Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El coronavirus va alterar els plans electorals d'Iñigo Urkullu i Alberto Núñez Feijóo.
El lehendakari pretenia avançar els comicis bascos al 5 d'abril -el seu homòleg gallec volia fer-los coincidir en la mateixa data-, però la pandèmia va obligar a posposar el calendari electoral tant d'Euskadi com de Galícia.
Aquest dilluns, Ajuria Enea i la Xunta han actuat coordinadament: les dues convocatòries electorals seran el 12 de juliol.
Així ho han comunicat aquest migdia els dos presidents, en sengles compareixences públiques després de reunir els seus governs.
Urkullu i Feijóo no volien demorar més el calendari electoral.
Entenen que, després de la consulta amb experts sanitaris, els comicis es poden celebrar, per bé que hauran de pactar amb l'Estat protocols de seguretat, com apuntava aquest dissabte el mateix Fernando Simón, portaveu del comitè tècnic de la Moncloa.
El lehendakari i el president de la Xunta aspiren a la reelecció i consideren que l'etapa de provisionalitat que implica una convocatòria electoral no serà un obstacle per atendre les urgències de la crisi sanitària del coronavirus, i la posterior reactivació econòmica.
El lehendakari ha justificat la seva decisió de posar les urnes el 12 de juliol.
"La situació actual és significativament millor que fa dos mesos", ha afirmat Urkullu en una compareixença de premsa.
Al País Basc es planteja una clàusula segons la qual els comicis es podrien ajornar si la situació sanitària així ho indica.
Si no s'avancessin, la legislatura acabaria formalment el 25 d'octubre.
Bildu i Podem discrepen de la decisió comunicada avui pel lehendakari mentre que socialistes i populars han contemporitzat en la seva reacció inicial.
Tothom fa càlculs.
Al seu torn, Feijóo -el primer a confirmar la data electoral- ha destacat que les eleccions es podran celebrar amb les mesures de seguretat indispensables, un cop consultats els experts.
El president gallec ha plantejat una campanya electoral de 15 dies, com acostuma a ser habitual en situacions de normalitat.
"La llei és clara", ha afirmat davant la incertesa del desconfinament.
També ha recordat que la legislatura a Galícia acaba a la tardor, un motiu afegit per justificar que el calendari no es posposi més del compte.
Mentrestant, el debat a Catalunya continua encallat.
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha deixat clar en totes les seves intervencions -aquest cap de setmana ho va fer en forma d'article a La Vanguardia- que no pensa accelerar el calendari electoral a Catalunya perquè ara la Generalitat ha d'atendre les urgències de la crisi.
"Si no vam convocar unes eleccions per poder aprovar un pressupost, tampoc ho farem ara enmig de l'emergència sanitària, econòmica i social més gran dels últims temps", escrivia Torra al rotatiu del Grupo Godó, després de complir dos anys a Palau.
Coronavirus
Quim Torra, dos anys a Palau entre el Suprem i el coronavirus
El president compleix el segon aniversari a la Generalitat centrat en la resolució de la crisi sanitària, i pendent de què dictaminarà l'alt tribunal sobre la seva inhabilitació
El president català no ha dubtat sempre que se li ha traslladat la pregunta.
"Ningú entendria que ara hi hagués eleccions a Catalunya", va afirmar Torra en una roda de premsa amb mitjans estrangers el 16 d'abril.
Compta amb el suport del seu espai polític, Junts per Catalunya (JxCat), que en públic ha defensat que no és el moment de convocar nous comicis, per bé que el president s'hi va comprometre un cop s'aprovessin pressupostos, per la relació deteriorada amb ERC.
Va ser la sortida escollida per Palau per escapar de l'atzucac de la legislatura.
La posició d'un dels socis del Govern xoca amb la de l'altre, ERC, que en les últimes setmanes ha insistit en la necessitat de fixar un horitzó clar de legislatura encara que el coronavirus obligui a atendre necessitats inajornables, com la modificació dels pressupostos.
Els republicans aspiren a pactar amb Torra la data de eleccions, una potestat en mans exclusivament del president.
A Palau saben que la decisió del Tribunal Suprem sobre la inhabilitació de Torra faria perdre al Govern la iniciativa de convocar comicis.
El Suprem, de moment, sembla voler endarrerir la decisió sobre el recurs i la sentència fins després de l'estiu.
Torra ha parlat clar, però també s'ha expressat amb rotunditat el president d'ERC, Oriol Junqueras, que li ha demanat consensuar el pla electoral per decidir qui ha de "liderar el futur".
En una entrevista aquest diumenge a l'Ara, Junqueras sol·licitava pactar "escenaris i calendaris".
JxCat i ERC continuen sense posar-se d'acord.
Al País Basc i Galícia, en canvi, ja tenen data.

Response: Urkullu i Feijóo proposen avançar el calendari electoral tant d’Euskadi com de Galícia, però Torra ha afirmat que no ho farà a Catalunya, ja que s’ha d’atendre la situació sanitària actual. Junts per Catalunya també ha afirmat que no és el moment per convocar comicis, encara que Torra s’hi comprometés un cop s’aprovessin els pressupostos.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Amnistia Internacional i altres entitats civils han exigit a l’estat espanyol que es comprometi davant l’Organització de les Nacions Unides (ONU) a ‘reformar’ el delicte de sedició, que ha ‘restringit indegudament’ la llibertat d’expressió de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart en la sessió d’adopció de l’Examen Periòdic Universal d’Espanya pel Consell de Drets Humans de les Nacions Unides.
Avui el representant permanent d’Espanya a l’ONU, Cristóbal González-Aller Jurado, ha presentat les seves respostes a les crítiques i suggeriments sobre el respecte dels drets humans rebuts per altres estats al gener.
Podeu consultar ací l’informe de resposta d’Espanya.
Els EUA, el Japó, Mèxic i Alemanya renyen Espanya a l’ONU per la manca de respecte a la llibertat d’expressió i de manifestació
Després de la lectura de l’informe espanyol, han pres la paraula estats i organitzacions civils, que han insistit en la necessitat de prendre.
Òmnium Cultural, a través de la Xarxa Europea d’Igualtat Lingüística, de la que forma part, ha reclamat a Espanya l’alliberament dels presos polítics i ‘mesures perquè es respecti la llibertat d’assemblea pacífica’.
‘Espanya continua restringint les llibertats.
Molts no poden exercir els seus drets, com Jordi Cuixart’, ha assegurat el representant de la Xarxa Europea d’Igualtat Lingüística, Davyth Hicks, que també ha demanat que s’investiguin les ‘males conductes d’acció policíaques’ durant el referèndum de l’1-O i les manifestacions contra la sentència del Suprem als presos polítics.
D’altra banda, el delegat d’Amnistia Internacional, Ignacio Jovtis, ha dit que ‘l’ús excessiu de la força’ a l’estat espanyol és un ‘motiu de preocupació’.
‘Cal garantir una investigació efectiva dels abusos policíacs’, ha afegit, com també ha reclamat l’eliminació del delicte d’enaltiment del terrorisme.
Així mateix, Marion Soudant, representant de l’Organització de Desenvolupament Iraquià, ha criticat que el govern espanyol no ha fet cas de la demanda de reforma dels cossos policíacs feta per múltiples organitzacions civils i que, a més, no és transparent sobre aquesta qüestió.
‘Per aquesta petició, i pels resultats dels fets que van tenir lloc a Catalunya a partir de l’octubre de 2017, nombroses organitzacions condemnem l’ús de la força desproporcionada i excessiva per la policia espanyola i la Guàrdia Civil l’1 d’octubre contra els ciutadans que es concentraven de manera pacífica’, ha dit.
En concret, ha denunciat que ‘la policia va atacar la multitud sense buscar una negociació ni una solució alternativa’ i que ‘nombroses organitzacions van denunciar que els hospitals van haver d’atendre un miler de persones’.
Soudant ha dit que l’estat espanyol no ha obert cap comissió d’investigació sobre ‘les greus violacions dels drets humans i la violència comesa per les forces de l’ordre i seguretat contra els manifestants pacífics’.
Per tot això demana directament a Espanya si farà una llei que reforci la protecció de la llibertat d’expressió ‘en particular pel moviment d’autodeterminació’.
Posteriorment, també pregunta si Espanya es considera responsable de les morts causades per bombes espanyoles al Iemen.
Després d’aquestes intervencions el representant espanyol ha pres la paraula de nou i ha contestat les crítiques rebudes.
Sobre les que feien referència a la llibertat d’expressió i associació ha dit que són ‘absolutament plenes’.
‘El sistema espanyol ha estat avalat en moltes ocasions pel Tribunal Europeu de Drets Humans’, ha dit, i ha posat d’exemple el cas de Valtònyc: ‘El senyor Arenas va ser condemnat a Espanya per enaltiment del terrorisme.
El juliol de 2019 el TEDH va inadmetre la seva demanda en contra, cosa que demostra que la justícia espanyola va complir amb tots els estàndards internacionals.’
El fet és que en realitat el TEDH no va entrar a analitzar el fons de la qüestió i ho va refusar per motius formals, ja que Valtònyc no va esgotar els recursos interns abans de recórrer al TEDH, previst com un tribunal d’última instància.
Pel que fa a les crítiques per la violència policíaca, González-Aller ha dit que ‘la proporcionalitat i la necessitat són requisits essencials de l’ús de la força per part de l’estat que estan incorporats a les normes que regeixen els cossos de l’ordre i seguretat d’Espanya’.
En cas que hi hagués ‘abusos o extralimitacions en l’ús de la força’, diu que l’estat de dret actua a través dels jutges.
Sobre la derogació de la llei de seguretat ciutadana, coneguda com a llei mordassa, que van demanar alguns estats i organitzacions civils, ha dit que és previst reformar-la en funció del recurs al Tribunal Constitucional, que encara no s’ha resolt.

Response: Amnistia demana a l’Estat que es comprometi amb l’ONU a reformar el delicte de sedició que ha comportat una falta de llibertat d’expressió per Cuixart i Sànchez. Òmnium ha reclamat la llibertat dels presos polítics i ha denunciat, juntament amb Marion Soudant, les conductes d’abús de força per part de la policia espanyola durant l’1-O.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
La presidenta del Parlament de Catalunya, Laura Borràs, ha ordenat que avui a les quatre de la tarda comenci el ple d’investidura de Pere Aragonès com a 132è president de la Generalitat de Catalunya.
La primera sessió del ple sol acabar-se amb el discurs del candidat, i prosseguir l’endemà amb les intervencions dels grups parlamentaris.
Aquesta vegada es preveu que les rèpliques comencin demà mateix, i no és clar en quin moment se suspendrà la sessió.
En tot cas, el ple es reprendrà divendres a les nou del matí.
S’espera que llavors mateix, acabats tots els torns, Aragonès serà investit, atès que té segellat el suport de Junts per Catalunya i el de la CUP, i no li caldrà pas esperar una segona tanda.
Segons que han explicat a VilaWeb fonts acostades a Aragonès, el discurs del candidat serà més breu que els dos que féu en la primera sessió d’investidura, al març.
Farà una repassada més ràpida de les qüestions programàtiques i, en canvi, se centrarà més aviat en el tarannà amb què voldrà dirigir el govern, amb els envits polítics immediats i a llarg termini.
Una volta acabi el discurs, cada grup tindrà trenta minuts per a intervenir, i el candidat els respondrà un per un, sense límit de temps.
Després de cada rèplica d’Aragonès, cada portaveu podrà respondre-li durant la mateixa estona que s’hi hagi estat ell.
Si Aragonès torna a replicar, els grups podran fer una intervenció final de cinc minuts.
L’ordre de les intervencions dels membres dels altres partits té relació amb el nombre de vots obtinguts.
Començarà, doncs, Salvador Illa, pel PSC; Albert Batet, per Junts; Ignacio Garriga, per Vox; Dolors Sabater, per la CUP, tot i que la rèplica la farà Carles Riera; Jéssica Albiach, per Catalunya en Comú; Carlos Carrizosa, per Ciutadans; Alejandro Fernández, pel PP; i, en darrera instància, Marta Vilalta –i Josep Maria Jové, que farà la rèplica–, per ERC.
Una volta enllestits tots els torns, la votació es farà, com sempre, en veu alta: cada diputat haurà de dir si el seu vot és “sí”, “no” o “abstenció”.
La votació seguirà l’ordre alfabètic dels cognoms, començant per un diputat triat a l’atzar, i s’acabarà amb el vot dels membres del govern en funcions que són diputats, incloent-hi Aragonès.
Aragonès esdevindrà president amb 74 vots a favor, una majoria que no s’assolia d’ençà de la investidura del president Pasqual Maragall, l’any 2003, que també en va rebre 74.
A banda d’ells dos, solament el president Jordi Pujol va superar aquesta xifra, amb 75 vots el 1980 i 87 el 1984.
En la resta d’investidures, Pujol va rebre 69 vots a favor el 1988; 70 el 1992; 60 el 1995; i 68 el 1999.
El president José Montilla en va rebre 70 el 2006; el president Artur Mas, 62 el 2010 i 71 el 2012; el president Carles Puigdemont, 70 el 2016; i el president Quim Torra, 66 el 2018.
Una volta hagi estat investit, Aragonès haurà de prendre possessió del càrrec.
Segons que han explicat a VilaWeb fonts del govern, la previsió és que l’acte es faci dilluns.
Les preses de possessió s’han fet tradicionalment al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat, una tradició que va trencar el president Quim Torra, que va optar per un acte més auster per reivindicar la legitimitat dels membres del govern a l’exili i a la presó i per protestar contra la repressió.
És una incògnita si serà Torra, inhabilitat en exercici del càrrec, qui li penjarà la medalla presidencial, un gest que tradicionalment fa el president precedent en el càrrec.
La previsió és que els noms dels consellers siguin anunciats dimarts i que prenguin possessió del càrrec dimecres.
Així es repartiran ERC i Junts els catorze departaments del nou govern

