Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, no dubta que el referèndum anunciat pel setembre s'acabarà realitzant.
Així hi ha indicat aquest dilluns en una entrevista a Els Matins de TV3, on ha restat importància a les paraules de la presidenta del consell nacional del PDECat, Mercè Conesa, a NacióDigital en què dubtava que la votació acabés tenint lloc.
"No tinc cap dubte que es farà, ho han dit el president i el vicepresident, i no tinc cap dubte de les seves paraules", ha asseverat, i ha defensat que el referèndum "és una molt bona eina".
En aquest sentit, ha apuntat que la cimera del dia 23 ha de servir per "ampliar el suport al referèndum i veure com es pot fer".
En relació a la presència d'Ada Colau, Forcadell ha opinat que, "com més suport social, millor", ja que "és imprescindible qualsevol espai polític" i, en aquest sentit, ha confiat que tots els partits "han d'estar interessats en fer el que volen el 85% dels ciutadans", en referència a l'enquesta d'El Periódico del cap de setmana.
Pel que fa a la seva declaració al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) de divendres, la presidenta del Parlament ha tornat a defensar que la votació que va permetre al ple era un "acte de naturalesa política sense conseqüències jurídiques" i ha explicat que, si només va respondre les preguntes dels seus advocats va ser perquè, tot i que tenia ganes d'exposar com havien anat els fets i de mostrar "transparència", en canvi "no s'havia de sotmetre a un interrogatori en el marc d'un procediment penal" per haver permès la votació.
De fet, el Tribunal Constitucional ha obert un nou procés per inhabilitar Forcadell i quatre membres més de la Mesa del Parlament per haver permès votar les resolucions sobiranistes del debat de política general.
Un procediment penal per un debat d'idees
Així, ha recordat, responent als membres del govern espanyol i del PP que han negat que sigui així, que està sent "investigada en un procediment penal per un debat d'idees", ja que es va permetre una "votació per ratificar una votació, que és un acte de naturalesa política".
"Hi ha exministres que han estat absolts i que havien intentat utilitzar recursos de l'Estat contra els seus adversaris polítics", ha lamentat, en relació a l'exministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, qui ha estat absolt de la conxorxa amb l'excap de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso.
Igualment, s'ha mostrat sorpresa per la celeritat amb què avança el seu cas: "Ningú no s'ho explica, però és cert que s'ha anat més ràpid que en altres casos, deuen tenir ganes d'acabar-ho aviat".
De fet, ha pronosticat que el seu cas no s'arxivarà i se li acabarà obrint judici oral.
Tanmateix, no ha volgut opinar sobre si hauria de seguir exercint de presidenta, en cas que se la inhabiliti, com ja han defensat Puigdemont o la secretària general d'ERC, Marta Rovira: "Deixaré de ser presidenta del Parlament quan hi hagi unes altres eleccions, no em plantejo que m'inhabilitin".
I en aquest sentit, ha opinat que "parlar d'obediència o de desobediència és contribuir a judicilitzar" i, per contra, ha defensat "resoldre un conflicte polític políticament".
Per tot això, no veu enlloc que existeixi una veritable operació diàleg, després dels últims casos que han arribat als tribunals i ha explicat que no es planteja una estratègia global de cara a properes votacions que puguin qüestionar l'ordenament jurídic espanyol, motiu pel qual s'anirà gestionant "una cosa darrera l'altra".
En el cas dels pressupostos, que s'admetran dimarts a tràmit, ha opinat que "és absolutament legal" que continguin una partida per a processos electorals i consultes, i ha desitjat "que els grups i el Govern es posin d'acord per fer els millors pressupostos possibles", ja que, "sense pressupostos, no es podran fer determinades polítiques socials".

Response: Carme Forcadell confia plenament que el referèndum es farà de la mateixa manera que es va fer el 9-N. Afirma que tots els partits han de fer tot el possible per dur a terme els desitjos del 85% de la població catalana. El Tribunal Constitucional ha inhabilitat i processat Forcadell i quatre membres més.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Com entendre aquest moment de revolució que vivim?
