdruple hèlix; és a dir, la necessitat d'implicar administracions, universitat, sector privat i ciutadania en la gestió del recurs.
En aquest sentit, el regidor de Sostenibilitat, Carles Ribas, també ha subratllat la importància que no només Girona, sinó també els ajuntaments del voltant, se sumin a aquest pla estratègic, per dur a terme accions coordinades (per exemple, en la millora de rius).
"Aquest document, en definitiva, és una declaració d'intencions ferma i concreta, que analitza l'aigua des d'un punt de vista diferent a tots els que s'havien fet fins ara; estem definint un pla de futur que inclou sanejament, abastament, medi natural i governança", ha subratllat el regidor.
I hi ha afegit: "El riu no només és maco, el riu és vida i Girona és aigua".
L'equip de govern ja ha fet arribar l'estudi a tots els grups que formen el ple, amb l'objectiu de portar-lo des del paper a la realitat.
"Ara ens tocarà treballar amb vista al 2025 per veure quines són les prioritats i com anem acomplint aquests 32 objectius fonamentals que recull el pla estratègic; i arranjar la sèquia Monar estarà en el número 1 d'aquesta llista", ha conclòs Carles Ribas.

Response: L'Ajuntament de Girona té sobre la taula un pla estratègic dissenyat per la UdG per millorar la gestió de l'aigua en els pròxims deu anys. El document concreta 32 actuacions amb un pressupost de 5,5 milions d'euros i s'estructura en tres eixos: reforç del cicle urbà de l'aigua, implicació de tots els agents i gestió referent de l'aigua a Girona.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'aparició "per art de màgia" de tres mossos com a testimonis en un judici contra un company podria derivar en la seva imputació.
Així ho creu l'acusació particular en un procediment contra un antiavalots que va bufetejar un manifestant l'1 de maig del 2012 a Barcelona.
El judici s'havia de celebrar aquest dijous, però la defensa ha aportat com a prova tres nous testimonis, mossos, que l'acusació creu que podrien haver encobert el seu company, i per tant no es descarta que poguessin ser imputats.
El manifestant va ser retingut, encerclat i colpejat per un agent de la Brigada Mòbil dels Mossos d'Esquadra al costat de la plaça Goya de Barcelona, tocant a la Ronda Sant Antoni.
L'Audiència de Barcelona havia de jutjar l'agent, apartat de les funcions d'ordre públic, però el judici s'ha suspès perquè el cap de la unitat a la qual pertanyia està ingressat a l'Hospital del Mar.
Abans, però, la defensa del mosso havia demanat incloure com a prova la declaració de tres testimonis, agents, que no havien declarat a instrucció.
L'acusació particular ha qualificat aquesta incorporació "d'art de màgia" i sospita que són els agents que ni el Departament d'Interior, ni l'acusat ni el cap de la unitat van identificar durant la instrucció del cas.
Per això, espera a conèixer la seva declaració per decidir si demana que siguin investigats, cosa que faria separar les dues causes, o retornar el cas al jutjat d'Instrucció.
Segons l'acusació particular i la fiscalia, cap a les 5 de la tarda de l'1 de maig de 2012, just abans de la manifestació pel Dia dels Treballadors, David G. es va trobar un cordó policial a la Ronda Sant Antoni, a l'alçada de la plaça Goya, que havia aturat tres amics seus per identificar-los abans d'arribar a la plaça Universitat, on començava la manifestació.
Ell va preguntar als Mossos perquè ho feien i l'acusat li hauria respost de forma "agressiva i violenta" que no n'havia de fer res.
El noi va insistir i va reclamar als agents que li mostressin el número d'identificació professional, perquè no el duien visible i portaven la cara tapada amb passamuntanyes.
La resposta de l'agent acusat, A.G.M., va ser donar-li una bufetada, que li va fer saltar les ulleres a terra, el va agafar "violentament" pel clatell, el va "apartar del seu grup d'amics a empentes, el va estampar contra la porta de darrere d'una de les furgonetes policials --mig amagat davant d'una altra furgoneta-- i va propinar-li una altra bufetada a la cara".
Aquest incident va ocórrer davant d'altres agents --alguns dels quals ara podrien declarar com a testimonis-- i va durar pràcticament 20 minuts, estona en què el tracte va ser "altament humiliant i vexatori", segons les acusacions.
L'acusació també considera que el policia va actuar "abusant totalment del seu càrrec i extralimitant-se totalment de les seves funcions", aprofitant la seva condició d'agent policial.
La víctima no va patir cap lesió, però l'agressió li va trencar les ulleres.
Des que la víctima va ser apartada dels seus amics, un veí va gravar l'escena en vídeo des d'un balcó amb el seu telèfon mòbil, convertint-se una prova "clara i evident" de l'actuació policial, que ha estat reconeguda pel propi Departament d'Interior, que va apartar l'agent de les funcions d'ordre públic.
L'acusació és pels delictes contra la integritat moral, detenció il·legal i una falta de lesions de l'anterior Codi Penal, amb una petició de pena de fins a set anys de presó i inhabilitació absoluta durant 10 anys.
La fiscalia demana dos anys de presó, 890 euros de multa i indemnització i tres anys d'inhabilitació per a càrrec públic per un delicte contra la integritat moral i una falta de maltractament.
El judici se celebrarà el 18 de juliol, però es podria suspendre novament depenent de les declaracions dels mossos testimonis.

Response: L’1 de maig del 2012, un antiavalots va bufetejar un manifestant a Barcelona, fet que s’està jutjant a l’Audiència de Barcelona. La defensa ha presentat tres testimonis, uns mossos que haurien estat al lloc dels fets i podrien haver encobert el seu company, motiu pel qual podrien acabar imputats. La fiscalia demana dos anys de presó per a l’acusat.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
A mesura que avança el mes de febrer, la preocupació s’ha anat apoderant del món de la gran empresa davant els esdeveniments polítics.
Segons han explicat fonts econòmiques madrilenyes a NacióDigital, hi ha temor que el final de les negociacions per a la investidura sigui la formació d’un govern que, en paraules d’un empresari important, seria “un front popular”.
La trobada que han mantingut avui el líder del PSOE i el president del govern en el marc de les converses entre els dirigents polítics és contemplada amb total escepticisme per aquests sectors.
L’ambient de tensió entre tots dos dirigents –amb un Rajoy que ha evitat de manera evident donar-li la ma al seu adversari- ha estat una mostra gràfica del grau de descomposició en el cim de la classe política espanyola.
Neguit des de la CEOE al Consell Empresarial de la Competència.
La preocupació pel futur immediat és enorme en els àmbits de la gran empresa.
Ho ha expressat el mateix president de la CEOE, Joan Rosell, qui es va entrevistar aquesta setmana amb el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez.
Fa uns mesos, Rosell va voler mantenir una llarga conversa amb el líder de Podem, Pablo Iglesias, trobada que va generar empatia entre tots dos interlocutors, però que no ha alliberat Rosell dels seus temors sobre la política econòmica d’un possible govern PSOE-Podem.
També des del Consell Empresarial de la Competència (CEC), que aplega l’Institut de l’Empresa Familiar i disset grans empreses, es viu amb l’ai al cor aquests dies, segons una font propera.
El CEC, creat el 2011, reuneix els principals banquers i empresaris de l’Ibex i havia mantingut en el passat algun xoc amb la CEOE.
Està presidit per César Alierta, president de Telefónica, i en la seva direcció hi són presents Ana Botín (Banco Santander), Isidre Fainé (La Caixa), Juan Roig (Mercadona), Antoni Brufau (Repsol) i Florentino Pérez (ACS), entre d’altres.
Per ells, la millor opció en aquests moments –un cop descartada pel PSOE la viabilitat d’una gran coalició- seria un govern presidit per Pedro Sánchez amb el suport de Ciutadans.
Mariano Rajoy és vist per una majoria del CEC com una figura massa desgastada.
Però no hi ha un únic criteri en el si del CEC sobre la sortida política a la crisi actual.
On sí que hi ha unanimitat en el món de les altes finances és en la por a una política fiscal més progressiva en cas que es formés un govern d’esquerres.
La corrupció converteix Rajoy en inservible.
En els contactes que mantenen aquests dies polítics, periodistes i empresaris és perceptible l’estat de desmoralització que es respira al Partit Popular.
En els cercles econòmics es comença a parlar de Mariano Rajoy en passat i se’l considera “inservible”.
La decisió del president del govern de no anar al Congrés a buscar la investidura, dient "no" a l’oferiment del cap de l’estat, va causar estupor en el món empresarial.
A això s’ha afegit l’allau de casos de corrupció.
L’escorcoll a la seu del carrer Gènova 13 per part de la policia per regirar el despatx de dirigents del PP de Madrid (dins de l’operació Púnica) ha estat un cop afegit a l’escàndol que va suposar l’onada de detencions entre la cúpula del PP valencià.
A Rajoy se’l veu molt baix de piles i en els rengles del seu partit es comencen a fer càbales sobre la seva successió.
Pel que fa als afers de corrupció, es perceben senyals de fractura interna.
Si fa poques hores que tot un vicesecretari general de la formació, Javier Maroto, exalcalde de Vitòria, ha parlat de la necessitat d’una “depuració” al PP, avui mateix, després de la trobada amb Sánchez al Congrés, només ha dit que “el PP ha de fer el que està fent”.
Hi ha la sensació que la taca d’oli de la corrupció s’estendrà i que els propers dies hi hauran més males notícies.
Potser a Galícia?
En la mateixa roda de premsa de Rajoy, un periodista l’ha informat que el jutge havia imputat tot l’equip de govern del PP de l’ajuntament de Los Alcázares, a Múrcia, per prevaricació i tràfic d’influències, entre d’altres possibles delictes.