Response: Laura Borràs ha ordenat que avui comenci el ple per la investidura de Pere Aragonès com a president de la Generalitat. S’espera que Aragonès sigui investit amb el suport de Junts i la CUP. Durant el discurs, se centrarà en la manera com vol dirigir el govern. Després de les intervencions, cada diputat votarà.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El judici contra Marcel Vivet s'havia de celebrar al desembre, però es va ajornar.
Les eleccions estaven convocades pel 14 de febrer i la defensa del jove activista de Badalona va veure "motius electoralistes" en aquell ajornament, instat pels advocats de la Generalitat.
Dos mesos després, la causa arriba a judici i el seu interès s'ha multiplicat.
No només perquè Vivet s'enfronta a una pena de presó important, de cinc anys i mig a petició de la Fiscalia, sinó perquè impacta de ple en les negociacions per a la investidura que han obert ERC i CUP.
Eleccions catalanes 14-F
Carta oberta de Marcel Vivet als partits que volen formar Govern
L'activista demana a ERC, Junts, la CUP i els comuns que la Generalitat que retiri les acusacions particulars contra manifestants
La causa es remunta al setembre 2018, a la manifestació Holi contra el sindicat de la policia espanyola Jusapol.
Vivet va participar de l'acció al centre de Barcelona i cinc mesos després va ser detingut pels Mossos.
Se l'acusa dels delictes de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions, els tres delictes habituals en aquest tipus de causes.
Al desembre, hi va haver negociacions entre el Departament d'Interior i la defensa de Vivet per arribar a un acord que finalment no hi va ser.
El Govern proposava retirar el delicte de desordres públics i acusar només d'un delicte d'atemptat lleu, que no implicaria l'ingrés a presó.
La defensa ja va dir en aquell moment que no acceptarien un pacte que impliqués reconèixer uns delictes inexistents.
En aquests últims mesos no hi ha hagut converses entre les parts, segons fonts consultades per aquest diari.
Per tant, a dia d'avui, l'acusació de la Generalitat es manté, tot i que els advocats es reserven el dret de canviar-la o retirar-se al principi o al final del judici.
Els sindicats dels Mossos tenen poder a Interior i no van veure amb bons ulls aquest plantejament del conseller.
Eleccions catalanes 14-F
Les condicions de la CUP per pactar amb ERC: referèndum i pla de xoc social
Els anticapitalistes, decisius per formar Govern, reclamen també la fi de la repressió i una transició ecològica "profunda" i traslladen la "pressió" als republicans
Condició de la CUP: la fi de la repressió
El judici arriba, doncs, en plenes negociacions post 14-F.
La posició de la CUP és clara, en aquest cas i en la resta de causes en què la Generalitat està personada cop a acusació particular i que afecten una setantena de persones.
Els anticapitalistes exigeixen la fi de la repressió, i aquesta és una de les quatre idees que posen sobre la taula en les negociacions amb ERC.
Les altres són la celebració d'un referèndum abans del 2025, un pla de rescat social per la pandèmia i les crisis que se'n deriven, i una transició ecològica profunda.
La vista oral comença, també, després d'una setmana en què l'actuació dels Mossos contra les protestes per l'empresonament de Pablo Hasél no han agradat la CUP.
"Això dificulta les negociacions i fa difícil generar algun tipus d'unitat", advertia dimecres la diputada Maria Sirvent.
Els anticapitalistes sostenen que retirar-se en aquestes causes és qüestió de "voluntat política", com remarcava la cap de llista, Dolors Sabater, en una entrevista amb aquest diari durant la campanya electoral.
I si és qüestió de lleis, com argumenten des de la Generalitat, la CUP respon que ERC i Junts han tingut tres anys per reformar-les.
El fet que la Generalitat es personi com a acusació implica impulsar el procediment i redoblar la repressió contra els acusats, que ja s'han de defensar també de la Fiscalia.
En declaracions a NacióDigital fa uns mesos, el portaveu d'Alerta Solidaria i ara diputat electe de la CUP, Xavi Pellicer, avisava que la Generalitat seria responsable que hi hagués més presos polítics, i negava que els advocats de l'administració estiguessin "obligats" a defensar els Mossos i acusar els manifestants.
El debat ve de lluny i serà una de les qüestions clau d'aquesta legislatura.
Eleccions catalanes 14-F
Guia bàsica per a ERC, Junts i CUP per pactar el Govern (i que funcioni)
El programa, els protocols de funcionament intern, el repartiment d'àrees i la comunicació són clau per deixar enrere el fracàs de la passada legislatura
Precedents que no conviden a l'optimisme
Tots dos han estat condemnats a tres anys i mig de presó, i tots dos estaven acusats de delictes similars als de Vivet.
Aquests dos precedents no conviden a l'optimisme.
Més lluny, a Madrid, hi ha el cas de Dani Gallardo, condemnat a quatre anys i mig de presó per les protestes de la sentència de l'1-O a Madrid.
A les nou del matí de dilluns ja hi ha convocada una concentració de suport per l'activista al passeig de Lluís Companys, a les portes del tribunal.
Es preveu la presència d'Òmnium Cultural, l'ANC i Alerta Solidària entre altes, així com la presència de Dolors Sabater i Albert Botran de la CUP.

Response: La fiscalia acusa Vivet de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions i demana cinc anys de presó. El judici coincideix amb les negociacions per la investidura. Els anticapitalistes posen sobre la taula la voluntat de la fi de la repressió i que el fet que la Generalitat sigui part de l'acusació implica redoblar la repressió.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El Consell per la República, amb seu a Waterloo, proposa a l'Estat constituir una plataforma de negociació amb la presència d'un mediador independent per resoldre el conflicte polític entre les dues parts.
El document fixa com a marc per a la negociació el reconeixement per part de l’Estat del dret a l’autodeterminació i "la reversió de la represssió".
També insta a la societat civil a mobilitzar-se i a "preparar les mesures i actuacions necessàries per materialitzar el mandat popular per la independència".
El Consell per la República fa una crida als ciutadans a la "desobediència civil quan sigui necessària, sempre dins del marc de lluita no violenta", per "acompanyar l'acció de les institucions catalanes per materialitzar el mandat" per la independència.
Aquestes afirmacions són el resultat de la reunió que els membres del Consell per la República van fer a Waterloo, Bèlgica, el 12 de setembre.
A la trobada, també es va constatar que "mentre el mandat derivat del referèndum no s'hagi materialitzat plenament" qualsevol elecció al Parlament de Catalunya es veurà amb "caràcter referendari".
Entre les seves conclusions, els membres del Consell per la República també reclamen a institucions europees i internacionals, i especialment a la UE, que "vetllin per garantir els drets humans".
Comunicat del Consell per la República
El proper 1 d’octubre es compliran dos anys d’ençà que el poble de Catalunya va exercir el seu dret a l’autodeterminació i va decidir constituir un estat independent en forma de república.
L’exercici d’aquest dret, reconegut al Pacte Internacional pels Drets Civils i Polítics, ratificat per l’estat espanyol i incorporat a la Constitució Espanyola de 1978, va ser interferit per la violència i la repressió de l’Estat espanyol, que el va intentar impedir.
La determinació de les institucions legítimes de Catalunya i dels ciutadans va evitar el propòsit de l’Estat.
També farà dos anys de l’inici de l’estratègia de la repressió per part dels poders de l’Estat, des del mateix cap d’Estat fins als tribunals que han jutjat els nostres líders polítics i socials, com a única resposta a les aspiracions del poble de Catalunya.
En dos anys de repressió s’han detingut, enviat a l’exili i perseguit judicialment centenars de persones.
El conjunt del moviment independentista sempre ha apel·lat al diàleg i a la negociació per a la solució del conflicte polític.
Aquesta apel·lació, amb el suport de la immensa majoria dels ciutadans i ciutadanes de Catalunya, al marge de la seva preferència per l’estatus que el país hagi de tenir en el futur, ha estat sistemàticament desatesa i menystinguda per tots els governs espanyols.
Avui, malgrat la repressió, seguim disposats al diàleg.
Després d’una nova demostració massiva a la Diada d’enguany, i a les portes de la sentència del judici contra els nostres líders polítics i socials, el Consell de govern del Consell per la República, reunit a Waterloo el 12 de setembre de 2019, ha acordat fer públiques les següents conclusions del seu debat intern:
Proposar a l’Estat una plataforma de negociació per a la resolució del conflicte basada en el marc següent:
El reconeixement per part de l’Estat del dret a l’autodeterminació, que el poble català va exercir l’1 d’octubre de 2017.
La reversió de la repressió i el respecte integral dels drets civils i polítics, tal i com estan reconeguts pel dret internacional.
Una mediació independent de les negociacions.
L'acció de les institucions i la societat civil per materialitzar el dret a l’autodeterminació no pot quedar bloquejada, ni per la repressió, ni per la negativa de la majoria de forces polítiques i institucions espanyoles al diàleg.
D’acord amb la nostra missió de fer efectiu el mandat derivat del referèndum d'independència de l’1 d’octubre de 2017, el Consell:
1.1.
Insta la societat civil i les institucions catalanes a preparar les mesures i actuacions necessàries per materialitzar el mandat popular per la independència.
1.2.
Cridarà al poble de Catalunya a mobilitzar-se per acompanyar l'acció de les institucions catalanes per materialitzar aquest mandat, exercint els drets civils essencials en un sistema democràtic consolidat, així com la desobediència civil quan sigui necessària, sempre dins del marc de lluita no violenta.
1.3.
Considera que mentre el mandat derivat del referèndum no s’hagi materialitzat plenament, qualsevol elecció al Parlament, com a dipositari de la sobirania del poble de Catalunya, tindrà caràcter
referendari.
2.
Reclamem a les institucions europees i internacionals, i molt particularment a la Unió Europea, que d’acord amb les obligacions derivades dels seus Tractats vetllin per garantir els drets humans
Waterloo, 14 de setembre de 2019