Com aconseguir que no fineixi?
Com donar finalitat política a la força de la gent al carrer, als joves, quan no tenim polítics lúcids ni valents al capdavant, que puguin vehicular la revolució?
Recupero un article de Josep Maria de Sagarra, que va escriure al setmanari Mirador el gener del 1934 (publicat a El perfum dels dies.
Edició de Narcís Garolera, Quaderns Crema, 2004).
Quan el va escriure feia deu dies que s’havia mort Francesc Macià i la gent se sentia orfe d’una gran figura política al capdavant del país.
I Sagarra va escriure un llarg article sobre poesia i política.
I en molts aspectes, en especial pel fet que ens han escapçat els polítics i líders socials més carismàtics de la classe política catalana i ens en sentim orfes, l’article sembla fet perquè també el llegim ara.
Diu Sagarra:
«Jo crec que la política interessa tant i abassega tant perquè la política porta una terrible força creadora de somni, que és exactament igual que una força creadora de poesia.
Tant l’actor com l’espectador de la política, encara que es facin la il·lusió de la més estricta lògica, del càlcul més glacial, estan posseïts per la febre que produeixen els imponderables, aquesta força oculta del destí, sense la qual la política perdria tota mena d’interès, perquè deixaria d’ésser poesia i deixaria d’ésser somni.»
«En el món corrent, en les converses usuals dels homes, no és fàcil que obtingui una majoria d’adeptes la idea de la importància de la política com a element poètic.
Però, encara que la humanitat visqui distreta sobre aquest punt, encara que la gent no s’adoni de la veritable essència de la política, la política continuarà essent, fins a la consumació dels segles, somni i poesia; continuarà essent aquella mena de foc impalpable que crema generacions i generacions sense que elles se n’adonin.»
Després Sagarra diu que els pedants enamorats de la lògica diuen que la política és l’art de regir els pobles.
I que per posar-se d’acord amb els altres, ell pot acceptar que la política és l’art de regir els pobles.
Però després assegura: «Però per posar-me d’acord amb mi mateix no tinc cap necessitat de fer ús de la lògica, i seguiré creient que la política, en el seu terrible sentit biològic, és una força poètica feta d’imponderables i dirigida per la immoral i despòtica voluntat del destí.»
Explica Sagarra que la història del món és plena «d’aquesta grandiosa poesia política».
I cita figures elegides que l’han dut a terme: Anníbal, Alexandre, Gengis Khan, Luter, Frederic de Prússia, Napoleó, Lennin, etc. I continua: «Aquestes persones extraordinàries de la política no han fet altra cosa que tenir l’audàcia suficient per viure en la realitat allò que només es viu en els somnis, i que la natural covardia de tots plegats ha fet que les lleis i el reglament de policia, coses que es desprenen del concepte aristotèlic de la política, privessin de viure-les a la majoria de mortals.
És per això que la majoria dels mortals seguim passivament aquestes trajectòries obertes pels homes de la gran audàcia, pels autèntics polítics, que han vençut la política oficial amb la força poètica de la seva política personal.»
Recorda Sagarra que Shakespeare se n’adonà perfectament de l’alt valor poètic que hi ha en la vida política del món.
I continua: «Suposo que a Catalunya, en el temps actual, totes les persones que han fet d’actors i d’espectadors de la política d’aquests darrers anys no han tingut temps de pensar que el que vivíem tots plegats, i el que ens apassionava i fins ens treia hores de dormir, no era altra cosa que un interessant moment de poesia política»
Però també reconeix que a Catalunya la majoria de «personatges del nostre drama polític, han estat figures inconscients d’un gran espectacle poètic: «La majoria de les persones s’han pensat que marxaven encarrilades per un realisme despullat de tota mena de somni, i si els haguessin parlat de poesia (somni i posia és exactament el mateix) s’haurien posat a riure.»