Response: La gran empresa espanyola veu amb preocupació les negociacions per a la investidura del president del govern central. Tant la CEOE com el Consell Empresarial de la Competitivitat temen que Pedro Sánchez arribi a un acord amb Podem per crear un executiu d'esquerres i preferirien que els socialistes pactessin amb Ciutadans. També veuen la figura de Mariano Rajoy massa desgastada.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La companyia d'arts de carrer de Bellpuig (Urgell) Tombs Creatius porta aquest dimarts a Noruega la nova col·lecció de jocs de fusta que ha creat per al Hadeland Folkemuseum de Jaren, a l'est d'aquest país nòrdic.
En concret, l'encàrrec consta de deu estructures basades en les col·leccions de Tombs Creatius 'Colors de Monstre' i 'Xics del Xurrac' i serviran per complementar de forma permanent les activitats familiars que proposa al públic aquest museu a l'aire lliure amb l'objectiu de fer-les mes més interactives i de major qualitat.
És el tercer encàrrec internacional que rep Tombs Creatius ja que va crear col·leccions de fusta per a un museu de Malta l'any 2018 i per a un de Costa Rica el 2008.
Des que a finals de l'estiu passat els responsables del Hadeland Folkemuseum es van posar en contacte amb la companyia de Bellpuig per fer aquest encàrrec, va començar un procés de selecció dels jocs que s'instal·laran a la localitat de Jaren.
Entre una vintena d'estructures de fusta, van triar les deu que aquest cap de setmana han viatjat fins al país nòrdic després de setmanes de feina al taller de Bellpuig de Diego Caicedo i Toni Tomàs, encarregats d'elaborar artesanalment aquests jocs.
L'equip de Tombs Creatius passarà dos dies a Noruega per explicar a l'equip del museu com funcionen els jocs, les dinàmiques pedagògiques que es poden generar i com s'expliquen al públic per a gaudir-los al màxim.
A més, l'equip de la companyia d'arts de carrer també es trobarà amb l'artista local encarregat de decorar els jocs.
I és que el Hadeland Folkemuseum té la intenció d'implicar les escoles locals en la creació de la part plàstica d'aquestes instal·lacions.
Infants de diverses edats definiran els eixos argumentals i l'artista els plasmarà als jocs, tenint en compte el seu funcionament.
La temporada d'aquest museu a l'aire lliure, un dels quatre que conformen el RandsfjordMuseet a l'est de Noruega, comença a principis de juny i serà llavors quan s'estrenaran els jocs creats per Tombs Creatius.
Les estructures de fusta formaran part permanent de l'equipament cultural.
Una experiència creativa que posa en valor la feina feta
"Aquesta experiència dóna un valor afegit a la nostra feina.
És un orgull que s'utilitzin les nostres creacions com a eina que complementa tots els recursos que fan servir en aquest museu", explica Toni Tomàs, responsable de Tombs Creatius.
"És una gran satisfacció veure com es valora el que proposem i demostra que arreu d'Europa tenen en molta consideració aquest tipus d'instal·lacions artístiques.
Molt més que aquí", conclou.
I és que les propostes de Tombs Creatius són especialment benvingudes per part del públic d'arreu d'Europa, on les arts escèniques de carrer tenen un lloc reservat en tots els festivals d'aquest tipus.
Fruit de la relació establerta en aquestes gires, la companyia de Bellpuig participa en experiències creatives com la plantejada pel museu noruec, que no és el primer que fa un encàrrec d'aquest tipus a Tombs Creatius.
Ja l'any passat va participar en el programa d'activitats de Valletta – Capital cultural europea 2018.
Allà, Tombs Creatius va prendre part en un projecte conjunt amb el centre científic interactiu local Esplora i, juntament amb un grup d'estudiants tècnics, van crear una instal·lació mecànica específicament per a Valletta 2018, basada en la col·lecció de jocs 'L'Estrany Viatge del Senyor Tonet'.
El primer cop que la companyia lleidatana va participar en una creació permanent per a una entitat cultural va ser al 2008 a Costa Rica.
Després de la seva participació al Festival Internacional de las Artes (FIA), el certamen va encarregar una col·lecció basada en la primera creació de Tombs Creatius, El traginer de jocs.
Dues dècades explorant nous llenguatges
Tombs Creatius és una companyia d'arts de carrer amb 20 anys de trajectòria.
En aquest temps, ha creat sis propostes que giren al voltant de la generació d'experiències col·lectives al carrer.
Tant a través de jocs de fusta fets artesanalment per a públic de totes les edats (El traginer de jocs, Colors de Monstre, L'estrany viatge del Senyor Tonet i Xics del Xurrac), com amb instal·lacions de petit format que recorden les atraccions de fira en què el públic es converteix en protagonista i pot guardar en la memòria vivències úniques (PUCK Cinema Caravana i El Viatge).
Aquestes dues dècades d'exploració de nous llenguatges en les arts escèniques refermen Tombs Creatius en la seva recerca de maneres imaginatives de treure l'infant que tothom portem a dins.
I les idees continuen bullint per crear noves propostes en un futur molt proper.

Response: La companyia lleidatana d'arts de carrer Tombs Creatius portarà aquest dimarts una col·lecció de jocs de fusta a l'Hadeland Folkemuseum de Noruega. Es tracta de deu estructures que s'utilitzaran de forma permanent en les activitats familiars a l'aire lliure del museu. És el tercer encàrrec internacional de la companyia, que ja ha treballat a Malta i a Costa Rica.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Els Trabucaires de Berga i de Castellar del Riu, que aquest cap de setmana es van veure immersos en un accident amb una polvorera que es va encendre i va provocar quatre ferits a la Carlinada de Ripoll, han afirmat en declaracions a NacióDigital que es troben bé i que continuaran, com abans millor, realitzant sortides com la d'aquest passat cap de setmana a la capital del Ripollès.
"Estem bé, només hi ha ferides primer i segon grau, amb cremades a les mans i als braços", ha explicat una membre d'aquesta associació.
El que sí que ha volgut remarcar en nom de l'agrupació, però, ha estat "l'excel·lència" en l'actuació dels serveis mèdics i de seguretat de Ripoll, així com la bona feina de l'Hospital de Campdevànol.
"Tothom es va mobilitzar molt; els Trabucaires de Ripoll, la gent de l'organització i l'Ajuntament", ha assegurat, van actuar des del primer moment.
Per això, ha remarcat, estan "molt agraïts" de l'actuació davant de l'accident i de les diverses "mostres de suport" que estan rebent dels companys i la resta de colles.
Ara, però, els tres berguedans ferits han de realitzar cures constants, tot i que l'accident ha quedat en un ensurt.
En aquest sentit, han dit que esperen que sigui "l'última vegada que passi", ja que els Trabucaires de Berga i de Castellar del Riu continuaran la seva activitat habitual.
"Si et cremes als Plens segurament hi tornaràs a saltar, no?", han bromejat.
L'accident va provocar, a més dels tres ferits berguedans, que el fotògraf col·laborador d'El 9 Nou, Xavier Mas, també hagués de ser atès i traslladat a l'Hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona.
Un altre dels ferits també va ser portat a Vall d'Hebron, i els altres dos a l'Hospital de Campdevànol.
Recreació d'un extermini
El 27 de maig de 1839, fa exactament 177 anys, Ripoll va patir l'episodi d'extermini més cruel de la seva història.
En el decurs de la primera guerra carlina, les tropes comandades pel Comte d'Espanya, van entrar a la vila després de sis dies de setge.
Gairebé sis mil homes de l'exèrcit carlí van acabar finalment amb la resistència ripollesa.
El diari d'adscripció carlina El amigo de la verdad explicava que "hombres, mujeres, viejos, jóvenes, niños... todos caen bajo la formidable cuchilla del vencedor y a nadie se le da cuartel, si no a los refugiados en las iglesias.
¡Qué torrente de sangre!".
La destrucció del Monestir de Santa Maria va ser-ne la prova més fefaent.
Fou una constatació de l'estat en què va quedar la vila, mig deserta i en ruïnes, amb més de mig miler de morts després dels enfrontaments.
Prèviament els liberals ja havien iniciat el saqueig, assaltant el cenobi, incendiant l'arxiu, profanant les tombes comtals i assassinant a dos monjos.
Era quatre anys abans de la desfeta total, en uns anys d'enfrontaments on els ripollesos van ser doblement colpejats per la bel·ligerància entre els dos bàndols.
Per rememorar aquells fets d'infaust record, diumenge al matí es va recrear la primera edició de La Carlinada, una recreació de la crema de la vila.
Organitzat per l'Ajuntament de Ripoll, els Pedrenyalers i Trabucaires de Ripoll i la confederació de Trabucaires de Catalunya, es va escenificar la lluita entre els resistents i les tropes carlines.
El combat es va iniciar al passeig Ragull, per traslladar-se a través dels carrers del barri vell fins a la plaça del Monestir, amb una bona presència de públic durant tot el matí.
L'organització recomanava prendre precaucions d'una diada eminentment sonora a les persones amb problemes de sensibilitat auditiva.
Hi van participar trabucaires de tot el país, en una representació que podria convertir-se en una cita habitual del calendari d'activitats festives de Ripoll, això sí, amb unes mesures de seguretat més àmplies.
Els responsables de la trobada la reformularan per estalviar-se nous ensurts.