Response: El Consell per la República afirma que cal negociar amb l’Estat la situació política actual amb la presència d’un mediador. Es demana que l’Estat reconegui el dret a l’autodeterminació i que cessi la repressió. El Consell fa una crida als ciutadans a la desobediència civil sense violència per materialitzar el mandat per la independència.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Aquest divendres explicàvem a VilaWeb el naixement del Gremi de Vinyataires Lliures, una entitat que va sorgir d’una manera espontània per donar suport a un petit celler que havia rebut una sanció que consideraven injusta.
Van ser un centenar de viticultors, que a través del WhatsApp es van començar a coordinar.
Poc més d’un any després, perquè això va passar pels volts de Nadal del 2020, una part d’aquells viticultors s’han organitzat i han constituït el gremi.
El Gremi de Vinyataires Lliures va aprovar els estatuts el 18 de novembre del 2021 i s’ha donat a conèixer aquesta setmana.
Els estatuts d’aquesta entitat jurídica defineixen la figura del “vinyataire lliure”.
El document especifica que la primera finalitat del gremi és la defensa dels drets dels vinyataires, bo i considerant que un “vinyataire” és aquell que “preserva el territori; treballa la vinya pròpia o arrendada de manera orgànica i sostenible; cull el raïm a mà; vinifica el vi amb els llevats propis del raïm i amb la mínima intervenció química; embotella el vi en celler propi o d’altri; comercialitza els seus productes; és un bon ambaixador del seu treball i la seva cultura”.
Segons els estatuts, podran formar part del gremi totes les persones que puguin ser considerades vinyataires segons aquests criteris.
Aquests estatuts tenen un caràcter combatiu, molt social i ecoambiental, i també de suport als agremiats amb pocs recursos, de fer difusió i pedagogia de la viticultura i el treball del vinyataire.
Com a mostra, una de les finalitats descrites diu: “Defensar-nos dels abusos de les institucions, administracions públiques, empreses, monopolis, grans companyes, i del sector financer, fomentar els sistemes econòmics que proposin igualtat d’oportunitats, i promoure tot allò que incentivi la implantació i el coneixement de les vinyes netes, lliures i saludables.”
Entre més finalitats: “Fomentar una investigació jurídica, tècnica, natural i científica respecte dels drets i obligacions dels vinyataires, així com tot allò que pugui afectar a la seva activitat, salut i medi ambient, en especial de les actuacions de les empreses alimentàries, energètiques i administracions públiques, així com qualsevol altre tipus d’actuacions que actualment o en el futur es vulguin implantar massivament o majoritàriament en la societat, de manera que, des d’una perspectiva social, tingui en compte de forma especial els drets i les necessitats universals del vinyataire, entenent-los sempre per sobre dels interessos econòmics de les grans empreses i de l’administració.”
I també: “Emprendre una acció informativa i pedagògica sobre la regulació tècnica, jurídica, natural i de sanitat, així com la seva aplicació pràctica, en àmbits i assumptes relacionats amb la vinya i el vi i, en especial, el de la feina ben feta, dirigida a col·lectius que no disposen d’aquest coneixement i que requereixen una formació pràctica i una informació detallada per exercir i defensar de forma efectiva els seus drets, i poder dur a terme aquesta defensa en condicions mínimes de dret a la salut, el medi ambient i la justícia, davant de l’administració i les grans empreses alimentàries i energètiques, i fins i tot qualsevol entitat o persona que vulgui sotmetre aquells drets universals per sobre d’interessos econòmics.”
I encara, entre més qüestions: “Fomentar, instar i treballar per canviar les lleis contràries a la salut, la natura i el medi ambient que afavoreixin les grans alimentàries i energètiques en contra dels vinyataires, així com, si fos el cas, actuar per qualsevol mitjà jurídic o social pacífic envers qualsevol administració pública, i els seus membres, que obstaculitzin el canvi de les lleis supeditant-les a la voluntat de les grans empreses, o que obstaculitzin les sancions a aquestes empreses per qualsevol atac que facin a la salut, la natura i el medi ambient.”
La quarantena de cellers i vinyataires que han constituït el gremi són de tot Catalunya.
De manera que s’han organitzat en diferents grups territorials, també recollits en els estatuts: Girona-Alella, Tarragona Nord-Lleida, Tarragona Sud i Barcelona.
Cada grup territorial tindrà un màxim de dos membres que formaran part del directori, l’òrgan de direcció del gremi.
I el directori en el seu conjunt exerceix la presidència del gremi.

Response: Els Vinyataires Lliures són una entitat que va sorgir per fer costat a un petit celler que va ser sancionat injustament. Poc després, el gremi van aprovar els estatuts. Hi pot formar part tothom que sigui considerat vinyataire i el seu objectiu és el de donar a conèixer aquesta professió i acompanyar als que en formin part.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
La imaginació al poder o contra el poder.
El desè memorial Sebastià Salellas reflexiona sobre l'evolució de l'esquerra des del maig del 68 a través de xerrades, llibres, debats i la projecció d'un documental que reivindiquen la vigència de la figura de l'advocat, activista i humanista.
"Aprofitem que el memorial compleix deu anys i que el maig del 68 en fa 50", ha explicat Lluc Salellas que subratlla que aleshores l'advocat tenia 20 anys i es va veure "molt influït per aquest moviment".
El maig del 68 serveix de punt de partida per articular un discurs sobre què va significar l'esquerra en aquell moment, com ha evolucionat, què és en l'actualitat o "què hauria de ser".
Els actes programats des del 24 de maig fins al 2 de juny giren entorn a tres àmbits: política, filosofia i comunicació.
Lila feminista i groc pels presos polítics.
El díptic del desè memorial Sebastià Salellas ja és tota una declaració d'intencions per instar a reflexionar sobre l'esquerra actual.
Ho fa, però, des d'un punt de partida: el maig del 68.
Un moviment que, segons ha explicat Lluc Salellas, va marcar la joventut de l'advocat i activista, que aleshores tenia 20 anys.
"Com a persona d'esquerres i humanista, es va veure molt influït per aquest moviment i hem pensat que era un bon moment per fer una revisió sobre què va significar aleshores l'esquerra, com ha evolucionat i què és o què hauria de ser", ha explicat Lluc Salellas que reivindica que, amb aquest eix, el memorial servirà per reflexionar sobre el passat, el present i el futur.
Des del 24 de maig fins al 2 de juny, el memorial organitza un seguit d'actes fent servir una cita de l'any 1992 però que, adaptada, té plena vigència: "És important que l'esquerra torni a les bases, a recuperar el nord, a identificar-se directament amb el carrer.
Segurament també ells mateixos (els polítics socialistes), si haguessin actuat així, haurien sortit de la seva relació passiva amb el poble i haurien reaccionat en contra de la llei Corcuera, la vigent llei del servei militar, d'objecció de consciència, la llei d'estrangeria, entre d'altres".
El memorial havia de començar amb un dels plats forts de l'apartat de política: una conferència d'Arnaldo Otegi.
El portaveu de l'esquerra abertzale havia de ser a Girona el 24 de maig amb la xerrada que portava per títol 'La política de l'esquera: del 68 al 18'.
A última hora, però, i per motius d'agenda d'Otegi han hagut de cancel·lar aquest acte.
Així, el dissabte 26 a les dotze del migdia arrenca el memorial amb la presentació de llibre 'La llibertat insubornable' sobre Manuel de Pedrolo.
La seva autora, Bel Zaballa, serà a la vermuteria la Malabrista.
"Manuel de Pedrolo no es va rendir mai.
Marxista heterodox i independentista convençut, es va mantenir fidel a la llengua catalana, tot i ser conscient de les limitacions econòmiques que això comportava", detalla la descripció del llibre.
El dimarts 29 serà el moment del cinema.
El Truffaut projecta el documental 'Catalunya, una nació sense Estat' produït i dirigit per l'antropòleg Alexander Alland i la filòloga Sonia Alland.
L'activista cultural Guillem Terribas ha explicat que és una bona oportunitat per conèixer com veuen Catalunya des de l'òptima forana.
Dos dies després, arriba el moment de la filosofia de la mà de Marina Garcés.
"És la millor filosofa que hi ha en l'actualitat a Catalunya i, a més, a tots els seus llibres reflexiona sobre el pensament d'esquerres", ha explicat Salellas.
La filòsofa pronunciarà la conferència 'El pensament d'esquerres i transformador, del 68 al 18' al Col·legi d'Advocats de Girona.
L'1 de juny hi haurà un debat sobre l'evolució de la comunicació i la política amb els periodistes Mònica Terribas i Arturo Puente.
El moderarà Sílvia Barroso.
L'altra proposta literària tindrà lloc el 2 de juny, el darrer dia del memorial.
El periodista David Fernàndez i l'advocat August Gil Matamala presentaran el llibre 'Al principi de tot hi ha la guerra'.
Ho faran al casal independentista El Forn, aprofitant també que compleix 18 anys.

Response: Els actes del desè memorial Sebastià Salellas tindran lloc del 24 de maig fins al 2 de juny i reflexionaran, a través de xerrades i debats, sobre política, filosofia i comunicació i, sobretot, se centraran en l'evolució de l’esquerra des del 68 fins ara. També se centraran en la reivindicació de la figura de l'advocat, activista i humanista.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Un total de 501 establiments han aixecat la persiana des del 2012, a raó d'uns 125 per any i amb un creixement sostingut en el temps.
L'any passat va ser la xifra més alta, un total de 128, sis més que fa quatre anys.
La gran majoria, un 94%, han estat un model d'èxit i continuen amb l'activitat.
Per sectors, l'hostaleria i la restauració és la que més negocis ha obert amb un 25% del total, seguit de l'alimentació amb un 20% i articles com roba, sabateria i perfums en un 11%.
El regidor de la Promoció de la Ciutat, Estanis Vayreda, ha destacat també que quatre marques grans s'han interessat per obrir botigues al centre, fet que fa cinc anys això era "impensable", i que esperen que això permeti dinamitzar altres zones més enllà del carrer Sant Rafael, el més cobejat.
El comerç d'Olot ha aconseguit mantenir un creixement sostingut en els últims quatre anys malgrat el context de crisi.
Des del 2012 han aixecat la persiana un total de 501 establiments, essent l'any passat la xifra més elevada d'aquest període amb un total de 128 establiments.
L'any 2012 van obrir 122 negocis, el 2013, 124 i el 2014 un total de 127.
Això representa que més de dos establiments han obert de mitjana cada setmana.
Per sectors, el més nombrós és el de l'hostaleria i la restauració amb un 25% del total, seguit de l'alimentació amb un 20% i articles com roba, sabateria i perfums en un 11%.
Altres activitats com ara lleure i cultura, centres docents, automoció o telefonia no arriben al 10% del total.
El perfil del promotor d'un negoci a Olot és el d'una persona emprenedora, en règim autònom, que ha treballat anteriorment en altres sectors i que aposta per obrir el seu propi negoci.
Destaca també que el 94% del total d'establiments nous han estat un model d'èxit i continuen amb l'activitat.
Per contra, el 6% restant han hagut de tancar per un canvi d'emplaçament a una altra localitat (un 42%), per vendes insuficients (un 39%) o per no poder pagar el lloguer del local (10%).
Dinamitzar altres zones més enllà del centre
Bona part dels establiments que han obert se situen al centre.
És per això que l'Ajuntament vol seguir treballant per dinamitzar altres zones com la del Firal, que confien fer revifar amb la propera reforma, o la del Carme.
Aquesta última és la que té més dificultats perquè no té cap equipament "prou potent" per portar gent, segons el regidor de Promoció de la Ciutat, Estanis Vayreda.
A l'altra cara de la moneda hi ha el carrer Sant Rafael, el més cobejat.
Vayreda ha explicat que quatre marques importants s'han interessat darrerament per obrir a aquesta zona i ha recordat que Mango i Abacus estrenaran botiga entre els mesos de març i abril als baixos de l'antic hospital Sant Jaume.
Des del consistori sempre se'ls intenta oferir altres zones.
"Ja és molt que vinguin a Olot; això era impensable fa uns quatre o cinc anys", assenyala Vayreda.
El següent pas serà que aquestes marques serveixin per dinamitzar altres carrers com podria ser el del Carme o la plaça Major on hi ha antics comerços que continuen oberts amb dificultats.
L'obertura de la cafeteria del Montsacopa a la primavera del 2017
Aquest dijous la junta de Govern Local ha aprovat el plec de clàusules per la concessió del bar-cafeteria que s'obrirà al fortí de Sant Francesc del volcà del Montsacopa a la primavera del 2017.
Ara s'obre un termini de 20 dies perquè estigui a exposició pública.
La concessió és de 10 anys i cinc més de pròrroga amb un cànon anual de 3.000 euros.
Les empreses interessades hauran de fer arribar la seva proposta alhora que hauran d'assumir uns 40.000 euros per al mobiliari i la zona de la cuina mentre que l'adequació de la zona es finançarà amb diner públic.
Entre els aspectes que més es valoraran en el concurs serà una oferta gastronòmica on hi hagi representats els productes locals.
Segons Vayreda, el consistori creu que el model que actualment hi ha al bar-restaurant del Parc Nou seria un bon exemple en aquest nou indret.
La idea és que el visitant trobi una zona de serveis a la zona del volcà.