Josep Maria de Sagarra aleshores parla de Macià i de la seva qualitat de somni poètic.
Si no fos així, si s’acabés la poesia, s’acabaria fatalment l’ambició política.»

Response: Josep Maria de Sagarra compara durant el seu article la política amb la poesia, i assegura que al món ordinari no molta gent compartirà la seva opinió, però això és perquè vivim distrets i hem d'observar més la seva veritable essència. La mena de política que ell es refereix s'ha vist durant la història en personatges com Napoleó, Lenin, etc.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Institut d’Estudis Catalans ha incorporat noves eines a la versió en línia del ‘Diccionari de la llengua catalana‘ (DIEC2), de manera que es poden consultar fàcilment la resta de diccionaris del IEC.
Ara ja no cal cercar una mateixa paraula en tots aquests diccionaris per a obtenir-ne els resultats.
Quan un usuari cerca una paraula al DIEC, immediatament li apareix el resultat de la cerca, juntament amb quatre botons que fins ara no hi eren, corresponents als quatre diccionaris que s’hi han vinculat.
Les quatre obres que ara es poden consultar des del ‘Diccionari de la llengua catalana’ (DIEC2) són aquestes:
Diccionari Alcover-Moll
El DCVB és una gran font per a qualsevol professional de la llengua i, en general, per a qualsevol usuari interessat en la varietat i l’etimologia dels mots catalans.
Però en aquesta obra magna hi van contribuir una munió de ‘corresponsals’ repartits per tot el país, que hi aportaren fitxes lexicogràfiques.
El diccionari és format per deu volums, un total de 9.850 pàgines que inclouen més de 160.000 articles i una gran quantitat d’il·lustracions.
Diccionari de sinònims
Conté 27.542 articles i ofereix diverses opcions de cerca.
A més a més, també s’hi dóna informació sobre la categoria lèxica i gramatical de cada mot.
Diccionari descriptiu de la llengua catalana
El ‘Diccionari descriptiu de la llengua catalana’ (DDLC) presenta els mots des del punt de vista del contingut i de l’ús.
El concepte de diccionari descriptiu s’oposa al de diccionari normatiu, perquè intenta reflectir els usos lèxics reals i no únicament els que són considerats admesos per la normativa lingüística establerta o convinguda.
El DDLC és una obra en elaboració permanent.
Els articles del DDLC es difonen per internet durant el procés de redacció de l’obra a mesura que vagin assolint un nivell d’elaboració prou avançat.
Terminologia de Ciències i Tecnologia
El portal Terminologia de Ciències i Tecnologia (CiT) conté essencialment tres apartats: una biblioteca en línia d’obres terminològiques (BiblioCiT), un motor de cerca avançat i la interfície ContextCit, amb informació de revistes especialitzades.
A més, les 58 obres que formen part de la biblioteca poden ser consultades individualment.
Un cas pràctic: cercar la petjada
Si entrem al DIEC i escrivim ‘petjada’ a la casella ‘Entrada a cercar’, obtindrem un resultat simple, la definició del mot, amb dos exemples:
Des d’aquesta mateixa pàgina, damunt el resultat, podem consultar el diccionari Alcover-Moll pitjant el botó DCVB.
La informació que en resultarà serà molt més completa: definició, traducció a l’espanyol, exemples literaris (de ‘Lo Somni’ de Bernat Metge, per exemple), locucions, refranys, transcripció fonètica i possibilitats etimològiques.
Tornant a la pestanya inicial, podem consultar sinònims de ‘petjada’.
No tan sols obtindrem la llista que cerquem (‘petja’, ‘rastre’, ‘pas’, ‘senyal’, ‘empremta’), sinó els sinònims de tots els mots que contenen ‘petjada’ com a sinònim.
I encara més: fent doble clic damunt qualsevol mot de qualsevol llista anirem a parar a una pàgina amb tots els sinònims del mot clicat.
És molt fàcil de navegar-hi i molt difícil de no trobar-hi el sinònim exacte.