Response: Aquest cap de setmana, durant la Carlinada de Ripoll, es va encendre una polvorera que va provocar quatre ferits. Tres d’ells formaven part dels Trabucaires de Berga i de Castellar del Riu, els quals han patit cremades de primer i segon grau a braços i cames. Els responsables de la Carlinada reformularan la festa per tal d’evitar incidents similars futurs.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El pols pel nomenament dels consellers toca a la seva fi.
Quim Torra ha decidit renunciar a la presència d'empresonats -Josep Rull i Jordi Turull- i exiliats -Lluís Puig i Toni Comín- i formarà en les properes hores un executiu efectiu amb incorporacions femenines, segons diverses fonts consultades per NacióDigital.
Elsa Artadi, en principi a Empresa, ascendeix a Presidència i farà de portaveu.
A Empresa la substituirà Maria Àngels Chacón, directora general d'Indústria i dirigent del PDECat.
D'aquesta manera es tanca la polèmica entre administracions i, teòricament, es procedirà a aixecar el 155.
Damià Calvet dirigirà Territori en substitució de Josep Rull.
Torra viatjarà a Brussel·les demà per reunir-se amb Puig i Comín, que resideixen des de l'octubre a Bèlgica.
Laura Borràs, diputada de Junts per Catalunya (JxCaT) assumeix la conselleria de Cultura, mentre que la de Salut recaurà en Alba Vergés, actualment a la mesa del Parlament en representació d'ERC.
Vergés, com Chacón, és d'Igualada.
Aquest moviment de Torra s'ha fet sense esperar la interlocutòria del Tribunal Superior de Justícia (TSJC) sobre el nomenament dels consellers al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC), i també s'ha fet abans de presentar una querella per prevaricació contra Mariano Rajoy, que és el responsable de la publicació dels noms dels consellers al DOGC fins que s'aixequi el 155.
Amb l'entrada de Vergés, Chacón i Borràs es corregeix el biaix masculí de l'executiu, molt criticat per incloure originàriament només tres dones.
Ara n'hi haurà sis i una d'elles -Artadi- serà portaveu.
Al llarg dels propers dies s'ha de celebrar la presa de possessió al Palau de la Generalitat, per bé que l'agenda depèn de la moció de censura al Congrés dels Diputats.
Teresa Jordà i Ester Capella, que han d'assumir les carteres d'Agricultura i de Justícia, són representants d'ERC al Congrés i han d'assistir al ple.
Els consellers del Govern legítim demanen que les institucions catalanes es tornin a posar al servei del poble de Catalunya al més aviat possible
El moviment de Torra implica l'acceptació dels condicionants imposats pel govern espanyol, tancat en banda des del moment en què el president de la Generalitat va decidir situar Turull, Puig, Comín i Rull com a consellers.
Al llarg de les últimes hores, els implicats han fet efectiva la renúncia en conversa telefònica am els partits i el Palau de la Generalitat.
Sectors de JxCat ja van pressionar fa dues setmanes els implicats de la seva formació per tal que deixessin el càrrec al qual aspiraven en clau de restitució.
Missatge dels "legítims"
Els consellers empresonats i exiliats, segons ha informat el Govern en un comunicat, han fet arribar a Torra un missatge en el qual "expressen la seva voluntat de fer-li confiança i demanen que les institucions catalanes es tornin a posar al servei del poble de Catalunya el més aviat possible".
Tots ells "reafirmen que sempre han volgut formar part de la solució i no del problema", i afegeixen que entenen el seu nomenament com una "qüestió de confiança", i que se senten "en tot moment legitimats".
En aquest sentit, tots quatre manifesten que se senten "consellers legítims del Govern de Catalunya i que ni el maldestre article 155 ni el mal ús que s'està fent del Dret i la Justícia per part dels tribunals espanyols pot dissuadir-los d’aquesta convicció", fonamentada en el resultat de les eleccions catalanes del 21 de desembre.
Tots quatre consideren "un despropòsit" la voluntat de bloquejar sine die la formació del Govern de Catalunya, ja sigui per la no publicació al DOGC o amb l'aplicació de la presó preventiva i, per tant, "impedint la presa de possessió i l’exercici del càrrec".
Els consellers demanen que no es deixi en cap moment de reivindicar la restitució del Govern legítim "que va ser destituït il·legalment i il·legítima amb l'aplicació de l'article 155".
Querella contra Rajoy
En el mateix comunicat, l'executiu ha informat que en la primera reunió decidirà interposar una querella per prevaricació contra Rajoy per impedir la publicació al DOGC del decret 2/2018, una possibilitat que ja es contemplava en el dictamen de la Comissió Jurídica Assessora (CJA).
El primer consell executiu també impugnarà l'aplicació de l’article 155 en el seu conjunt, i al mateix temps presentarà al·legacions contra la impugnació per part del govern espanyol d'onze lleis d'alt contingut social durant el període durant el qual ha estat vigent aquest article.

Response: Quim Torra ha completat la constitució del seu govern. El president ha renunciat als empresonats Josep Rull i Jordi Turull i als exiliats Puig i Comín en favor d'un govern efectiu i més paritari amb l'entrada de Laura Borràs com a consellera de Cultura, Alba Vergès com a consellera de Salut i Maria Àngels Chacón com a consellera de Cultura.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Les escoles estaran obertes durant tot el curs.
El Govern planteja la necessitat de declarar com a treballadors essencials alguns docents si s'ordena el confinament d'algun municipi o barri.
La consellera de Salut, Alba Vergés, ha donat per fet que hi haurà casos de positius a les escoles catalanes a partir de l'inici de curs.
Vergés, però, ha assegurat que els contagis no es "descontrolaran" i ha assegurat que l'escola "durarà tot el curs".
"La nostra voluntat és no tancar les escoles.
Fins i tot si no es fa activitat lectiva no es tancarà l'escola", ha dit Bargalló, que ha subratllat que l'escola té una funció formativa i educativa però també "social i comunitària" perquè participa de la conciliació laboral i familiar.
Educació preveu que si en una escola hi ha més de dos grups amb positius, tots els alumnes hagin de fer quarantena.
Seran les autoritats sanitàries, però, que prenguin la decisió en cada cas.
"Hem de ser flexibles i adaptar-nos a totes les realitats", ha demanat la consellera de Salut, Alba Vergés.
coronavirus
El Govern reclama a la Moncloa que reguli via reial decret la baixa per a la conciliació familiar
La Generalitat activa un ajut de 300 euros per a 33.000 famílies vulnerables per garantir la cura dels menors en quarantena
En tot cas, el Govern de la Generalitat reclama a la Moncloa que garanteixi una baixa per a la conciliació de les famílies que hagin de tenir cura dels menors en quarantena encara que hagin donat negatiu per coronavirus.
Segons ha explicat el conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir El Homrani, han fet arribar aquesta proposta als quatre ministeris implicats: Treball i Economia social, Seguretat Social i Inclusió, Sanitat i Educació.
El plantejament arriba després que el vicepresident del govern espanyol, Pablo Iglesias, anunciés que es garantirien els permisos, una afirmació en la línia contrària a l'expressada el dimarts la ministra portaveu, María Jesús Montero.
"Si no ho volen assumir, que traspassin la competència", ha afirmat El Homrani.
El conseller ha lamentat que fins ara s'hagi fiat tot al pla Me Cuida, que permet demanar reduccions de jornada amb la reducció proporcional de sou que això implica en un context de crisi galopant.
El Homrani ha recordat que aquests permisos sempre acostumen a demanar-los aquells treballadors amb el sou més baix i que la majoria són dones, fet que eixampla la desigualtat en la tasca de cures i també la bretxa salarial.
A més, ha recordat que s'oblida la situació de les famílies monoparentals.
El Govern ha insistit que la competència per garantir el dret a la conciliació és de l'Estat perquè és qui té "la clau de la seguretat social".
En tot cas, la Generalitat ha posat en marxa un ajut adreçat a les famílies més vulnerables.
Mapes interactius
MAPES Més del 10% dels residents en geriàtrics catalans han mort pel coronavirus
Consulta en mapes i taules interactives en quines comarques s'han produït més defuncions en residències, on tenen més pes respecte la mortalitat total o com ha evolucionat l'impacte en aquests centres
Entrevista
Josep Maria Argimon: «Avui no tenim dades, ni de bon tros, per pensar en un confinament»
El secretari de Salut Pública sosté que la situació és "estable", però que cal fer baixar la corba de contagis tenint en compte que poden créixer al setembre, quan el curs escolar ha de començar "sí o sí"
coronavirus
Els factors que més augmenten el risc de morir per coronavirus
Un estudi realitzat a nivell estatal detecta fins a 17 variables que constitueixen factor de risc
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
Tota l'actualitat, minut a minut
Segueix, en directe, el que està passant a Catalunya i al món