Response: La presència d’establiments a Olot augmenta cada cop més, ja que de mitjana s’engeguen dos negocis per setmana, i un 94% són un èxit. Els més destacats són l’hostaleria i la restauració, però també l’alimentació, moda, sabateria i perfums. S’han establert marques conegudes com a Abacus i Mango. L’Ajuntament vol continuar treballant per dinamitzar zones com la del Firal.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Els pobles han d’optar per la cultura, no solament la popular.
Fa unes quantes setmanes vaig trepitjar Agramunt, a la comarca de l’Urgell, conegut pels torrons i la xocolata.
Un poble acollidor i actiu que, amb només cinc mil habitants, té una singularitat que el fa gairebé únic: gaudeix de dues fundacions artístiques.
A Agramunt s’hi va instal·lar ara fa vint-i-cinc anys l’Espai Guinovart d’art contemporani, impulsat per l’artista Josep Guinovart, i el 2001 s’hi va crear la Fundació Guillem Viladot-Lo Pardal, dedicada a l’artista, poeta i escriptor Guillem Viladot.
Dues fundacions privades que reben el suport imprescindible de les institucions públiques i que fan que Agramunt tingui dos motius d’altura perquè la gent la conegui i la visiti.
I, més important i tot: dues fundacions que tenen la capacitat de generar i irradiar creació i cultura, cap endins i cap enfora, fent xarxa amb els altres centres d’art del país.
Aquesta vegada, vaig visitar la Fundació Viladot, que va ser tota una sorpresa: Guillem Viladot (Agramunt, 1922 – Barcelona, 1999) era fill d’una nissaga de farmacèutics del poble i ell mateix va continuar la tradició estudiant farmàcia i prenent el relleu del seu pare com a farmacèutic d’Agramunt.
Però les seves inquietuds eren eminentment artístiques i ben aviat va començar a escriure.
Del relat va passar a la poesia i després a la poesia experimental (la desintegració del llenguatge i jocs d’alfabets), que juntament amb l’objecte trobat van fer un mateix camí.
Duchamp com a guia primer i la psicoanàlisi de Lacan després van anar conformant tota una obra poètica i visual que avui podem veure a la fundació, en tres edificis situats a l’Agramunt històric, que s’anomenen lo Pardal 1, 2 i 3.
En els dos primers edificis de lo Pardal s’hi pot visitar la col·lecció permanent, amb esperit de ‘magatzem visitable’, que recull la seva obra prolífica segons les diferents sèries que va executar al llarg de la seva vida: ‘Films-Cartrons’, ‘MOX-Cartrons’, ‘Iconografies de l’ús i de l’oci’, ‘Volumetries’, ‘Meta-Objectes’, ‘Música i objectes musicals’, ‘Ferros’, ‘Self’… El tercer edifici es reserva per a les exposicions temporals.
Ara es pot veure l’exposició ‘Transgressions’ de l’artista Marta Bisbal, d’anàlisi crítica, que s’articula al voltant de la muntanya de Montserrat.
Conèixer la muntanya al llarg de set anys d’observació.
Però quan hi vam ser, vam poder veure l’exposició ‘Poesia concreta.
Joan Brossa, Josep Iglésias del Marquet, Guillem Viladot.
Petite Galerie, Lleida 1971’.
La mostra recuperava l’exposició que aquests tres artistes vam presentar a la Petite Galerie de Lleida l’any 1971, que és considerada (si no la primera) una de les primeres exposicions sobre poesia concreta a l’estat espanyol.
A més, es mostraven també alguns dels llibres de l’editorial lo Pardal (d’aquí el nom dels edificis de la fundació), que Viladot i Iglésias del Marquet van fundar el 1969, fa cinquanta anys.
Aquesta mostra també és una altra línia traçada que la Fundació Viladot vol explorar, juntament amb la d’acollir joves artistes contemporanis com ara Marta Bisbal i posar-los en diàleg amb l’obra de Viladot.
L’exposició ‘Poesia concreta.
Joan Brossa, Josep Iglésias del Marquet, Guillem Viladot’ commemora el cinquantè aniversari de la inauguració de la Petite Galerie, el centenari del naixement de Joan Brossa i el vintè aniversari de la mort de Guillem Viladot.
S’ha fet amb la col·laboració de la Fundació Joan Brossa de Barcelona i el Museu d’Art Jaume Morera de Lleida.
Ara l’exposició es pot veure al Jaume Morera de Lleida i després a la Fundació Brossa de Barcelona.
Però aquesta vitalitat no s’entendria ni seria factible sense la dedicació i visió del jove Pau Minguet, que fa un any que ha assumit la direcció de la fundació.
Historiador de l’art i pagès, establert a Belltall (el regidor més votat aquestes darreres eleccions), va entrar en contacte amb la fundació Viladot gràcies al curs Art i Territori de la Universitat de Lleida.
Calia que la fundació Viladot fos oberta (el dijous i el divendres de 10.00 a 14.00 i de 15.00 a 19.00, i el dissabte de 10.00 a 14.00), però a més ell hi ha imprès la capacitat de treballar, d’entendre’s amb les altres institucions vinculades i de tenir la mirada ben posada; la d’un professional jove que es dedica a treballar en la manera com la ruralitat pot generar pensament contemporani.
Creació feta als marges.
I així, per exemple, ha aconseguit que a la tardor del 2020 Can Framis de Barcelona aculli una mostra d’obres de Viladot.

Response: Agramunt, un poble de cinc mil habitants, ha optat per la cultura amb la presència del museu d’art contemporani Espai Guinovart i la Fundació Guillem Viladot-Lo Pardal, en què es pot visitar l’obra poètica i visual de Viladot. També s'hi troben exposicions temporals, com "Poesia concreta. Joan Brossa, Josep Iglésias del Marquet, Guillem Viladot. Petite Galerie, Lleida 1971", entre d'altres.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Josep Lluís del Alcázar, delegat sindical de la CGT, reclama a l'alcalde de Sant Andreu, Enric Llorca, que pregunti al ministre Íñigo Méndez de Vigo, qui ara té les competències en educació amb l'aplicació del 155, "per què oculta l'informe d'Inspecció", el qual, exculparia tots els docents investigats.
El professor dassegura que el sindicat té constància que l'informe d'Inspecció "no veu cap indici" negatiu en el comportament dels docents, i ha reclamat que es faci públic per proporcionar tranquil·litat als professors i alumnes.
Carta dels familiars dels professors investigats
"A l’Institut El Palau de Sant Andreu de la Barca, el dia 2 d’octubre del 2017, l’endemà del referèndum, es va donar l’opció als alumnes de fer un petit acte al pati (els alumnes d’ESO) o al davant de la porta (els de batxillerat) que consistia en uns minuts de silenci.
Els professors van donar llibertat als alumnes per decidir si volien assistir-hi.
No és cert que se’ls hi obligués.
A les aules, es va permetre de fer un petit debat on els mateixos alumnes podien parlar sobre els fets ocorreguts el dia abans.
En cap cas els professors no van imposar la seva opinió.
És del tot fals que assenyalessin els alumnes fills de guàrdies civils, que els humiliessin ni que expressessin cap sentiment d’animadversió envers el cos de la Guàrdia Civil.
La reacció dels pares d’alguns alumnes davant el que entenem que és un acte de llibertat d’expressió va ser culpabilitzar i denunciar alguns professors pel delicte d’incitació a l’odi.
Els primers professors acusats van repetir reiteradament davant la resta de companys que en cap cas no s’havia fet res que es pogués qualificar en aquests termes.
La llista de professors acusats es va anar ampliant, sense causa ni fonament, de dos fins a onze.
Per part dels alumnes, del miler d’estudiants que té l’institut, s’han personat com a part acusadora un total de divuit famílies.
La resta no participa en l’acusació.
El gener del 2018, van ser tots citats a declarar a la Ciutat de la Justícia.
Van contestar totes les preguntes i van negar totes les acusacions que se’ls imputen.
Tant els declarants com la defensa confiaven que el cas s’arxivaria, atès que simplement no s’havia fet res mal fet.
Mesos després, la fiscalia ha donat credibilitat a l’atestat de la Guàrdia Civil, desatenent les declaracions dels acusats.
Nosaltres, els familiars, denunciem davant l’opinió pública la seva indefensió.
Recordem que el Departament d’Ensenyament està intervingut pel 155 i ha silenciat tota manifestació pública que contraresti el relat imperant.
Denunciem la manca de rigor d’alguns mitjans de comunicació, així com la campanya mediàtica que ha donat per bons els arguments de la fiscalia, sense esperar l’acció de la justícia.
Denunciem també que membres del govern espanyol s’hagin posicionat al costat de la fiscalia qualificant de lamentables uns fets que no han estat provats.
Denunciem la deshumanització que es practica una vegada més ignorant la presumpció d’innocència dels acusats.
Els nostres familiars són professionals de l’educació que tenen una llarga trajectòria i han estat sempre ben valorats pels seus companys i alumnes.
Són persones íntegres, que entenen l’educació com alguna cosa més que la transmissió de coneixements, és a dir, tenen uns valors ètics i els posen en pràctica.
Resulta del tot inversemblant acusar-los de fer el contrari del que han fet sempre: educar en la convivència i el respecte.
Resulta molt dolorós per a les famílies veure com persones que estimem són objecte de difamació, calúmnies i injúries.
La dimensió que ha pres tot l’assumpte és desmesurada i no ajuda al normal funcionament del procés judicial ni de la tasca educativa del centre.
Volem deixar clar que confiem en l’acció de la justícia".
El grup de suport als professors de l'institut el Palalu, 9 del Palau, ha convocat una manifestació avui a les 12 del migdia davant l'Ajuntament de Sant Andreu de la Barca com a mostra de força i de suport als docents acusats de delictes d’odi.