Si retornem a la pestanya del DIEC, premem damunt el botó DDLC i demanem ‘Mostrar l’article’, obtindrem la informació del ‘Diccionari descriptiu de la llengua catalana’.
Ací hi ha definicions detallades, informació estatística, variants, etc., però sobretot una gran quantitat d’exemples d’ús, essencialment contemporanis.
Per exemple, en el sentit de ‘Senyal que deixa el peu d’algú o d’algun animal en un terreny o en una superfície’, hi trobem exemples de Marià Manent, de Rubió i Tudurí, de Vicens Vives i de Pedrolo; són exemples que ens ajuden a entendre el significat del mot i el contextualitzen.
És un diccionari molt complet i útil especialment per a comprovar si el sentit que volem donar a un mot ha estat usat pels autors seleccionats.
Finalment, clicant damunt CiT, podem comprovar que ‘petjada’ forma part del ‘Vocabulari forestal’ i que és un terme emprat en l’àmbit de la caça; així mateix, trobem informació del ‘Diccionari de geologia’, que ens diu que ‘petjada’ és un terme de paleontologia i de sedimentologia, concretament de petrologia sedimentària.
Ens presenta la definició i traduccions a l’anglès, a l’espanyol i al francès.

Response: Els 4 diccionaris de l'IEC s'han vinculat mitjançant unes eines al web del DIEC2, on es podran visualitzar els resultats de les cerques. D'aquesta manera, en consultar una paraula podrem veure els resultats dels 4 diccionaris. Aquests diccionaris són: Diccionari Alcover-Moll, Diccionari de sinònims, Diccionari descriptiu de la llengua catalana i el portal de Terminologia de Ciències i Tecnologia.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El secretari d’Economia de la Generalitat, Pere Aragonès, ha advertit la CUP que és ‘necessari’ aprovar el pressupost per ‘avançar en l’objectiu polític de la legislatura’ i poder realitzar les estructures d’estat que permetin posar el país ‘a la porta de la independència’.
‘No podem augmentar la dotació de l’Agència Tributària o d’Afers Exteriors si no hi ha un pressupost’, ha dit en una entrevista a l’ACN.
Pel que fa a les peticions concretes de la CUP, Aragonès ha descartat incomplir l’objectiu de dèficit imposat per l’estat, ja que això obligaria els proveïdors –hospitals, ajuntaments i entitats socials, entre altres- a finançar el dèficit.
El secretari d’Economia ha vaticinat que les negociacions amb la CUP per evitar l’esmena a la totalitat s’allargaran fins a l’últim moment però arribaran a bon port.
Pere Aragonès ha advertit que fer una pròrroga en els comptes també implicaria ‘prorrogar’ les estructures d’estat, que són les ‘eines’ que calen per fer possible la independència.
Concretament, ha recordat que la proposta de pressupostos presentada dimarts passat al Parlament destina 48 milions al desplegament de la hisenda pròpia, que és una ‘peça fonamental’ per poder tenir un Estat propi.
A més, els comptes també preveuen 50 milions a l’acció exterior, dins dels quals s’inclou la ‘tasca internacional que és clau’ per poder tirar endavant el procés.
Ha demanat ‘discreció’ en la negociació amb la CUP per garantir que acabi amb ‘èxit’.
En aquest sentit ha declinat donar detalls sobre quins punts dels que demanen els anticapitalistes podrien tenir recorregut.
Sí que ha avançat que és ‘impossible’ que el Govern desobeeixi l’objectiu de dèficit, ja que actualment la Generalitat només es pot finançar a través de l’estat.
‘Si incomplim l’objectiu de dèficit, qui finançarà el dèficit de més que fem?
Si no te’l finança cap entitat financera, ni el FLA te’l financen els proveïdors, i això vol dir hospitals, ajuntaments i entitats socials.
I creiem que cal gestionar els diners amb cura i no posar en els pressupost més despesa que aquella que podem assumir’, ha raonat.