Response: La Generalitat preveu que les escoles obrin tot el curs encara que hi hagi casos de coronavirus, els quals assegura que no es descontrolaran. El conseller d'Educació, Josep Bargalló, ha defensat la funció de conciliació laboral i familiar de l'escola. El govern també ha reclamat a la Moncloa ajuts per a les famílies amb fills en quarantena.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El món educatiu, social, polític i periodístic han transmès el seu condol per la mort del periodista Carles Capdevila als 51 anys.
Personalitats com el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, o el president d'Òmnium, Jordi Cuixart, han reaccionat amb tristesa a la notícia i han lamentat la mort del director fundador de l''Ara'.
Puigdemont, a través de Twitter, ha transmès el seu condol a la família de Capdevila i a tota la seva "família periodística" i li ha agraït el "mestratge".
Junqueras també ha lamentat la mort del periodista i ha afirmat: "sempre seràs amb nosaltres".
Cuixart l'ha definit com un "referent" perquè "tenir humor vol dir tenir moral i tenir moral vol dir tenir valors", mentre que Col·legi de Periodistes també l'ha recordat en una piulada a Twitter.
(En aquesta actualització, s'han afegit reaccions com les de la presidenta del Parlament; partits polítics com PP, PSC i Catalunya Sí que es Pot; i la dels periodistes Toni Soler i Jordi Évole, entre d'altres)
La consellera d'Ensenyament, Meritxell Ruiz, ha agraït a Carles Capdevila "la seva implicació en l'educació i haver-ne parlat als mitjans amb tanta professionalitat, passió, humanisme i estima".
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, s'ha mostrat consternat per la mort del periodista i l'ha recordat com "l'home del somriure perenne".
"És impressionant com algú tan jove deixi un llegat tan impressionant", ha reflexionat Rull.
El conseller d'Afers Exteriors, Raül Romeva, ha aprofitat el seu perfil de Twitter per fer un "agraïment" i un reconeixement" a Carles Capdevila.
"El teu somriure i la teva vitalitat no ens abandonaran mai", ha afirmat Romeva.
Per la seva banda, la consellera de Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté, ha agraït a Capdevila la gran quantitat de "coses boniques dites i escrites" i ha assegurat que amb la seva mort "hi perdem tots".
El conseller de cultura, Santi Vila, l'ha recordat pel seu compromís amb el periodisme i l'ha definit com "un exemple de coratge" i "una lliçó de vida".
I el conseller de Justícia, Carles Mundó, l'ha definit com a "incansable i sempre disposat a ajudar".
Altres reaccions a la desaparició de Carles Capdevila han estat la de la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, que ha recordat "el seu somriure" i la seva "vitalitat" i ha assegurat que "el seu exemple sempre serà amb nosaltres".
El delegat del Govern a Catalunya, Enric Millo, també ha lamentat la desaparició del director fundador de l''Ara' i ha afirmat: "no oblidaré mai la seva actitud davant la vida".
Diverses formacions polítiques també han lamentat la mort de Capdevila, com el PSC, el PP de Catalunya a través d'un retuit del president del grup popular a l'Ajuntament de Barcelona, Aberto Fernández-Díaz, i Catalunya Si que es Pot a través d'alguns dels seus diputats, com Lluís Rabell i Albano Dante Fachín.
El periodista i exdiputat de la CUP David Fernández ha dit, també a través de Twitter, que "ennuega i emmudeix sempre el mal de dir adéu".
"La vida d'un no cap mai en la vida d'un, sinó en la vida de molts", ha comentat Fernández.
Per la seva banda, l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha assegurat que "tenim un compromís: fer de Barcelona la ciutat de les cures".
"Amb el teu record cridarem sempre visca la vida", ha piulat Colau tot recordant Capdevila.
Dol en el món periodístic
Diversos professionals i mitjans de comunicació també han lamentat la mort de Capdevila.
Així, el Col·legi de Periodistes ha afirmat que és un "dia trist"; el també periodista i historiador Toni Soler, amb qui va formar part a la fundació de l''Ara', ha comentat que és "un dia negre com el sutge" i el director de 'Salvados', Jordi Évole, ha donat les gràcies a l'exdirector de l''Ara' "per demostrar que aquest no és un ofici per cínics".
Per la seva banda, l'escriptor Màrius Serra ha destacat que ha viscut "510 anys en plenitud".
"El temps al teu costat es multiplicava per 10.
ET recordarem sempre somrient", ha afegit.
Els infermers, mestres i pares agraeixen a Capdevila el seu suport
El Col·legi Oficial d'Infermers i Infermers de Barcelona ha dit que avui és "un dia molt trist" i ha afirmat que portaran el seu "missatge al cor".
I és que durant la seva malaltia, Carles Capdevila va destacar la gran tasca que fa aquest col·lectiu.
El periodista també va tenir una especial sensibilitat pels temes educatius, per aquesta raó la Federació d'Associacions de Mares i Pares d'Alumnes de Catalunya (FAPAC) ha assegurat que el trobarà a faltar.
"No dubtis que et farem cas", ha subratllat l'entitat a través de Twitter.
Per la seva banda, el Sindicat de l'Ensenyament públic de Catalunya USTEC·STEs ha recordat que Capdevila "sempre va estar al costat dels i de les mestres".

Response: La mort del periodista Carles Capdevila als 51 anys ha provocat la reacció del món educatiu, social, polític i periodístic. A través de les xarxes socials, personalitats com el president de la Generalitat Carles Puigdemont, el periodista Toni Soler o l'escriptor Màrius Serra han volgut acomiadar-se de Capdevila, fundador del diari "Ara" i referent en la divulgació de temes educatius.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Gran manifestació dimarts a Barcelona.
Enorme.
Més enllà de què signifiqui, que és molt, i sabent que són molts els encarregats de glosar la seva importància cívica i política, em ve de gust expressar la satisfacció pel seu valor estètic i visual, per la seva rellevància de testimoni urbà i ciutadà.
Voldria avui fer un homenatge a les manifestacions.
Perquè les manifestacions reflecteixen ciutats que tenen vida.
Bé, hi ha manifestacions de tota mena, esclar, encara hi ha categories.
A les de Ciutadans i Societat Civil Catalana, enverinades, malaltes d’odi, no els faig cap homenatge.
Però vaja, no ens desviem del tema.
El carrer ple de gent exclamant-se, les paradetes on venen coses que d’aquí a un temps seran documents que explicaran el temps passat, les fotos que ho capturen, els edificis habitats no des de dins sinó des de fora, la fesomia de la ciutat quan dialoga amb les persones, amb els arbres, amb els bancs, els fanals i els cartells que pengen dels fanals.
Per això m’agraden tantíssim els vídeos antics de manifestacions antigues.
Aquelles pel·lícules de color sèpia gravades la segona meitat dels anys setanta.
Les pel·lícules de la llibertat, l’amnistia i l’estatut d’autonomia, dels grisos, de la plaça del Cinc d’Oros plena de gent, de corredisses de persones que volien ser lliures i dels malparits que els volien estovar.
Imatges de la història que són imatges d’una ciutat.
Imatges com les que apareixen en aquest vídeo:
Són imatges la majoria d’elles gravades des d’amagatalls, clandestinament, per persones que a més a més de la llibertat, estimaven el cinema, vivien colonitzats per ell, portaven la càmera incrustada al seu cos. Persones com el gran Manel Esteban Marquilles, que ja no és en aquest món però que va ser operador de càmera i realitzador de Televisió Espanyola i s’enduia la càmera de 16 mm i unes quantes cues de negatiu a casa d’amagatotis per poder sortir al carrer a filmar tot el que veiessin els seus ulls.
Des de l’església de Pompeia a la Diagonal enfocant el llapis que commemorava la victòria franquista o des d’un balcó del passeig de Sant Joan, carrer, per cert, fascinant i tan diferent que algun dia se n’hauria de parlar més a fons.
Imatges com les que apareixen en aquest altre vídeo:
Imatges que estan tunejades amb un soroll de fons desagradable, una veu en off tinyosa, la dels comandaments policials que enviaven patrulles de grisos a apallissar la gent.
El so nasal i metàl·lic és d’aquells que pertanyen a l’estirp dels sons inconfusibles.
Imatges gravades per persones Pere Joan Ventura i Jordi Ferrerons.
Imatges que són històriques i expliquen un context polític i social, però que també expliquen una ciutat.
Esther Cases i Santiago Lapeira estan enllestint un documental sobre aquesta mena de persones.
Es dirà El Pilar perquè aquesta mena de persones en arribar a casa havien de camuflar les seves pel·lícules en capses de llauna i etiquetar-les de manera que ningú les pogués trobar.
Per exemple?
Una celebració del dia del Pilar a Saragossa.
Encara que a dins hi hagués una filmació no de gent devota de cap verge sinó de gent cridant que volien ser lliures.
És fabulós que la Filmoteca de Catalunya conservi algunes d’aquestes pel·lícules i que de tant en tant les projecti.
A la tele també les veiem sovint.
Jo no me’n cansaria mai.
El Santi Lapeira m’explica que dimarts, el periodista de TV3 Víctor Lavagnini va filmar des de dalt del Palau Robert unes imatges de la gran manifestació i va penjar el vídeo a Twitter.
— Víctor Lavagnini (@victorlavagnini) 11 de setembre de 2018
Són pocs segons i és senzill allò que hi veiem, una panoràmica i una gran cridòria.
No molt diferent del que molts podríem haver gravat des d’un balcó o una terrassa.
Però, ves per on, està travessat discretament per una fletxa del passat, per una llicència poètica que em transporta a aquells vídeos de color sèpia.
És molta imaginació, ho sé, però la imaginació vola quan el cinema entra en acció.
Cinema, una altra llicència poètica.
Tant de bo a còpia de llicències poètiques el món de merda en què vivim pugui ser millor algun dia.