Response: L’informe d’Inspecció dels docents acusats de delictes d’incitació a l’odi no conté observacions negatives. Després de l’1-O, els professors van donar llibertat als alumnes per assistir a un minut de silenci, però no se’ls va obligar, tal com afirmen algunes famílies. La fiscalia va donar la raó a l’atestat de la Guàrdia Civil, sense tenir en compte els acusats.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Els empresaris i la classe política.
Les jornades que organitza cada any el Cercle d'Economia a Sitges acostumen a ser suggeridores i també serveixen per analitzar la relació de l'empresariat amb la classe política.
Els negocis sempre reclamen estabilitat.
No és estrany, doncs, que l'edició d'enguany s'hagi centrat en els populismes sense evitar el moment que viu el procés sobiranista.
I els empresaris, hàbils per detectar qui té la paella pel mànec o qui pot ostentar el poder, focalitzen el seu interès.
Aquest dijous, en la sessió inaugural de les jornades, van traslladar la inquietud sobre la relació Catalunya-Espanya al ministre Luis de Guindos -li van formular una desena de preguntes- mentre que van esquivar Carles Puigdemont, a qui van interpel·lar una sola vegada.
De Puigdemont en coneixen el discurs i saben que no es tornarà a presentar.
Ho explicàvem en aquesta crònica amb Oriol March.
Els empresaris han estat més actius aquest divendres amb Oriol Junqueras, que no té la voluntat de fer un pas al costat.
Hisenda, Cristiano i Messi.
En època de densitat en informacions judicials, les estrelles del futbol tampoc s'escapen dels jutjats.
En els darrers dies han coincidit la confirmació de la sentència a Messi amb la formulació, per part d'Hisenda, de l'acusació contra Cristiano Ronaldo per frau fiscal, un procés encara en fase preliminar i pendent de l'actuació de la Fiscalia.
Tot i que el tracte dispensat per l'Estat a les figures del Barça i el Madrid ha estat ben diferent -rellegiu l'article de Manel Pérez a La Vanguardia publicat tot just fa mig any-, el comportament tributari dels futbolistes indica com viuen en una bombolla aliena a la societat.
Vist i llegit
Els ajuntaments catalans van arribar dimecres a l'equador del mandat.
El tomb electoral que van experimentar molts municipis el 24 de maig del 2015 -començant per Barcelona- ha fet especialment interessant l'anàlisi de la feina feta pels governs locals en els darrers dos anys.
A NacióDigital hi hem dedicat un monogràfic, que es completarà en les pròximes setmanes amb entrevistes a alcaldes d'arreu del territori.
Us destaco especialment l'article elaborat per Jordi Bes, que recull de forma minuciosa les mesures preses i els deures pendents del govern d'Ada Colau a Barcelona.
L'ascens de Colau a l'alcaldia de Barcelona, retratat en aquest altre article que detalla l'aterratge de l'activista a la plaça de Sant Jaume, i el canvi de cicle que va experimentar l'Ajuntament continuen generant curiositat fora de les nostres fronteres.
La frase de la setmana
"Pedro Sánchez portarà el PSOE de l'exili en el qual fa temps que viu si aconsegueix una cosa extremadament difícil, la integració".
L'anàlisi és d'Iñaki Gabilondo, que intentava projectar aquesta setmana un escenari de futur per als socialistes espanyols després del triomf a les primàries de Sánchez sobre Susana Díaz, la candidata avalada per l'aparell del partit i la vella guàrdia.
Gabilondo demanava que el nou secretari general sigui prou hàbil per facilitar la "coexistència" entre faccions i que treballi per "reagrupar" forces.
Segons el periodista, és l'únic camí que permetria al PSOE tornar a aspirar a la Moncloa.
Però ja se sap que no és el mateix pactar amb un rival que amb un enemic.
I Sánchez i Díaz, com s'ha demostrat, no són cap exemple de convivència.
El nom propi
Un dels protagonistes de la setmana és, indiscutiblement, Sandro Rosell.
Els negocis relacionats amb el món del futbol han portat l'expresident del Barça a la presó.
La jutge de l'Audiència Nacional que investiga el cas, que ha decretat reclusió sense fiança per a Rosell, imputa al predecessor de Josep Maria Bartomeu delictes de blanqueig de capitals i pertinença a organització criminal per haver-se beneficiat de diners procedents de comissions il·lícites derivades de la venda dels drets de la Confederació Brasilera de Futbol.
L'empresonament de Rosell a Soto del Real ha coincidit amb la decisió de l'Audiència de Barcelona de desestimar el recurs del Barça sobre l'acció de responsabilitat contra la junta directiva de Joan Laporta, una judicialització dels comptes del club iniciada sota el mandat de Rosell.
Com bé detalla Ramon Besa a El País, els esforços de l'expresident per erosionar Laporta van dilapidar el crèdit que li van concedir els socis.
Els imperdibles
Ha arribat la calor i el bon temps és sinònim de diversió.
Més enllà de gaudir amb la final de Copa de dissabte -esperem que Luis Enrique s'acomiadi del Barça amb un títol- i de confiar en el talent de la Juventus el cap de setmana que ve, us proposem que gaudiu amb els festivals de música que comencen a omplir el calendari.
El nostre cap de Cultura, Esteve Plantada, ha fet una selecció d'una vintena de cites -del Primavera Sound a Cap Roig- per gaudir de les dates que venen.
Joan Serra i Carné
cap de Política de NacióDigital
Vols rebre "La brúixola" de NacióDigital cada divendres a la tarda al teu correu electrònic?
Fes clic aquí per subscriure't-hi

Response: Les jornades del Cercle d’Economia s’han centrat en els populismes i han fet moltes preguntes sobre Catalunya-Espanya a Luis de Guindos. Pel que fa al futbol, Messi i Ronaldo presenten deutes pendents amb els jutjats i Hisenda. Com que ja som a l’equador del mandat de les alcaldies, és interessant fer un resum de la feina feta, sobretot a Barcelona.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
La Guàrdia Civil ha abandonat poc abans de les vuit de la tarda la seu d'Òmnium Cultural després d'un registre que ha durat gairebé 12 hores.
Els agents de la policia espanyola han posat l'entitat cultural sobiranista en el punt de mira aquest dijous en el marc d'un nou operatiu contra el referèndum de l'1-O.
Tal com ha informat Òmnium Cultural, la policia espanyola s'ha endut la comptabilitat dels darrers dos anys, en paper i en copia digital en CD.
En total, 10 GB de documentació i 320 gigues del banc d'imatges gràfic de l'entitat.
A part, també han confiscat tres telèfons, un dels quals d'ús personal, quatre discs durs i han intervingut quatre correus de treballadors.
Molons a arribat al Palau de la Generalitat aquest matí escortat per agents de paisà del cos armat i ha estat present durant els escorcolls.
A la seu d'Òmnium, el cos armat ha retingut de bon matí set treballadors en una sala, així com membres de la direcció de l’entitat.
Els agents han intervingut els correus electrònics del personal -una cinquantena de persones, segons ha confirmat l'entitat- i han canviant les seves contrasenyes.
Molts dels treballadors, que acte seguit han pogut sortir de la seu, han decidit tornar a entrar per ser presents durant l'escorcoll dels seus efectes personals.
Una "vergonya democràtica", segons Òmnium
El vicepresident d'Òmnium, Marcel Mauri, ha assegurat que no trobaran "segur" cap vinculació econòmica de l'entitat amb la Generalitat, i ha instat la Guàrdia Civil a anar "a les seus del partit que governa l'Estat" on potser sí que "trobarà una vergonya democràtica".
Així mateix, ha afirmat que "no calia aquest xou" ni la "humiliació" que s'està practicant a Òmnium, i des de l'entitat ha assegurat que n'estan "farts": "Ja n'hi ha prou de com ens estan tractant".
Mauri també ha avisat sobre el requeriment que s'ha rebut per part del jutge, que insta a prendre "qualsevol mesura -inclosa la detenció- contra tots aquells que intentin impedir, obstaculitzar o evitar la pràctica de les diligències acordades".
No obstant això, s'ha fet una crida a socis i ciutadans aquest dijous a les 18.00 hores a la plaça de Sant Jaume per denunciar el que consideren que és una "vulneració de drets".
Una hora després, els CDR també han convocat una altra concentració davant de la caserna de la Guàrdia Civil, a Travessera de Gràcia.
— NacióDigital (@naciodigital) 15 de març de 2018
El cost de l'1-O
Les campanyes de publicitat en mitjans de comunicació sobre el referèndum del passat 1 d’octubre van tenir un cost de 502.639 euros, segons la investigació preliminar de la Guàrdia Civil.
L’Institut Armat ha analitzat factures i ha pres diverses declaracions d’alts càrrecs i empresaris per rastrejar el diner públic fet servir tant per l’anunci emès per TV3 com per a la campanya prevista sobre el registre de catalans a l’estranger.
Aquesta operació és similar a la que el Suprem va dur a terme fa unes setmanes, quan van demanar els correus electrònics del president de l'entitat d'Òmnium, Jordi Cuixart, empresonat a Soto del Real.
La primera reacció del govern espanyol a l'operació policial ha arribat de la mà de la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría.
Des del Congrés dels Diputats ha assenyalat que es tracta d'una decisió judicial i ha subratllat que el seu govern hi ha col·laborat després de facilitar les factures i les dades que els ha demanat tant el Tribunal de Comptes com el jutge.
Per la seva part, el diputat de la CUP Carles Riera ha destacat que "és hora que es reprengui la mobilització social" i s'aposti per la "desobediència".
El cupaire ha demanat un "acord de les forces independentistes per fer la República" i que comenci per una investidura "que no acati el TC".

Response: La Guàrdia Civil inicia l’operatiu contra el referèndum i requisa la comptabilitat, els telèfons i discs durs de la seu d’Òmnium Cultural. També han intervingut correus electrònics i han canviat contrasenyes. L’entitat ha qualificat l’actuació de “xou”, “humiliació” i han expressat que n’estan farts. Les campanyes publicitàries de l’1-O van tenir un cost de 502.639 euros.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
En aquest sentit, per primera vegada a la història el foc que encés les fogueres de Sant Joan viatja fora de les fronteres dels Països Catalans per arribar a Hamburg, Brussel·les, Ginebra i Edimburg, ciutats on viuen alguns dels líders independentistes exiliats.
El president a l'exili i també els exconsellers exiliats han rebut a les seves mans la Flama del Canigó aquesta mateixa tarda de dissabte.
La Flama del Canigó amb simbolisme europeu
El foc que ha viatjat a Europa ha sortit el 23 de juny al migdia del Parlament de Catalunya, on el president de la cambra, Roger Torrent, l'ha rebut arribada directament del cim del Canigó.
Quatre representants de la Junta Nacional d’Òmnium són els encarregats de transportar en avió els quinqués amb la flama fins a les quatre ciutats europees on hi ha exiliats els líders polítics catalans.
Per altra banda, el coll d'Ares –entre el Ripollès i el Vallespir- es consolida com la principal porta d'entrada de la Flama del Canigó al Principat.
Aquesta tradició que cada any encén les fogueres de Sant Joan simbolitza la unió dels Països Catalans i la vitalitat de la cultura catalana.
La flama ha arribat, com cada any, des de la Catalunya Nord a l'antiga frontera de coll d'Ares i després d'un dinar popular es reparteix per la resta de territoris del Principat.
Algunes de les rutes, però, ja han enfilat directament des del Canigó fins als seus llocs de destí.
Des d'Òmnium Ripollès, Jordi Vilarrodà destaca el simbolisme del coll d'Ares.
"No es tracta només d'una frontera entre estats que mica en mica anem esborrant, sinó que també és el lloc per on van haver de marxar a l'exili l'any 39 milers de persones amb una gran penúria".
"Salvant totes les distàncies, avui dia tornem a tenir persones a l'exili", ha afegit Vilarrodà.
Quinqués amb llaços grocs i missatge de Cuixart
Una de les novetats d'enguany serà en els quinqués, que substitueixen una de les senyeres que tradicionalment pengen de les dues nanses per un llaç groc, símbol de solidaritat amb els presos polítics i exiliats.
"Malgrat la repressió, Òmnium continua apostant per la cultura com a principal eina de cohesió social i per això enguany, el foc que agermana els Països Catalans la nit més curta de l’any no quedarà al marge de la forta onada repressiva que fa mesos que viu el país", asseguren des d'Òmnium.
Un dels colofons a l'acció és en el text que tradicionalment acompanya la flama en el seu recorregut, que els equips de foc han volgut que fos escrit pel president de l'entitat, Jordi Cuixart, actualment empresonat preventivament a Soto del Real.
A sota teniu el missatge sencer:
Missatge de Jordi Cuixart per la Flama del Canigó 2018
Avui renovem la Flama gràcies al compromís granític de la societat civil, l’autèntic motor d’un poble sempre en moviment.
Un agraïment infinit a totes les entitats que la fan possible.
La Flama del Canigó que agermana els Països Catalans és un símbol d’esperança en el futur.
Ens demostra la capacitat del poble català d’unir-se en moments difícils i anar sempre endavant.
Com el 1966, quan, malgrat la dictadura franquista, la Flama va arribar per primer cop al Principat de Catalunya.
Enguany, davant el retorn de la injustícia autoritària i la suspensió de l’autogovern de Catalunya, seguim mostrant a Europa i al món l’anhel irrenunciable de viure en pau i llibertat.
Empeltats de solidaritat i tendresa, som més conscients que mai que la causa contra Catalunya és una causa contra la democràcia; que el dret a l’autodeterminació és un dret fonamental que ni la repressió ni la por no segrestaran.
Ens tenim els uns als altres amb tanta força, determinació i coratge, que avui ja som un país millor.
Com més foscor ens volen imposar, més il·lusió tenim perquè la llum de la Flama arribi a més i més gent, per compartir entre iguals l’emoció del foc, la festa i la màgia de la nit de Sant Joan.
La cultura sempre ha estat una eina de transformació social.
La cultura amara ciutats, barris i pobles definits per una diversitat que ens enriqueix i ens fa més forts, per un país que no demana pels orígens sinó per on volem anar plegats.
Convençuts que si els infants creixen junts a l’escola, romandran junts al carrer i units com a societat; convençuts que el camí l’hem de fer junts i tindrà sentit si decidim el destí plegats.
La maduresa i la cohesió de la societat catalana en són la millor garantia.
Visca la Flama del Canigó!
Visca la Cultura!
Visca els Països Catalans!