Response: La segona meitat dels anys setanta va ser una època de grans manifestacions a la ciutat de Barcelona. Algunes persones, com l'operador i realitzador de càmera de TVE Manel Esteban Marquilles, es van dedicar a immortalitzar aquestes mobilitzacions, símbol de les ànsies de llibertat de la població d'aquell moment. La Filmoteca de Barcelona conserva i projecta algunes d'aquestes pel·lícules.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El sector pirotècnic del País Valencià tem per la seva continuïtat colpit per la crisi de la pandèmia, que ha deixat caigudes del 95% de la facturació.
Sense ajudes directes que compensin les enormes despeses fixes i els mantinguin després d’un any en blanc, i el colp de no tenir Falles el 2021, perilla un ofici tradicional.
La presidenta de l’Associació Valenciana de Pirotècnia (Piroval), María José Lora, ho ha explicat a EFE.
L’associació engloba gairebé una trentena d’empreses pirotècniques del País Valencià, actualment sense activitat en fabricació ni en trets i sobrevivint amb prou feines amb els estalvis minvants.
“La situació ja no es pot aguantar”, ha dit Lora, que explica que la majoria són petites empreses, gairebé totes amb ERTO i amb importants despeses fixes de manteniment de les instal·lacions, com ara les pòlisses d’assegurances, i sense les ajudes que necessiten per a poder-hi fer front.
Han caigut les Falles, que impliquen el 30% de la facturació, i els espectacles d’estiu, temporada alta del sector.
“Els estalvis s’acaben i, si no hi ha cap ingrés ni cap ajuda, això s’acaba”, ha explicat Lora, que és també responsable de la pirotècnia Caballer FX Global Foc, de Montcada (Horta Nord).
“És una situació sense precedents.”
Ha reconegut que “no hi ha hagut tancaments” però “pràcticament totes les empreses van tenir acomiadaments i després es van acollir a un ERTO” i han anat “sobre la marxa, aguantant”, tot i que ara estan tots sense activitat.
Aquest sector, de fort caràcter tradicional i artesà, va veure com la suspensió de les Falles del 2020 i de la campanya d’estiu per la crisi de la pandèmia agreujava la “delicada” situació que ja vivien, especialment per les fortes inversions que van haver de fer per a adequar-se a la nova normativa de seguretat.
“La facturació en general s’ha reduït un 95%”, ha sintetitzat Lora, que ha recordat que a final d’estiu Piroval va fer un informe de la situació del sector que concloïa que, en cas de no reactivar-se els espectacles de focs artificials ni el consum de pirotècnia, existia “de debò un perill de desaparició a curt termini”.
L’informe va abastar l’anàlisi del tercer trimestre del 2020, amb càlculs dels últims tres mesos, i es platejava una caiguda mitjana estimada de vendes d’entre el 80% i el 93% i que fins i tot podria arribar al 100% a causa de l’anul·lació total dels espectacles pirotècnics.
L’anunci d’un nou any sense Falles no és una bona notícia per al sector, que concentra el 30% de la seva facturació a les festes de març, encara que Lora és optimista i confia que aquest estiu la situació pugui reactivar-se: “Hauria estat important que se celebressin les Falles perquè això anima les següents campanyes, però almenys hem demanat poder celebrar algun espectacle a l’abril, maig o juny encara que no tingui relació fallera perquè s’ha demostrat, amb algun tret aquest estiu, que sanitàriament poden ser segurs.”
Confia que aquest estiu el sector es posi a treballar.
“Si no la pirotècnia desapareixerà encara que vull ser optimista”, ha ressaltat Lora, que ha instat les administracions a adaptar-se: “Si han de quadricular el terra per a garantir les mesures, que ho facin, perquè un segon any en blanc no ho podem aguantar.”
“Encara que tinguis capacitat econòmica per a suportar-ho, arriba un moment en què com que no veus interès per part de l’administració, penses que per a continuar igual, t’atures i dubtes si continuar”, ha afegit.
La propietària de la Pirotècnia Reyes Martí de Borriana (Plana Baixa), Reyes Martí, ha assegurat a EFE que el teixit empresarial pirotècnic estava “tocat i enfonsat” i que el sector no aguantaria “un altre any en blanc com el 2020”.
Ha recordat que a les despeses fixes laborals s’uneixen les inversions per a adaptar els tallers al nou reglament, i ha reclamat ajudes directes i exempcions fiscals, “com a mínim, per a cobrir aquestes despeses”.
“No sé si arribarem vius a estiu, sobretot després del colp que implica l’anunci que no hi haurà Falles, que concentren el 30% de la facturació”, ha dit Martí, que ha assegurat també que “a escala internacional, l’any 2020 ha estat un zero” quant a ingressos.
“Un altre any en blanc és la fi del sector”, ha insistit la pirotècnica, que va passar la covid al principi de la pandèmia i encara en té seqüeles.
Lamenta que si els fabricants tanquen, es perdrà l’ofici tradicional de la pirotècnia: “Les escoles són les mateixes fàbriques on s’investiga i s’ensenya.”
Ha dit que li molestava de veure els centres comercials oberts i que una activitat com els espectacles de focs artificials, que ha demostrat que és segura, estigui aturada, i ha dit que els pocs trets que havia disparat al seu poble havien evidenciat que s’havien “reinventat” tant en la forma de disparar, des de diversos punts, com de veure’ls, “des dels balcons i les finestres de casa”.

Response: El sector de la pirotècnia al País Valencià viu temps difícils a causa de la pandèmia de la covid, que ha provocat una caiguda del 95% en la facturació. La majoria d'empreses estan afectades per ERTO i no reben cap ajuda per compensar les pèrdues ocasionades per la cancel·lació de les Falles, que impliquen el 30% de la facturació.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
En el recurs de súplica, al qual ha tingut accés l’ACN, l’advocat de la consellera de governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, argumenta que aquest ús preventiu del dret penal per impedir allò que suposadament algú farà en el futur és ‘incompatible’ amb les premisses bàsiques del dret penal.
A més, l’escrit defensa que, per ser coherent, la fiscalia hauria de querellar-se immediatament contra altres governs autonòmics, com és el cas d’Andalusia, que també han comprat urnes.
En aquest context, considera que l’admissió a tràmit de la querella és ‘absolutament prematura i precipitada’.
L’advocat Pau Molins ha presentat un mateix escrit en defensa de la consellera Borràs i de l’exsecretari general del Departament de governació Francesc Esteve pel procés d’homologació d’empreses per la compra d’urnes.
La querella de la fiscalia, que el TSJC va admetre a tràmit el passat 20 de maig, els atribueix un suposat delicte de desobediència, prevaricació i malversació.
El recurs de súplica sol·licita a la sala que reconsideri la seva decisió i rebutgi promoure la persecució penal contra Borràs i Esteve.
A més, considera que l’admissió de la querella, ‘encara que fossin certs els propòsits que la fiscalia els atribueix’, resulta ‘absolutament prematura i precipitada’.
I cita la recent sentència del Tribunal Europeu de Drets Humans contra Espanya pel ‘cas Atutxa‘.
‘Seria trist que en virtut d’aquesta decisió precipitada el TSJC passés a formar part de les pàgines menys brillants dels repertoris de la jurisprudència del Tribunal Europeu de Drets Humans’, avisa l’advocat.
No descarta una consulta dins de la constitució espanyola
En un nivell més polític, l’escrit afirma que es tracta d’un àmbit ‘molt condicionat per decisions i negociacions polítiques’ i afegeix que ‘no es pot descartar en absolut que la futura consulta, ara suposadament il·legal, s’arribi a celebrar algun dia dins del marc constitucional espanyol’.
‘El procediment penal ha d’investigar i eventualment castigar fets passats i no és legítim atribuir-li finalitats policials de prevenció dels delictes basades en judicis d’intencions’, afegeix l’advocat.
En aquest context, el recurs de súplica assenyala que en els drets dels estats amb conviccions liberals, la persecució penal no s’activa de manera general fins que el delicte, com a mínim, ha entrat en la fase executiva o de temptativa.
Per tant, conclou que el Ministeri Fiscal no pretén esclarir i castigar actes ja comesos, sinó conductes que, pretesament, encara haurien de realitzar-se.
Per tot això, argumenta que l’ús preventiu del dret penal és ‘incompatible’ amb les premisses més bàsiques del dret penal, com és el principi de responsabilitat penal pel fet, que ‘impedeix castigar les persones per les seves idees, els seus pensaments, les seves suposades intencions i, també, per aquelles actuacions hipotètiques que pretesament realitzaran més endavant’.
Diversos usos de les urnes
Respecte a l’acusació de prevaricació, l’escrit de l’advocat sosté que la Generalitat, a diferència d’altres comunitats autònomes, no disposa d’urnes com a recurs material.
I assegura que les urnes es poden utilitzar en contextos molt diversos: eleccions sindicals en diversos departaments de l’administració catalana, eleccions en consells escolars i AMPA’s, eleccions a la junta de personal del SOC, claustres universitaris, cambres agràries, processos participatius, etc. Aquestes nombroses necessitats justifiquen, segons l’escrit, l’adquisició d’aquest tipus de material i defensa que la tramitació de compra ha estat ‘jurídicament impecable’.
En referència a l’acusació de malversació, l’advocat Pau Molins argumenta que les urnes no són un material que només hagi d’utilitzar-se una sola vegada, sinó que poden ser utilitzades repetidament.
‘En la mesura que quedin incorporades al patrimoni de la Generalitat i afectes a una utilització d’interès general, no podrà parlar-se de cap malbaratament de fons públics, ja que el delicte de malversació exigeix que es causi un perjudici al patrimoni administrat’.
El precedent d’Andalusia
El recurs assegura que, per ser coherent, la fiscalia hauria de querellar-se contra tots els governs autonòmics, com en el cas d’Andalusia, que han obert concursos per comprar urnes.
Així mateix, l’advocat defensa que l’acord marc d’homologació d’empreses no suposa ‘cap mena de compromís o reserva pressupostària’, i recorda que no s’ha realitzat encara ‘cap contractació ni despesa derivada’.
La fiscalia va per davant del TC
El recurs de súplica considera ‘sorprenent’ que s’interposi una querella quan el govern espanyol ni tan sols ha plantejat un incident d’execució davant del Tribunal Constitucional (TC).
Segons l’escrit, el govern sí que ha demanat a l’alt tribunal si l’acord marc vulnera la suspensió de la disposició addicional 40 i de diverses partides pressupostàries de la llei de pressupost.
Una petició que el TC encara no ha respost.
‘No deixa de resultar paradoxal que la fiscalia interposi una querella per desobeir el Tribunal Constitucional quan aquest ni tan sols s’ha manifestat en l’incident d’execució sobre si es considera desobeït’, conclou l’advocat.