Response: Enguany per Sant Joan, Òmnium s’ha encarregat de transportar amb avió la Flama del Canigó fins a les quatre ciutats europees on hi ha líders polítics exiliats. És una tradició que simbolitza la unió dels Països Catalans. Juntament amb la flama, Jordi Cuixart ha escrit una carta on expressa que és un símbol d’esperança i de llibertat catalanes.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Aquest dijous es va celebrar la segona i darrera sessió del judici contra els estudiants Isma Benito i Dani Ayyash, detinguts i acusats de protagonitzar aldarulls durant la vaga general del 29 de març de 2012.
Després de ser arrestats i posats a disposició policial, el seu cas va passar al jutjat d'instrucció.
Allà van coincidir amb la magistrada Carmen Garcia Martínez, instructora del cas 4-F, conegut pel documental "Ciutat Morta".
Els vaguistes van estar 33 dies reclosos perquè aquesta jutgessa va decretar presó preventiva.
Tant la Generalitat com la Fiscalia, que han mantingut l’acusació després de la retirada de l'Ajuntament en aquest i un altre cas de vaguistes encausats arran el 29-M, han decidit rebaixar les penes que demanen a Isma i Dani.
Els dos òrgans han retirat la seva acusació de resistència i lesions, perquè han considerat provat que els dos estudiants no havien utilitzat la força contra les autoritats, un fet que recollia l'atestat policial.
Els agents dels Mossos d'Esquadra que els van arrestar reconeixen que s'havien fet mal durant la persecució dels encausats i no durant l'arrest.
Tot i així, la Fiscalia demana cinc anys de presó a cada un per desordres públics, atemptat i danys.
La Generalitat, per la seva banda, també els acusa de desordres i danys, pel que ha sol·licitat un ingrés de un any en total per a cadascú.
El matí de la vaga general Benito portava una ampolla amb líquid d'encendre barbacoes amb la que pretenia, tal com relata l'advocat de la defensa, Luís Salvadores, cremar un ninot de cartró i llibres per protestar simbòlicament contra les retallades en educació i l'aprovació de la reforma laboral.
D'altra banda, els agents també van trobar petards a la seva motxilla, que havien de servir per donar per finalitzada la jornada de lluita a la facultat de Física de la UB.
En qualsevol cas i davant l'èxit de la convocatòria, que va fer que la majoria d'estudiants no assistissin a la universitat aquell 29 de març, no es va tirar endavant aquesta acció reivindicativa.
En aquesta segona vista les proves pericials han acreditat, segons ha explicat l'advocat i membre del gabinet tècnic-jurídic de Comissions Obreres a Nació Digital, “que l'ampolla estava precintada i que no contenia empremtes dactilars dels acusats, com tampoc les contenien els petards”.
Aquesta prova podria qüestionar l'atestat policial, “que no mencionava en cap moment que l'ampolla no havia estat oberta”.
Salvadores també assegura que els dos joves participaven d'un piquet informatiu del sindicat estudiantil AEP en el moment dels aldarulls i que els van detenir quan caminaven cap a la seu d'aquesta associació per tornar els materials.
“El conserge els va veure dins la facultat de Física”, sentencia, “és impossible que al mateix moment estiguessin participant dels aldarulls a la facultat d’Enginyeria”.
Ara, la jutgessa ha de valorar les possibles contradiccions entre les proves aportades per la defensa i la versió d’un sergent dels Mossos d’Esquadra, el testimoni en que es fonamenta l’acusació, “que no els va identificar per la seva cara, sinó per la seva estructura corporal”, apunta l’advocat.
Suspès el judici contra dos activistes de Sant Andreu
Aquesta mateixa setmana també havia de tenir lloc la vista contra els vaguistes de Sant Andreu, Roger Sànchez i Saturnino Mercader, que s’enfronten a penes de sis i dos anys de presó, respectivament, per presumptes delictes de resistència a l’autoritat i atemptat contra el dret del treball.
El judici, però, es va suspendre després que la defensa en demanés la nul·litat, al·legant que havia estat vulnerat el dret de Sànchez a preparar la defensa pel delicte que li imputaven, concretament el d’abaixar les persianes de dos comerços.
I és que el jutjat d’instrucció mai va preguntar a l’acusat per aquesta qüestió, de manera que ara el cas tornarà a aquest jutjat, que haurà de valorar si preguntar-li o no a l’encausat sobre aquests fets, i si cal o no un judici.

Response: Isma Benito i Dani Ayyash van ser arrestats pels aldarulls en la vaga del 29 de març. La Generalitat i la Fiscalia han decidit abaixar les penes perquè consideren que no havien agredit les autoritats. La jutgessa ha tingut en compte les contradiccions entre l’atestat policial i la defensa. S’ha suspès també el judici dels activistes Sànchez i Mercader.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
El president del Port de Barcelona, Damià Calvet, ha afirmat que els projectes bàsics per als accessos diaris i ferroviaris està previst estaran enllestits al juliol del 2022, després que a l'octubre se signessin els protocols entre administracions com la Generalitat, el govern espanyol i Adif.
En un acte celebrat al Col·legi d'Enginyers de Camins amb motiu de l'Any Europeu del Ferrocarril, Calvet ha subratllat que es tracta d"inversions molt importants", d'uns 400 milions d'euros per als accessos i 200 milions més per a la terminal ferroviària, tot i que part d'aquests darrers ja es van avançar per a Hutchinson.
Per la seva banda, la presidenta de FGC, Marta Subirà, ha reivindicat el ferrocarril "com a protagonista de la revolució de la mobilitat".
En l'acte -amb el títol '"Objectiu Europa.
Compromesos amb els valors i propòsits de l’Any Europeu del Ferrocarril" i que s'ha celebrat al Col·legi d'Enginyers de Camins- el president del Port de Barcelona ha comentat que fins que no es van signar els protocols aquesta ha estat "una pel·lícula de por a vegades", després de diversos intents.
Ara, ha dit, ha de ser "el protocol definitiu" i ha assegurat que diferents grups hi treballen "amb molta intensitat i rigor" per tenir enllestits els projectes d'aquí just un any.
Calvet ha admès que amb aquestes inversions "anem molt endarrerits" i que en anys anteriors s'havien generat "moltes expectatives" però ha valorat que actualment el "full de ruta està molt ben definit" i que "serà una realitat" en benefici, ha comentat, de no només el Port de Barcelona sinó de "l'economia del país".
A més, ha destacat, que es disposen de fons, tant propis com previsiblement dels Next Generation EU.
Mentrestant, el president del Port de Barcelona ha celebrat que en els darrers anys la quota modal del ferrocarril hagi pujat del 3% de fa uns anys fins al 16% o 17% actual.
Segons ha dit, hi ha 10.000 serveis anuals de diversos operadors que transporten contenidors, cotxes i granels.
Pel que fa la presidenta de FGC, Marta Subirà, ha posat l'accent en la importància del ferrocarril en el segle XXI, tot i tractar-se d'un invent del segle XIX.
En aquest sentit, ha destacat que s'"està erigint com a protagonista de la revolució de la mobilitat" i que representa "modernitat".
"Així ho reconeix la ciutadania, que ens demana més i millors serveis", ha afegit, que ha també ha apuntat el ferrocarril és la "punta de llança" per avançar capa una societat més descarbonitzada.
A més, ha indicat el paper del ferrocarril en els dos segles passats i els seu lligam amb conceptes com "la llibertat i la capacitat dels països de desenvolupar-se socialment, ambientalment, econòmicament, políticament i culturalment".
Elogis a Adif per la liberalització de l'alta velocitat
En l'acte, tant el mateix Damià Calvet, com el director general de FGC, Pere Calvet, i el director de Tecnologia i Recursos Humans de Ouigo, Francisco Martín, han elogiat el procés de liberalització d'Adif en el transport de viatgers en alta velocitat.
"Espanya és el país que ha fet la liberalització més completa", ha apuntat Pere Calvet, que ha pronosticat que amb la incorporació de més empreses més enllà de Renfe "el mercat s'accelerarà".
No obstant això, ha lamentat que la connexió no acabi de ser plena amb França.
"Encara ens estem posant masses traves", ha comentat en referència a qüestions tècniques, administratives i idiomàtiques".
Per la seva banda, Martín ha aplaudit la "valentia i professionalitat" de l'ens gestor d'infraestructures ferroviàries" amb el què ha afrontat el procés.
Respecte les primeres setmanes de funcionament de la companyia en el corredor Barcelona-Madrid, el directiu de la companyia francesa s'ha mostrat molt satisfet.
"No podríem haver començat millor", ha assegurat.
Segons ha dit, la puntualitat del servei és del 92% i del 99% si es tenen en compte els primers quinze minuts de l'hora prevista d'arribada, i el retorn dels passatgers ha estat molt positiu.
D'altra banda, Martín ha garantit que l'objectiu d'Ouigo no és treure viatgers a Renfe sinó captar nous passatgers que inicialment no tenien previst viatjar i que abans no havia fet ús del ferrocarril.
El directiu, a més, s'ha mostrat confiat que aviat s'eliminaran les connexions aèries de curt radi.
Segons ha assenyalat, de mitjana els avions multipliquen per 80 la petjada de carboni.
En aquest sentit, ha assegurat que les aerolínies ja tenen assumit aquest escenari pels pròxims anys perquè "No hi ha forma tecnològica d'eliminar la petjada de carboni".
"És una decisió política que tard o d'hora es prendrà", ha augurat.

Response: Calvet afirma que el projecte de 600 milions d’euros per als accessos diaris i ferroviaris està en marxa i que el full de ruta ja està definit. Calvet afirma que aquest projecte millorarà no només el Port de Barcelona, sinó també l’economia del país, ja que el ferrocarril està a l’ordre del dia en termes de mobilitat i modernitat.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
El Congrés dels Estats Units ha avalat finalment l'elecció del demòcrata Joe Biden com a nou president del país en un ambient convuls i caòtic per l'assalt històric al Capitoli que ha tingut lloc poques hores abans, que s'ha saldat amb almenys quatre morts.
Biden va guanyar les eleccions el 3 de novembre passat amb 81 milions de vots (7 més que el president sortint, Donald Trump) i amb un percentatge del 51,4% enfront del 46.9% de Trump.
Les dues cambres que formen el Congrés (la de Representants i el Senat) han certificat per àmplia majoria els resultats, tal com havia fet el Col·legi Electoral el 14 de desembre passat i havien confirmat abans les autoritats electorals dels 50 estats.
La jornada de la ratificació de l'elecció de Biden com a president s'ha vist marcada, indubtablement, per l'assalt al Capitoli per part dels partidaris de Trump.
En un escenari sense precedents i històric, milers de persones han envoltat els voltants de l'edifici de la institució legislativa dels Estats Units i centenars d'ells han acabat entrant per la força en una escena inèdita.
L'assalt a l'edifici per part dels fanàtics ha durat més de tres hores i els manifestants han seguit protestant pels voltants de l'edifici fins ben entrada la matinada catalana.
VÍDEOS i FOTOS
Quatre morts en l'assalt al Capitoli dels Estats Units
14 policies ferits i almenys una cinquantena de detinguts en un atac històric perpetrat pel trumpisme que posa en escac la democràcia americana
La policia no ha aconseguit desallotjar-lo fins que no ha arribat el reforç de la Guàrdia Nacional, que ha carregat i llançat gasos lacrimògens per dispersar els assaltants.
L'alcaldessa de Washington ha decretat un toc de queda a les 18h per raons de seguretat nacional.
La presidenta del Congrés, Nancy Pelosi, s'ha mostrat decidida en reprendre la votació per contrarestar la intenció dels fanàtics de Trump.
La resistència de Trump
La sessió del Congrés s'ha produït enmig d'un clima de forta tensió política, provocada per la negativa del candidat fracassat, el president sortint Donald Trump, i de l'ala més extremista del partit Republicà, d'admetre els resultats.
En les darreres setmanes, s'ha produït un veritable pols intern dins dels conservadors entre el sector majoritari a la cúpula, que ha reconegut el triomf de Biden, i un nucli minoritari al Congrés però potent entre les bases republicanes, que s'ha negat a reconèixer la derrota.
— Donald J. Trump (@realDonaldTrump) January 6, 2021
Les pretensions de Trump, que des del 3 de novembre ha assegurat haver estat víctima d'un frau massiu, han estat bandejades per totes les instàncies judicials a les quals ha recorregut l'equip trumpià.
Però s'està jugant una partida a llarg termini.
Trump es resisteix a passar a segon terme i es disposa a continuar exercint un clar lideratge sobre els republicans.
El president necessita mantenir viu el foc del seu moviment davant un futur difícil en què la seva presidència serà sotmesa a un difícil escrutini.
Trump, a través de piulades que han estat esborrades posteriorment per la mateixa xarxa social, ha justificat la irrupció al Capitoli amb un nou comentari a Twitter on reitera les seves teories que li han "robat" les eleccions.
"Això és el que passa quan es roba una victòria sagrada i claríssima a grans patriotes que han estat tractats malament i injustament durant molt de temps", ha afirmat.
En un precedent històric, Twitter ha esborrat les últimes dues piulades de Donald Trump on s'havia dirigit als assaltants del Congrés i els justificava.
La xarxa social havia advertit d'alguns missatges, els havia arribat fins i tot a censurar, però mai els havia esborrat.
Facebook li ha cancel·lat l'accés a la seva pàgina de la xarxa social i al seu compte d'Instagram durant les pròximes vint-i-quatre hores.
Les dues empreses, Facebook i Twitter, mai s'havien mobilitzat d'aquesta manera en resposta de Trump o de qualsevol dirigent del món.
— Twitter Safety (@TwitterSafety) January 7, 2021
En aquests moments, ha començat ja una crua batalla política per l'hegemonia dins del Partit Republicà.
D'aquí el paper jugat aquests dies per senadors ultraconservadors com Josh Hawley, de Missouri, o Ted Cruz, de Texas, abanderats del rebuig als resultats electorals, enfront dels més moderats com Mitt Romney, que defensen reconèixer la victòria demòcrata.
La propera cita d'aquesta història serà el 20 de gener, quan Joe Biden juri el càrrec davant el president del Tribunal Suprem, John Roberts.