Response: L’advocat de la consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, ha argumentat en un recurs súplica que la querella de la fiscalia admesa a tràmit pel TSJC fa un ús preventiu del dret penal. D’aquesta manera, defensa que si la fiscalia fos coherent, també s’hauria de querellar contra Andalusia i altres comunitats autònomes que també han adquirit urnes.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
“Hem arribat a un acord per a governar conjuntament.
Tenim entesa per a posar en marxa la nova Generalitat republicana, un govern fort i cohesionat.”
Amb aquestes paraules, el vice-president en funcions, Pere Aragonès, ha anunciat des del jardí del Palau Robert el pacte entre ERC i JxCat per al govern i la legislatura.
L’estratègia independentista es definirà en un espai de coordinació estratègica a cinc, incloent-hi la CUP, l’ANC i Òmnium, que es preveu que es coordini amb el Consell per la República.
En paral·lel, el Consell es reformularà i, si tots els actors hi estan d’acord, acollirà el nou nou estat major, segons que ha explicat Aragonès, que ha comparegut al costat del secretari general de JxCat, Jordi Sànchez.
Aquest ens (anomenat espai de coordinació, consens i direcció estratègica) seguirà els dos anys de coll acordats per a la taula de diàleg amb el govern espanyol i en farà l’avaluació final a partir d’uns indicadors que, segons que ha precisat Sànchez, encara no s’han tancat.
També intentarà coordinar l’acció dels partits independentistes al congrés espanyol i haurà de preparar l’embat amb l’estat si l’intent negociador amb Madrid no fructifica.
La clau és que les decisions es prendran per consens, així que si algun dels membres no hi està d’acord, no es podran aplicar.
Aragonès ha remarcat que la presidència mantindria el seu marge d’actuació.
“Els primers passos estratègics seran l’acord nacional per l’autodeterminació, que és l’espai per a aglutinar la nostra força pel que vingui.
I avui en posem les bases, ara caldrà concretar quina en serà l’estratègia”, ha afegit.
Així es repartiran ERC i Junts els catorze departaments del nou govern
Aragonès ha assegurat que el nou executiu naixia amb la voluntat d’impulsar “una agenda transformadora en l’àmbit econòmic i social”, de manera que Catalunya miri cap al futur i no pas amb la intenció de retornar el febrer de 2020.
Així mateix, ha marcat com a prioritat fer valdre “la força d’haver superat el 50% dels vots independentistes” i, per tant, fer possibles els objectius de l’amnistia dels presos polítics i l’exercici de l’autodeterminació.
“Hem de forçar l’estat a acceptar aquesta realitat”, ha explicat, tot detallant que no es renunciarà al diàleg.
En la seva intervenció, Sànchez ha demanat disculpes a la ciutadania per la tardança de l’acord.
“És evident que dos dies ja eren excessius per a arribar a un acord, i n’han estat uns quants més”, i ha assenyalat que el pacte no volia deixar ningú enrere: “No treballarem només pel 52% que va votar l’independentisme, però tampoc no defraudarem aquest 52%.”
En referència a la coordinació estratègica, Sànchez ha dit que l’acord de govern permetia de recuperar “el somni” de l’estratègia compartida.
“Junts assumeix que la mirada estratègia d’Esquerra ha de tenir un recorregut, de la mateixa manera que ells han acceptat que la nostra també n’ha de tenir.
Hem mirat de combinar les dues mirades”, ha afegit.
“Em toca desitjar tots els encerts a qui sens dubte serà el pròxim president de la Generalitat, Pere Aragonès”, ha conclòs Sànchez, qui ha dit que l’acord no era la derrota de cap dels dos partits, sinó la victòria de la majoria independentista.
Aragonès ha detallat l’estructura del nou govern, però no n’ha precisat cap nom.
“El govern serà de catorze departaments i 100% paritari, amb set consellers proposats per JxCat i set més proposats per ERC.
La Vice-presidència recaurà a Junts”, ha dit.
Així mateix, el vice-president en funcions ha explicat que s’enfortirà el Departament de Presidència amb les competències d’Administració Pública i Funció Pública, Relacions Institucionals i el Pla Pilot per una Renda Bàsica.
D’altra banda, Polítiques Digitals es fusionarà amb Territori i assumirà Infrastructures i les competències d’Habitatge.
Aragonès també ha anunciat la creació de tres noves conselleries: Acció Climàtica, que englobarà Agricultura i Alimentació; Feminisme i Igualtats; i Recerca i Universitats.
A més, el Departament d’Afers Socials canviarà de nom i es denominarà Drets Socials.
Les conselleries d’ERC seran Presidència, Feminismes i Igualtat, Interior, Educació, Cultura, Empresa i Treball, i Acció Climàtica, Agricultura i Alimentació, mentre que JxCat gestionarà Economia i Hisenda, Salut, Polítiques digitals i Infrastructures, Afers Estrangers i Transparència, Recerca i Universitats, Justícia i Drets Socials.
Sobre els fons europeus, Aragonès ha indicat que es crearà una comissió interdepartamental amb presència de tots els membres del govern —i possiblement alts càrrecs— per a gestionar-los.
Formalment dependrà de la Direcció General de Promoció Economica, del departament d’Economia (que gestionarà JxCat), però les decisions les prendrà la comissió.

Response: Pere Aragonès i Jordi Sànchez han anunciat al jardí del Palau Robert que Esquerra Republicana i Junts per Catalunya han tancat un acord de govern. L'estratègia independentista comptarà amb la participació de la CUP, l'ANC, Òmnium i el Consell per la República amb l'objectiu de recuperar la unitat. Pere Aragonès serà el president i Junts per Catalunya assumirà la vicepresidència.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Dissabte a Vigo, la Guàrdia Civil va detenir Antón García Matos, àlies ‘Toninho’, i Asunción Losada, considerats els caps de Resistència Gallega, que vivien a la clandestinitat d’ençà del 2006.
Els detinguts han estat traslladats a Madrid, on seran posats a disposició de l’Audiència espanyola, amb el càrrec de ‘pertinença a organització terrorista en grau de dirigent, tinença i transport d’explosius i falsedat documental’.
García Matos havia estat membre de l’Exèrcit Guerriller del Poble Gallec Lliure (EGPGC) i ja havia passat sis anys a la presó.
El 2005 va tornar a ser detingut, juntament amb deu persones, acusat de formar part d’una organització de nova creació, i quan va ser deixat en llibertat provisional va decidir de passar a la clandestinitat amb la seva parella, Asunción Losada.
Aquesta nova organització es va dir Resistència Gallega, i té l’origen en la publicació d’un manifest fundacional a internet el 20 de juliol de 2015, en què es declarava hereva de l’EGPGC.
D’ençà que fou creada, hom li atribueix una seixantena d’accions violentes, sense víctimes mortals, amb explosius de fabricació casolana, contra seus de partits polítics, institucions, entitats bancàries i empreses.
Alhora, en tots aquests anys, la policia espanyola i la Guàrdia Civil han detingut quaranta persones, pel cap baix, suposadament vinculades a aquesta organització.
El darrer atemptat que li és atribuït va ser una explosió a la casa de la vila del municipi de Baralla (Lugo) el 2017, que va causar danys materials als edificis del costat.
La qüestió estranya és que, dels detinguts que han estat acusats de formar part d’aquest presumpte grup armat, no n’hi ha hagut mai cap que reconegués que hi pertanyia.
Ni tan sols els condemnats a desenes d’anys.
És una organització armada a la qual no han trobat armes, ni s’ha fet responsable de cap atemptat ni sabotatge, ni té documentació ni ha emès comunicats, a banda manifests a internet.
Segons la policia espanyola i la Guàrdia Civil, no hi ha cap dubte que Resistència Gallega existeix.
Ara mateix la consideren l’única organització armada de l’estat espanyol en actiu.
Fins i tot han relacionat escrits o pintades que diuen ‘resistència gallega’ (amb minúscula i sense reivindicar cap organització) com una prova que demostra que es manté activa.
En canvi, moltes veus refusen o posen en dubte que existeixi.
Per començar, tot el sobiranisme gallec, incloses les entitats que tenen representació parlamentària, com ara el Bloc Nacionalista Gallec (BNG) i Alternativa Gallega d’Esquerra (AGE).
El nacionalisme gallec considera que això és una operació per a inflar accions dutes a terme per a extremistes (o accions de falsa bandera), sense cap mena d’estructura ni coordinació i que tot plegat serveix als serveis d’intel·ligència espanyols per a assenyalar un enemic, prosseguir l’estratègia repressiva, criminalitzar la protesta i mantenir un entramat policíac a Galícia.
Referents de l’esquerra a l’estat espanyol, com el professor Carlos Taibo i el filòsof Santiago Alba Rico, també han posat en dubte que Resistència Gallega sigui real.
Consideren que s’han fet acusacions amb poc fonament, que ningú actua en nom seu i que, a més, tot un seguit d’accions inicialment atribuïdes per la policia a Resistència Gallega més tard han estat desmentides.
El magistrat de l’Audiència espanyola Ramón Sáez Valcárcel va emetre un vot particular afirmant que no podia ser considerada en cap cas una organització terrorista.
Benet Salellas, advocat d’un detingut acusat de pertinença a aquesta organització el 2011, deia que havien convertit en terrorisme petites accions de sabotatge.
‘Imposen penes pròpies d’assassinat tot i que no hi ha hagut sinó trencadissa en uns quants bancs.
Si pel fet de disposar de l’explosiu per a malmetre un caixer automàtic et poden imposar divuit anys de presó és que s’ha perdut el nord.’
En definitiva, sembla com si les explosions d’artefactes de més o menys intensitat fossin sistemàticament definides com a terrorisme i atribuïdes a una mateixa entitat, que realment sembla no existir.
Una altra possibilitat és que existís de primer, però que faci temps que ha estat desmantellada i que la policia espanyola la mantingui viva artificialment per a prosseguir la seva estratègia, és a dir, silenciar la protesta de qualsevol grup gallec que en discuteixi l’statu quo.
A més, permet d’aplicar de manera sistemàtica la dispersió a les presons (a centenars de quilòmetres) contra militants gallecs i gairebé sense oposició.
L’existència del grup també ha servit per a actuar contra associacions de l’independentisme gallec.
El 2015, nou dirigents del partit polític Causa Galícia van ser detinguts pel magistrat de l’Audiència espanyola Eloy Velasco.
Considerava Causa Galícia com el ‘braç polític’ de Resistència Gallega, tot i que realment era una plataforma nascuda en el context d’una possible reforma de l’estatut gallec, de la qual formaven part desenes de grups independentistes i sobiranistes.
Aquestes detencions, anomenades operació Jaro, van ser refusades per una setantena d’organitzacions, inclosos partits com Anova, BNG, la CUP, Sortu i Podem, juntament amb el sindicat gallec majoritari, la Confederació Intersindical Gallega (CIG).
La denúncia va arribar als parlaments europeu, català i gallec.

Response: Aquest dissabte a Lugo, la Guàrdia Civil va detenir Antón García Matos i Asunción Losada, considerats els caps de Resistència Gallega, una organització armada a la qual s'atribueixen una seixantena d'accions violentes, però a la qual mai no han trobat armes ni cap detingut ha reconegut pertànyer-hi. Molts grups, sobretot el nacionalisme gallec, posen en dubte l'existència de l'organització.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Cinc tortugues babaues han tornat avui "a casa" a l'Ametlla de Mar.
Els cinc exemplars d'aquests rèptils marins havien estat capturades accidentalment per pescadors de les Terres de l'Ebre, que són cada vegada més conscienciats que aquestes tortugues no poden tornar al mar perquè moririen per descompressió.
Els animals els recull el CRAM (la Fundació per a la Conservació i Recuperació d'Animals Marins) i allí els recuperen, els marquen i se'ls posa un xip abans de tornar al mar.
L'alliberament es ja una festa popular, amb actes que s'obren al públic, com el d'aquest dijous a l'Ametlla de Mar, per conscienciar sobretot els nens i nenes que s'ha de protegir la fauna i la biodiversitat que els envolta.
Quan les cinc tortugues han marxat mar enllà, els petits han pogut gaudir de diverses activitats lúdiques que han preparat el CRAM i la Diputació de Tarragona a la platja calera de Pixavaques.
El delta de l'Ebre és un espai on es troben més tortugues babaues.
En primer lloc perquè és una zona d'alimentació i hivernada d'aquesta espècie, també perquè hi ha un dels ports pesquers amb més embarcacions d'arrossegament de tot estat espanyol, com és el Port de Sant Carles de la Ràpita, i finalment perquè es condicions deltaiques permeten que les xarxes es tirin a profunditat molt menor que en altres llocs.
Aquests són els principals factors pels quals hi ha a les Terres de l'Ebre més captures accidentals de tortugues marines i per aquest motiu les campanyes del CRAM per conscienciar que els animals han de passar pels centres recuperació abans de tornar al mar, es va iniciar a les Terres de l'Ebre.
"L'acollida ha estat molt bona, tots els pescadors col·laboren i la relació amb el CRAM és estupenda", ha destacat Elsa Jímenez, presidenta de la Fundació CRAM.
De fet, més de 20 barques d'arrossegament col·laboren en el programa impulsat per la Generalitat el maig de 2017 per recuperar aquesta espècie vulnerable.
En total ja són 57 les tortugues que s'han recollit de mans de pescadors, des d'aquesta data, i se n'han pogut alliberar 36.
Les altres tortugues continuen en tractament i s'espera que puguin tornar al mar aviat.
Dues tortugues no van superar el procés i van morir a causa de la gravetat de les lesions.
De les que han tornat al mar aquest dijous, quatre eren de mida mitjana-gran (entre 20 i 40 quilos de pes).
Havien patit la síndrome de descompressió en ser hissades a bord i se'ls va fer radiografies i se'ls va sotmetre, quan va caldre, a un tractament hiperbàric per a la seva recuperació.
El cinquè animal era una tortuga petita, de només 3,2 kg, que va quedar enganxada a la xarxa per l'aleta anterior i va patir una fractura d'húmer.
Pel tipus de trencament, se li va haver d'amputar l'aleta sencera, cosa que no li impedirà fer grans migracions o desenvolupar-se normalment com ha demostrat aquest dijous en la seva tornada valenta al mar.
L'alliberament de les tortugues a l'Ametlla de Mar ha comptat amb la presència dels pescadors i les seves famílies, així com dels nens i nenes que participen als casals d'estiu del municipi.
L'entorn de la platja s'ha omplert de gom a gom per veure la tornada al mar dels animals.
Des del CRAM també recorden que furant l'estiu, les femelles retornen a les platges a dipositar els seus ous a prop de la mateixa platja on han desclòs.
Per protegir i conservar l'espècie, la Generalitat té en marxa una campanya de sensibilització ciutadana que, davant l'albirament d'un animal a la sorra, demana no destorbar-lo i alertar al 112.
Cada cop és més habitual trobar-ne al litoral mediterrani, probablement pel canvi climàtic.
A Mataró, per exemple, es manté amb el suport d'entitats i voluntaris la custòdia del niu de tortuga babaua aparegut a la platja de Sant Simó, a mitjans de juny, per protegir els 130 ous que hi ha enterrats i que s'espera que si tot va bé eclosionin a mitjans d'agost.

Response: Avui, cinc tortugues babaues que havien estat pescades per accident a les Terres de l'Ebre han tornat al mar en un acte obert al públic. Els rèptils marins, que no poden tornar directament al mar a causa de la descompressió, havien estat traslladats al CRAM. Els pescadors de la zona cada cop estan més conscienciats amb el benestar d'aquests animals.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Unnim, la nova caixa comarcal catalana, ha posat en marxa un portal a Internet, accessible des del seu web corporatiu, per donar a conèixer i per comercialitzar les vivendes que té en cartera.
En aquest portal s’oferiran més de 1.700 immobles d’arreu de Catalunya, principalment del Vallès Oriental, el Vallès Occidental i el Bages.
El web s’adreça a tot tipus de clients; particulars, joves que busquen la seva primera llar, oferint-los contractar la Hipoteca Low Cost, persones que busquen un nou domicili o adquirir una segona residència, i a inversors, que hi poden trobar productes del seu interès.
Per aquest motiu, l’espai per a Inversors disposa d’una àmplia oferta pensada per aquest segment, a través del qual poden adquirir un habitatge amb un contracte de lloguer vigent, adquirir immobles exclusius, o bé informar-se de l’oferta de sòl urbà i industrial, locals comercials, magatzems o naus industrials, entre d’altres.
Un portal que interactua amb el client
La nova web immobiliària d’Unnim neix com a portal que, a més de mostrar el catàleg d’immobles disponibles, permetrà a l’entitat interactuar amb els seus clients i escoltar les seves necessitats.
Més enllà de limitar-se a mostrar les promocions, la voluntat del nou portal és facilitar als usuaris del mateix la relació amb Unnim per a trobar la vivenda més adient en funció de cada perfil i necessitats.
Així, el portal dóna la veu al client i el convida a modificar el web en funció de les seves pròpies preferències.
Aquelles persones interessades en un immoble concret o amb determinades necessitats de cerca, poden donar-se d’alta de manera gratuïta a El meu espai immobiliari i crear el seu propi usuari.
El client també podrà subscriure’s al servei d’Alertes Immobiliàries, que li permetrà detallar les seves preferències de cerca i rebre avisos de promocionsconcretes i d’ofertes que s’ajustin al seu perfil.
El portal disposa de diferents funcionalitats per trobar la vivenda que més s’adapti a les necessitats dels usuaris:
• Un potent cercador que permet a l’usuari definir diversitat de criteris de cerca, segons la tipologia de l’immoble (pis, casa, aparcament, local, terreny, traster...), per preu màxim (tant de compra com de lloguer), per ubicació geogràfica o per característiques de l’immoble.
La pàgina de resultats mostra aquells immobles que encaixen amb els criteris de cerca introduïts.
• Simuladors per a conèixer quin és l’import hipotecari que pot assumir mensualment el client segons els preus d’adquisició dels habitatges.
Amb el resultat, l’usuari visualitza determinats immobles que encaixen amb les seves possibilitats econòmiques.
• Un número de telèfon de contacte directe i gratuït (900 420 420) a través del qual els clients poden adreçar-se a un Call Center especialitzat que gestionarà totes les peticions dels clients i, si és necessari, els posarà en contacte amb el gestor immobiliari de la seva zona.
Tots els immobles que apareixen al portal disposen d’una completa fitxa amb una descripció àmplia i detallada de les seves característiques, plànols, fotografies, mapa de situació, preu, percentatge de descompte aplicat, així com propostes de finançament.
Des d’aquesta fitxa qualsevol usuari pot:
• sol•licitar més informació;
• subscriure’s per ser informat en cas que l’immoble baixi de preu;
• reservar l’immoble;
• realitzar una contraoferta per l’immoble;
• recomanar-lo;
• afegir-lo a favorits;
• compartir-lo a les xarxes socials;
Unnim mantindrà permanentment actualitzat el web per facilitar als internautes informació nova que pugui ser del seu interès.
D’aquesta manera, setmanalment es destacaran alguns immobles a l’espai Ofertes de la setmana i es mostrarà el top ten amb els deu immobles més visitats, els deu immobles més econòmics i les darreres novetats incorporades al catàleg.
Un Call Center i un equip de gestors especialitzats
Coincidint amb la posada en marxa del portal, Unnim llança, també, el Call Center del portal immobiliari.
Aquest equip de professionals atendran, tots els dies de la setmana, les trucades de clients interessats en els immobles.
Conjuntament amb l’equip del Call Center, Unnim ha creat un grup de Gestors Immobiliaris que es distribueixen entre les diverses zones geogràfiques d’influència.
L’entitat disposa, també, de la col•laboració d’API’s externs que faran d’intermediaris amb els contactes que aportin directament les oficines o que es canalitzin a través del web per actuar de suport a la xarxa.
En la gestió i comercialització de la cartera immobiliària, la xarxa d’oficines tindrà un paper fonamental en ajudar als clients interessats a cercar un habitatge, sigui de compra o de lloguer, a través del nou portal que es pot accedir des del web corporatiu www.unnim.cat.