Response: Biden és el nou president dels Estats Units amb 81 milions de vots. La jornada ha sigut convulsa perquè s’ha produït un assalt al Capitoli per part dels defensors de Trump que ha causat quatre morts. Trump no reconeix la derrota i ha justificat l'assalt per les xarxes socials. Tot seguit li han esborrat el compte de Twitter.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Ara fa seixanta anys, a finals d’estiu de 1957, Salvador Dalí i Walt Disney van passar uns dies plegats a Cadaqués i a Portlligat.
Uns dies que, gràcies a la seva amistat, admiració mútua i creativitat, haurien pogut acabar fructificant en una pel·lícula sobre Don Quixot.
Però no va ser.
Després del fiasco de Destino, tant Disney com Dalí es volien treure aquella espina que els havia quedat clavada.
El projecte de curt escrit i dibuixat per Dalí i produït per Disney explicava la història d’amor impossible entre el déu Kronos i una mortal, però va quedar aparcat deu anys abans
Dalí i Disney es van conèixer en una festa que la productora Warner Bros celebrava a Hollywood a finals de 1945.
Aquell any, Dalí treballava en una seqüència onírica en el rodatge de la pel·lícula Spellbound (Recuerda) d’Alfred Hitchcock.
Dalí no va quedar gens content de la retallada que va fer Hitchcock en la versió final de la pel·lícula.
Un desengany que es va repetir en altres col·laboracions, com quan va escriure el guió d’una pel·lícula per a Harpo Marx, Jirafas en ensalada de lomos de caballo, que mai es va arribar a rodar.
Però, en canvi, la connexió que Salvador Dalí va tenir amb Walt Disney va ser instantània.
Si considerem que una de les constants dalinianes és l’acostament de la idea artística elitista a la cultura de masses, o a l’inrevés, la col·laboració que Dalí establirà amb Disney fa que es trobin dos talents amb grans inquietuds.
Destino s’havia de convertir en un producte artístic únic on l’expressivitat daliniana s’aliava amb la fantasia i la sonoritat de Disney, una pel·lícula en què les imatges de Dalí adquiririen moviment i les figures de Disney es dalinitzarien.
Semblava que havien trobat el que estaven buscant.
Parlaven el mateix idioma: el llenguatge dels genis.
Però no tenien el mateix accent i això es va notar.
El cineasta no tan sols volia entretenir les masses, sinó que aspirava a formar part de l’alta cultura.
I Dalí era una peça clau per aconseguir aquest objectiu.
Des del catorze de gener de 1946 i durant tres mesos, l’artista va treballar conjuntament amb John Hench i Bob Cormack, dos dels creatius de la companyia als estudis que Disney tenia a Burbank, Califòrnia.
I ho va fer de manera disciplinada de les 8.30 del matí a les 5 de la tarda.
Fins que se’n va cansar.
Malgrat l’eufòria inicial, la realitat es va imposar i es va cancel·lar el projecte després d'invertir 4,3 milions de dòlars en el curt
Malgrat l’eufòria inicial d’ambdós, la realitat es va imposar i es va cancel·lar el projecte, bàsicament, per la ingent quantitat de diners que s’estava invertint en un curt: 4,3 milions de dòlars.
I la companyia, després de la Segona Guerra Mundial, passava per retallades econòmiques importants i havia de prioritzar en projectes rendibles.
I Destino, no ho era.
També és veritat que els dos genis volien abordar la història inspirada en una balada mexicana d’Armando Dominguez i Dora Luz, de maneres diferents.
Mentre que per Disney havia de ser una història d’amor típica de noi troba noia i s’enamoren; per Dalí, Destino era una màgica exposició dels problemes de la vida en el laberint del temps.
L'explicació oficial que va donar la companyia va ser que l’anul·lació del projecte era degut als canvis en la política dels plans de distribució.
Que es cancel·lés però no va significar que s’acabés -ni de bon tros- l’amistat dels dos artistes que es resistien a la idea de no poder treballar plegats.
Dalí va respondre no només amb l’autògraf sinó també amb una invitació perquè Walt Disney i la seva dona passessin uns dies a Portlligat amb ell i Gala.
Des del 1930, Dalí havia comprat una petita barraca de pescadors a Lídia Noguer i amb els anys la va convertir en la seva residència.
A la carta, Dalí també hi va incloure un dibuix d’un Quixot cavalcant capcot.
Era una idea, una mà estesa per tornar a col·laborar junts.
I el matrimoni Disney va acceptar i a finals d’estiu del 1957, Dalí i Disney van compartir històries, hores de pesca i, sobretot, van discutir uns possibles plans per a fer una pel·lícula basada en el personatge de Cervantes.
Però aquest somni no es va materialitzar.
I finalment, Destino es va veure als cinemes al 2003.

Response: "Destino" fou un curt creat per Dalí i Disney que es va cancel·lar pels diners que s’hi van invertir, 4,3 milions de dòlars. Dalí i Disney van connectar al moment i Dalí el va invitar a passar uns dies a Cadaqués i Portlligat. Tot i el fracàs de "Destino", planejaven un altre projecte amb Don Quixot com a protagonista.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
La sala penal del Tribunal Suprem espanyol ja ha rebut les peticions d’alliberament de les defenses dels nou presos polítics que el jutge Pablo Llarena manté tancats des de fa mesos.
I ara ha donat dos dies a la fiscalia, a l’advocat de l’estat espanyol i a Vox perquè s’hi pronunciïn.
Les defenses d’Oriol Junqueras, Carme Forcadell, Josep Rull, Jordi Turull, Joaquim Forn, Jordi Sànchez, Jordi Cuixart, Dolors Bassa i Raül Romeva han presentat els escrits en què, en diversos formats, demanen la llibertat provisional mentre no hi hagi judici.
Arriba un moment decisiu per a saber si la fiscalia canvia de parer després del canvi de govern espanyol i del nomenament d’una nova fiscal general de l’estat, María José Segarra.
La sala penal haurà de prendre una decisió tenint en compte també el criteri de la fiscalia, que, segons fonts reproduïdes en agències de notícies, prendrà decisions individualitzades tant pel que fa a aquest moment de la causa com en la qualificació dels delictes que imputarà a cadascun dels processats quan comenci el judici.
La mateixa sala penal també ha fet pública una interlocutòria per a declarar hàbil tot el mes d’agost per a totes les actuacions que siguin necessàries en el procés judicial, per mirar d’accelerar-lo.
Pedro Sánchez se’n renta les mans
Fins ara, el govern espanyol, mitjançant el seu ministre de Foment i secretari d’organització del PSOE, José Luis Ábalos, ha dit que no poden influir en la fiscalia ni en les decisions que prengui, per més que sigui una institució de designació directa de l’executiu.
Els sis advocats dels nou presos opinen, en canvi, que ara, després de la resolució de Slesvig-Holstein negant la rebel·lió en l’actuació de Carles Puigdemont, s’obre una oportunitat perquè la fiscalia i el Suprem actuïn ‘amb prudència’ i rectifiquin la posició mantinguda fins ara.
S’han fet públiques la majoria de demandes d’alliberament dels presos polítics, en què proposen al Suprem d’aplicar unes altres mesures cautelars menys agressives que no la presó provisional.
Oriol Junqueras i Raül Romeva, per exemple, ofereixen com a alternatives a la presó la col·locació d’un dispositiu de rastre telemàtic o l’arrest domiciliari, entre més, per a disminuir el risc de fuga.
L’escrit al·lega que la presó provisional afecta diversos drets, entre els quals el de defensa, la protecció de la vida familiar, els drets dels menors i els de representació política.
Què diuen els recursos dels presos
El recurs diu que, tot i que Junqueras i Romeva no formen part del govern, l’executiu català ‘actualment desenvolupa la seva activitat amb normalitat’ i per tant, ‘la seva llibertat no pot incidir el més mínim en actuacions de govern que poguessin remotament assimilar-se als il·lícits pels quals s’ha processat; no hi ha risc de reiteració delictiva rellevant.’
Per la seva banda, la defensa de Jordi Sànchez, Josep Rull i Jordi Turull ha presentat una petició d’alliberament al Tribunal Suprem espanyol en què ofereix tot el patrimoni personal com a fiança per a aconseguir la llibertat provisional.
En l’escrit, la defensa argumenta que han desaparegut tots els motius que justificaven l’ordre d’empresonament dictada pel jutge Llarena.
I afegeix que no hi ha risc de fugida.
Com a alternativa, proposen que siguin detinguts al domicili amb control telemàtic o policial, que els retirin el passaport, que compareguin a les casernes o els imposin una fiança.
La presidenta del parlament Carme Forcadell ha demanat de sortir en llibertat perquè ja no forma part del govern ni del Parlament de Catalunya i no continuarà en política, de manera que no hi ha risc de reiteració delictiva.
En l’escrit de l’advocada Olga Arderiu, es ressalta que Forcadell fa cent tretze dies que és en presó provisional, i se sol·liciten mesures menys oneroses, com les compareixences diàries, la prohibició de sortir del territori espanyol, la imposició d’una fiança o el control mitjançant dispositius telemàtics.
La defensa de Jordi Cuixart ha presentat el recurs per a demanar-ne la llibertat provisional.
O bé sota la fórmula de compareixences al jutjat, encara que siguin diàries, o bé amb una fiança.
L’advocada, Marina Roig, recorda que Cuixart sempre ha comparegut davant el jutge quan li ho han requerit i ha mostrat la voluntat d’estar a disposició dels tribunals.
En l’escrit, al·lega que no hi ha risc de fugida, per l’arrelament personal de Cuixart a Catalunya, ni de reiteració delictiva.