Response: Unnim llança un nou portal immobiliari per donar a conèixer els més de 1.700 immobles d'arreu de Catalunya que té en cartera. El servei s'adreça a tota mena de clients i permet a l'entitat interactuar-hi de manera més directa. A més a més, disposa de diferents funcions, com un cercador o un centre d'atenció telefònica, que faciliten la cerca d'habitatge.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'any 2021 es va situar entre els set més càlids de la història mundial, segons les conclusions anuals avançades pel Servei de Canvi Climàtic Copernicus de la Unió Europea.
Tot i que en l'àmbit global, als primers cinc mesos les temperatures van relativament baixes en comparació amb els darrers anys; de juny a octubre, les temperatures mensuals es van situar, almenys, entre les quartes més càlides de la història.
L’estiu passat Europa va viure esdeveniments extrems.
Al centre del continent, al juliol hi va haver un episodi de pluges molt intenses, que, per tenir sòls propers a la saturació, van provocar greus inundacions.
La regió mediterrània va experimentar l'estiu més càlid de la història.
L’onada de calor va afectar especialment Grècia, Espanya i Itàlia; el rècord europeu es va batre a Sicília, on es van registrar 48,8 °C —0,8 °C per sobre de la màxima anterior—.
A les condicions càlides i seques van seguir intensos i prolongats incendis forestals, especialment a Turquia, a més de Grècia, Itàlia, Espanya, Portugal, Albània, Macedònia del Nord, Algèria i Tunísia.
A diverses regions d'Amèrica del Nord hi va haver temperatures anòmales.
A l'oest de Nord-Amèrica al juny es va produir una onada de calor excepcional, va ser el juny més càlid mai enregistrat a les zones afectades.
Després de les condicions regionals càlides i seques van propiciar una sèrie d'incendis forestals extrems al llarg de juliol i agost, a Canadà i a Califòrnia —on va tenir lloc el segon incendi més gran enregistrat a la història de l’estat, el "Dixie Fire".
No només va causar una devastació generalitzada, sinó que va provocar una reducció important de la qualitat de l'aire.
El problema és que no es tracta de dades i casos aïllats.
La temperatura mitjana anual global va estar 0,3°C per sobre de la temperatura del període de referència 1991-2020, i entre 1,1 i 1,2°C del nivell preindustrial de 1850-1900.
A Europa, sobretot a partir de l’agost, la distribució de temperatures va ser desigual: tot i que la mitjana va estar prop de la general, els valors al nord van ser inferiors i al sud, superiors.
A la Mediterrània la temperatura mitjana de l’any va augmentar prop de 0,9°C, i està 1,4°C per sobre del nivell preindustrial.
A Catalunya, la tendència climàtica s’avalua a través de l’anàlisi de l’evolució de la temperatura i la precipitació des de 1950.
Durant aquest període, la temperatura mitjana anual s’ha incrementat a un ritme de +0,26°C per decenni.
L’any 2020 va tenir una anomalia positiva de 1,04°C (respecte el període 1981-2010), per la qual cosa va esdevenir l’any més càlid.
L’estiu és l’estació amb l’increment tèrmic per decenni més marcat (+0,37°C), seguit de la primavera (+0,24°C), l’hivern (+0,22°C) i la tardor (+0,21°C).
Quant a la precipitació anual, des de 1950 es detecta al conjunt de Catalunya una lleugera tendència a la disminució, entorn -1,2% per decenni.
L’any 2020 va ser un any plujós, amb una anomalia de +29% respecte de la mitjana climàtica 1981-2010.
L’estiu és l’època de l’any en què el descens de la precipitació és més marcat i estadísticament significatiu (-5,3 % per decenni), mentre que a la resta d’estacions la tendència no és tant evident.
Les concentracions de gasos d'efecte hivernacle són el principal motor del canvi climàtic, especialment acusat per l’augment de temperatura dels oceans.
Durant el 2021, les seves concentracions, especialment diòxid de carboni i metà, han continuat augmentant, com fan any rere any i sense signes de desacceleració.
Una fracció de les emissions de carboni són degudes als incendis forestals; s’estima que 1.850 megatones són atribuïbles als incendis a Sibèria i 83 megatones, als d’Amèrica del Nord.
Les dades globals de diòxid de carboni (CO2) van assolir un rècord anual de mitjana de 414 ppm (parts per milió).
Quant al metà (CH4), va arribar al rècord anual de 1.876 ppb (parts per bilió), un màxim sense precedents.
Els esdeveniments associats a l’emergència climàtica són un recordatori contundent de la necessitat de canviar la nostra manera de fer: cal prendre decisions efectives cap a una societat sostenible i treballar per reduir les emissions netes de carboni.
Probablement, si encara no s’hagués pres cap mesura, seríem al pitjor dels escenaris, amb un augment de 4°C de mitjana global.
Però calen accions molt més ambicioses per reduir les emissions actuals a la meitat en 10 anys, i assolir l'objectiu de només arribar als 1,5°C. A la cimera de Glasgow del novembre es van determinar promeses en aquesta direcció; però els acords de les Nacions Unides no són vinculants, de manera que el veritable destí de les emissions de carboni es reduirà a l'acció nacional.
Així que, a diferència del que va considerar els avenços remarcables de l’any, la revista Science considera que l’esperança per a l’objectiu climàtic s’alenteix, fet no gaire prometedor.
I, ja sabem qui en patirà més; com sempre, els que ja són els més desafavorits.

Response: L'any 2021 està entre els set anys més calorosos de la història mundial, segons el servei de Canvi Climàtic Copernicus de la Unió Europea. Durant aquest any, les concentracions de gasos d'efecte hivernacle, el principal motor del canvi climàtic, van continuar augmentant i la temperatura mitjana anual global es va situar 0,3 °C per sobre de la temperatura del període 1991-2020.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El portaveu d'En Comú Podem al Congrés, Jaume Asens, ha assegurat aquest dilluns a la tarda que si Unides Podem no hagués arribat a un acord de govern amb el PSOE "difícilment" els socialistes s'haurien assegut a negociar amb ERC, perquè en el passat hi havia un "cordó sanitari" al voltant dels partits independentistes, cordó que "s'ha aixecat".
Tot i així, ha volgut reconèixer "l'esforç" dels republicans, que no ha estat "fàcil", tenint en compte que tenen dirigents a la presó.
No obstant això, Asens no ha volgut avançar cap detall sobre el probable acord entre ERC i PSOE per respecte a la negociació.
Asens ha qualificat l'acord amb el PSOE d'històric, ja que, segons ell, permet establir un full de ruta per a la "legislatura més progressista des de la recuperació de la democràcia".
Així, creu que el pacte "no defrauda les expectatives" ni dels votants de PSOE i Podem, ni dels votants d'ERC i JxCat, que en un 70%, segons ha dit, també el volien.
El pacte suposa una "nova etapa" amb el "diàleg com a punt central", ja que "la política ha de tornar a guanyar, ha de tornar a ser útil".
"Cal sortir de les trinxeres, no hi ha d'haver vencedors ni vençuts, cal fer un esforç per sortir de la zona de confort", ha afegit.
Sobre el probable pacte d'ERC i PSOE, ha dit que sap, a través de la premsa, que es podria fer públic en les properes hores o dies, però no n'ha volgut donar més detalls per respecte als negociadors.
Ha destacat que, en el pacte amb Podem, el PSOE ha reconegut per escrit que hi ha un "conflicte polític" que cal resoldre en "l'àmbit polític".
"Això és nou, sembla elemental i de sentit comú, però fins ara no era assumit per molta gent", ha dit.
Ara ha instat totes les parts a reconèixer-se mútuament, institucionalment.
Asens ha dit que els comuns no han renunciat al referèndum d'autodeterminació pactat, però ha reconegut que han flexibilitzat la seva posició per buscar un "mínim comú denominador, buscar consensos i trobar una proposta de desbloqueig".
"Estem en el camí correcte", ha opinat, afegint que PSOE, ERC i comuns tenen "molts elements en comú per sortir de la situació d'atzucac".
L'acord, segons Asens, també és un "un dic de contenció i un antídot contra l'extrema dreta".
"Ja vam dir que el millor cordó sanitari és el que apuntalés les conquestes i avenços de l'estat del benestar", ha reblat.
Però Asens ha admès que l'acord és fruit en part de la "lluita de la societat civil organitzada" en àmbits com l'ecologisme, el feminisme o les pensions.
"Per poder fer efectiu l'acord, necessitem que segueixin mobilitzats, a peu de carrer, perquè ens trobarem molts obstacles ja que l'acord té enemics poderosos; amb les resistències que trobarem, necessitarem que la societat civil ens doni suport, ens empenyi per poder materialitzar els acords", ha reconegut.
Entre els punts més rellevants del pacte, Asens ha destacat el salari mínim interprofessional, les pensions, la derogació de la LOMCE, la lluita contra la corrupció, la memòria històrica, la lluita contra el canvi climàtic i la justícia fiscal i social.
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, s'ha mostrat especialment "orgullosa" que algunes de les polítiques "pioneres" del seu ajuntament s'hagin traslladat en un acord de govern a nivell estatal.
Així, ha remarcat, per exemple, la importància de la regulació dels lloguers per "frenar l'especulació desbocada", el dentista municipal, la pobresa energètica, la creació d'una empresa energètica pública, la possible remunicipalització de l'aigua o les limitacions a les cases d'apostes.
Sobre les inversions en Rodalies, Colau ha dit que formarà part de la negociació dels pressupostos.
Colau ha assegurat que l'acord estatal amb el PSOE és fruit de lluites al carrer i de pactes com el seu mateix amb el PSC per governar al consistori barceloní, amb ERC per acordar ordenances fiscals municipals o l'acord dels comuns al Parlament amb el Govern de la Generalitat per una nova política fiscal.
També ha destacat que l'acord pugui retornar competències als ajuntaments.
Per la seva banda, la presidenta de Catalunya En Comú Podem, Jéssica Albiach, ha dit que l'acord és "objectivament bo per a tot l'estat, però especialment per a Catalunya", perquè permet "sortir d'una etapa de recentralització, retallades de drets i llibertats, de judicialització i injustícia".
Albiach també ha reivindicat el paper dels comuns: "Quan som decisius, la política es posa al centre".
La líder dels comuns a Catalunya ha destacat els acords per revertir la reforma laboral, l'augment de recursos per les escoles bressol, la retirada dels concerts a les escoles que segreguen per sexe, la reducció de taxes universitàries, la reversió de les retallades en dependència, l'ingrés mínim vital, les polítiques contra la violència de gènere, la derogació de la 'llei mordassa' i la reforma del sistema de finançament autonòmic.

Response: Aquest dilluns, el portaveu d’En Comú Podem al Congrés, Jaume Asens, ha qualificat l’acord de govern entre PSOE i Unides Podem d’històric. Asens ha assegurat que es tracta del govern més progressista des del retorn de la democràcia a Espanya i que sense aquest acord, els socialistes no s’haurien assegut mai a negociar amb ERC.