Response: El Tribunal Suprem té en mans les peticions d’alliberament dels presos polítics. Els escrits dels presos demanen llibertat provisional mentre s’espera el judici. El Govern espanyol ha dit que no vol interposar-se en les decisions de la fiscalia. Per prevenir el risc de fuga, Junqueras i Romeva ofereixen la col·locació d’un dispositiu de rastreig o que se’ls requisi el passaport.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Les colles geganteres de Catalunya alerten que passen “dificultats importants” per poder-se finançar i mantenir l’activitat.
El problema és que les restriccions provocades per la pandèmia ha deixat moltes d’aquestes entitats sense la possibilitat de celebrar actes on podien fer calaix per anar pagant les despeses que tenen, com lloguers, assegurances, gestoria o reparació de les figures.
Un bon exemple són les parades i bars que es preparen en les festes majors que el 2020 van quedar majoritàriament anul·lades o molt limitades per la pandèmia i que són la font bàsica de diners de les colles.
Per això, reclamen una línia de subvencions a la Generalitat aquesta segona meitat d’any per poder afrontar les despeses.
El problema principal que tenen les colles és que l’any passat es van anul·lar bona part de les festes majors o bé es van restringir molt les activitats per la pandèmia.
Això va fer que la majoria d’actes destinats a recaptar diners i que impliquen la participació de gent no es poguessin realitzar.
“Hem de pensar que en molts casos els geganters tiren dels beneficis d’aquestes activitats durant tot l’any”, explica la responsable de festes i protocol de l’Agrupació de Colles Geganteres de Catalunya, Mercè Montserrat.
Sense possibilitat de fer diners, però, les úniques despeses que es redueixen són les relacionades amb les cercaviles, com els desplaçaments o els àpats a les colles convidades.
Montserrat, però, recorda que n’hi ha moltes altres que es mantenen com les assegurances dels gegants, dels vehicles per transportar-los, les de la mateixa colla, el lloguer dels locals, la gestoria o la reparació de les figures.
En aquest sentit, un bon exemple, és la colla gegantera de La Bisbal d’Empordà.
Just abans que esclatés la pandèmia tenien previst arreglar la Rigoberta i la Rufina, dues de les tres gegantes de la colla.
El problema, explica el cap de colla, Roger Pi, va ser que no tenien els diners per pagar la reparació de cop, però van decidir tirar endavant el projecte preveient uns bons ingressos per la Festa Major que es fa del 14 al 18 d’agost.
Però les mesures sanitàries van obligar a limitar l’activitat a la Rigotaverna, un dels espais que habitualment posen al centre del poble durant la Festa Major on s’hi fan concerts i hi ha servei de bar.
A més, tampoc van poder col·locar la barraca que l’entitat té cada any en un espai de la Festa Major, conjuntament amb altres associacions culturals del poble com els Dracs, Indivendres o Els Voltors, que s’han vist igualment afectades per la pandèmia.
Això, en definitiva, va fer caure de manera important els ingressos a la colla, tot i que la majoria de despeses es van mantenir.
“Afortunadament l’Ajuntament de la Bisbal va apostar per poder fer algunes activitats culturals i vam poder generar alguns ingressos”, explica Pi.
Des de l’ACGC demanen que la Generalitat tregui una nova línia de subvencions per poder fer front a aquestes despeses derivades de la crisi sanitària, ja que l’estiu es preveu “complicat” per fer celebracions amb grans acumulacions de gent.
El problema, diu Montserrat, és que la línia de subvencions extraordinària que es va treure cobria només despeses estructurals, com el lloguer del local o la gestoria.
A més, des de l’ACGC recorden que fins fa ben poc temps “hem estat amb confinaments durs” i, per tant, “s’ha fet molt complicat” per a algunes colles poder-se trobar i parlar de les solucions.
Per això, demanen que el segon semestre de l’any apareguin noves subvencions per poder fer front a les despeses de les colles i evitar que puguin desaparèixer.
Especialment preocupen les més petites.
Es tracta d’associacions que en molts casos no tenen coneixement que existeixen les subvencions o no hi poden accedir pels requisits.
En aquests casos, Montserrat aposta perquè es posin en contacte amb els seus ajuntaments i busquin convenis per evitar desaparèixer.

Response: La pandèmia ha afectat econòmicament les colles geganteres de Catalunya, ja que sense actes es fa molt complicat recaptar els diners suficients per fer front al lloguer, les assegurances, la gestoria, etc. Per això demanen subvencions a la Generalitat. La colla de la Bisbal de l’Empordà havia de fer unes reformes i comptaven amb els guanys d’aquest any.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Quimi Portet (Vic, 1957) ha fet un disc doble, Si plou, ho farem al pavelló (live in Cincinnati (Quisso Records-Fina Estampa), amb vint-i-un èxits dels seus directes en solitari i dos temes inèdits, ‘Amb qui parlo?’ i ‘Matèria orgànica’.
És material escrit de fa més de vint anys que ha evolucionat.
És el primer àlbum en directe de la seva carrera en solitari, enregistrat durant diversos concerts de la ronda del 2018-2019 amb el trio que completen Jordi Busquets (guitarra) i Ángel Celada (bateria) i postproduït en confinament.
Si plou, ho farem al pavelló (live in Cincinnati) il·lustra la transmutació en un gènere en si mateix d’un artista més enllà dels milions de discs venuts amb Los Burros, Los Rápidos i El Último de la Fila.
Quimi Portet ha explicat que l’àlbum va des de la seva època més humorística i més tendra fins al present, amb una mica de tot.
Ha recordat que la carrera en solitari la va començar a 39 anys, i que en els més de vint anys que han passat el disc recull molts estats d’ànim i vocacions diferents.
Temes com ‘Sabadell’, ‘Aparteu les criatures’ i ‘Massa’ conviuen amb referents plens de sensibilitat com ‘Homes i dones del cap dret’, ‘Tinc una bèstia dintre meu’ i ‘La Terra és plana’.
A l’àlbum, temes ocults del seu repertori (‘Frases fetes’, ‘Flors i violes’ i ‘Macarrons’) es combinen amb el més destacat de la seva obra recent (‘Pamela’, ‘Ós Bipolar’ i ‘Pànic escènic’) a la qual s’han de sumar dos temes nous.
De fet, sobre aquestes cançons ha destacat que es trobaven “casualment a l’obrador” quan feia la producció de l’antologia: “Em feia il·lusió que hi hagués dues cançons noves i totalment actuals per a donar la idea que continuo actuant, i que no és un punt i a part.”
Pel que fa al títol, és extret de la cançó homònima del seu repertori ‘Si plou ho farem al pavelló’, que sorgeix de la frase que habitualment posaven als cartells per anunciar els concerts, quan va començar de jove i ho feien de manera molt rudimentària.
“A mi em feia molt de riure”, diu Portet.
Tanmateix, aquest disc de música en directe arriba en un moment paradoxalment d’absència total de directes: “No estava gens previst!”, ha exclamat el cantant, al qual li hauria agradat que l’àlbum s’hagués presentat en directe al setembre al Mercat de Música Viva de Vic (MMVV), com es preveia.
El cantant ha explicat que li agradaria publicar aviat un disc amb les noves cançons que ha compost.
“A l’hora de la veritat sempre fa més il·lusió publicar material inèdit”, diu, perquè sembla que hi ha alguna cosa “una mica trista” en el material antic.
Però en aquest cas hi havia material escrit de fa 22 o 23 anys, i, en gran part, moltes cançons “han evolucionat d’una manera que no són noves però sí mirades des d’un punt de vista diferent”.
Si algunes semblen de nova creació, altres són molt fidels a la versió primigènia, com ‘La Rambla’.
Ha explicat que la gènesi del disc era “una mica estranya”.
Va començar amb els enregistraments de quatre concerts de la ronda 2018-2019 per avaluar com sonava el trio que integra amb Busquets i Celada.
“Volia documentar-ho, però amb una gravació tècnicament acurada”, ha dit, i quan va escoltar el resultat es va “motivar”.
A més, els enregistraments eren fets en condicions tècniques “molt consistents” i d’una manera especial, a consciència i amb multipista, de manera que després es podia mesclar bé a l’estudi.
“Hi havia una premeditació de gravar-ho bé, però no que fos un disc a priori“, ha dit.
Del resultat, Portet n’ha lloat la qualitat del so, de la mà de Celada, que ha descrit com un bateria “molt pulcre, molt net i poderós”, amb una carrera increïble, i de Busquets, un guitarrista “fora de sèrie”, que dóna lloc a un trio “molt especial”.
Sobre la pandèmia, ha dit que tenia moltes ganes de tocar després de més d’un any i mig sense sortir a l’escenari, i ha lamentat que la professió vivia dels concerts i que molts músics ho passaven pitjor que fatal.
Per a ell, el món de la cultura és “el primer que peta quan la civilització trontolla”, i és el que està “fort i brillant” quan la civilització va bé.

Response: Quim Portet i el seu nou disc “Si plou ho farem al pavelló”, que relata la seva època més humorística i tendra fins al present amb la representació de diferents estats d’ànim de l’artista. El cantant ha explicat que vol treure un disc amb algunes cançons inèdites i algunes d’antigues, però reinventades i vistes des d’una altra perspectiva.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Les pluges de la darrera primavera i la pujada de les temperatures amb un inici sec de l'estiu afavoriran la proliferació de plagues d'insectes els pròxims mesos, segons informa Tot Mataró.
La climatologia dels darrers mesos ha propiciat un hàbitat favorable per a la cria de les larves dels mosquits: "L'aigua és vida i tots els essers vius en necessiten.
Com més aigua, més vida", explica el president de l'ADEPAP, Joaquim Sendra.
A més, la calor dels darrers dies acaba de generar un entorn propici per al desenvolupament d'aquest insecte que troba ara les condicions "òptimes" per reproduir-se.
"Pot haver una explosió més important del que és habitual", assegura Sendra.
El mosquit que més es veu afavorit per aquesta situació és el comú, mentre que el tigre tindrà una presència similar a la d'altres anys perquè les condicions que necessita per a la seva reproducció són diferents.
Sendra recorda que cal evitar les petites acumulacions d'aigua estancada per prevenir la seva proliferació.
També es preveu una presència destacada de la vespa asiàtica, que ha multiplicat notablement la seva implantació a Catalunya.
El 2013 es comptabilitzaven només tres vespers i l'any passat la xifra ja era de 370.
"Els insectes tenen com a codi genètic expandir-se tant com puguin", relata Sendra.
En el cas de la vespa asiàtica, a més, lamenta el seu caràcter depredador: "Uns insectes depreden els altres i malauradament sempre s'acaba implantant l'espècie mes perniciosa".
La vespa asiàtica ja colonitza les comarques de l'Alt Empordà, la Garrotxa, la Selva, el Pla del'Estany, el Gironès, el Ripollès, el Baix Empordà, la Cerdanya, el Berguedà, el Bages, el Vallès Oriental, el Maresme i Osona.
I la previsió és que ara continuï la seva progressió cap al Vallès Occidental, el Barcelonès o el Baix Llobregat.
Les picades de vespa asiàtica causen un dolor intens i segueixen amb una coïssor semblant a la d'una cremada, mentre que en l'àmbit agrícola, el dany més gran que produeixen les vespes asiàtiques és la depredació de les abelles de la mel fins a l'eliminació de colònies senceres.
En aquest sentit, es calcula que un sol vesper de ves pa asiàtica pot capturar en una temporada fins a 6,7 milions d'altres insectes.
Pel que fa a la mosca negra, enguany s'espera la seva aparició en llocs on fins ara no era habitual, degut a la crescuda dels cabals del rius a la bona qualitat de les aigües.
Això fa, expliquen des de l'ADEPAP, que la mosca negra expandeixi la seva àrea d'influència "molts quilòmetres".
Un exemple és el Francolí, a les comarques de Tarragona, que té una quantitat d'aigua molt "significativa" pel que és habitual en aquesta època.
Paneroles i xinxes, plagues habituals
Com cada estiu, s'espera que la plaga que vingui amb més intensitat sigui la panerola del clavegueram, tant de les espècies habituals –americana, oriental i del cafè–, com una nova espècie, l'australiana, que s'ha detectat ja a diversos punts de la geografia espanyola, com Guipúscoa, Canàries o Madrid, i que podria arribar aviat a Catalunya.
La presència d'aquesta plaga va en augment a causa de l'elevat poder de reproducció i la manca de depredadors naturals a les zones de refugi d'aquest insecte, com són les canonades.
L'ADEPAP alerta que la seva principal afectació sobre les persones és de contagi de malalties i al·lèrgies i es recomana la neteja i manteniment de tot el sistema de canonades i arquetes de clavegueram per prevenir la seva arribada a les llars.
També els xinxes dels llits són una plaga "habitual" i tot i que tradicionalment s'ha associat la presència d'aquest insecte a problemes de "salubritat" a les llars, des de l'ADEPAP volen desmitificar-ho.
Sendra explica que en la majoria de casos els xinxes arriben a les cases transportats en la pròpia roba o les maletes de viatge.
Per això és important, asseguren, revisar els equipatges un cop es torna a cas de vacances ja que possiblement les maletes han estat en contacte amb xinxes, ja sigui a l'allotjament o als aeroports, per contacte amb altres maletes.

Response: Les pluges de la primavera i la pujada de les temperatures afavoriran un augment excepcional de plagues d'insectes, com els mosquits de tot tipus, la mosca negra, la vespa asiàtica, la panerola del clavegueram i les xinxes. La seva principal afectació sobre les persones és de contagi de malalties i al·lèrgies.