El secretari d’Economia ha assegurat que ‘respecta’ la decisió de la CUP i de la resta de grups polítics de plantejar una esmena a la totalitat dels pressupostos però ha subratllat que ‘no és coherent’, ja que tots els partits demanen increments de despesa al govern.
Aragonès ha assegurat que hi ha ‘marge’ per a la negociació i ha confiat que hi haurà un acord amb els cupaires abans del debat de totalitat del pressupost, que es farà el 8 de juny.
‘Serà una setmana intensa, m’aventuro a dir que serà intensa fins al 7 o el 8 de juny’, ha dit.
En despesa social, ‘l’hora de la veritat és ara’
Aragonès ha recordat que el pressupost inclou un increment en despesa social de 873 milions i ha avisat els grups parlamentaris que haver-ne de prescindir seria una ‘oportunitat perduda’.
‘Que després no vinguin a demanar increments puntuals, l’hora de la veritat és ara’, ha advertit el republicà.
Després que la CUP es queixés que no va veure el pressupost fins el mateix dia que es va presentar al Parlament, Aragonès ha assegurat que hi va haver ‘converses i intercanvi d’informació’ durant setmanes i que l’esquerra anticapitalista disposava dels ‘eixos principals’ dels comptes.
La recaptació per nous impostos no seria efectiva fins al 2017
Una de les reclamacions de la CUP es augmentar els impostos per poder augmentar despesa social, però el secretari d’Economia ha assegurat que qualsevol canvi en els tributs, ja sigui l’IRPF, successions o patrimoni, no implicaria un increment en la recaptació fins al 2017.
‘Si es considerés fer un canvi per dalt o per baix en l’IRPF o en successions, l’efecte no és immediat’, ha relatat.
En el cas de successions i patrimoni, impostos cedits a la Generalitat, la recaptació seria efectiva a partir del 2017 i en el cas de l’IRPF, des del 2019.
Pel que fa a la polèmica reforma de l’IRPF, ha reiterat que serà el Parlament qui decideixi si es realitza i com.
‘El govern té un acord per rebaixar les rendes baixes i mitjanes, com ja han verbalitzat el vicepresident i el president, però a qui li correspon fer la proposta és als grups parlamentaris’, ha destacat.
El secretari d’Economia ha descartat qualsevol pacte polític que no sigui amb la CUP per tirar endavant els comptes, ja que, tot i que ha anunciat l’esmena a la totalitat, ‘és l’única que s’ha obert a negociar’.
D’altra banda, Aragonès ha defensat que ‘el pressupost, quan abans es pugui aplicar millor’.
En aquest sentit, ha dit que el Govern estarà ‘encantat’ si la mesa del Parlament decideix aprofitar el l’agost per poder accelerar-ne la tramitació.

Response: El secretari d'Economia assegura que sense pressupostos no es podrà aconseguir un estat propi i vol destinar milions d'euros a causes necessàries per fer-ho. La CUP vol apujar els impostos, però Aragonés confirma que no es veuria l'augment fins al 2017 i vol gestionar el diners amb cura, per això, se seguirà negociant fins a l'últim moment.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Una vuitantena de representants del món empresarial, logístic, universitari, institucional i de l'emprenedoria s'han trobat aquest dijous a la Diputació de Lleida per conèixer de primera mà les potencialitats del territori en l'àmbit logístic i crear un full de ruta per impulsar el territori com a plataforma logística.
El president de la corporació, Joan Reñé, ha dit que anualment es ''gestionen'' 30 milions de tones de mercaderies del sector primari des de Lleida, de les quals prop de 5 van cap al port de Tarragona.
En aquest sentit, el president de Fermed, Joan Amorós, ha remarcat la necessitat que des de Lleida se sigui conscient de la seva potencialitat i ha alertat que de moment esperen que es formi govern a Madrid però que estan disposats a mobilitzar-se si no es comença a respondre a les seves demandes per impulsar els corredors cap a Europa.
Reñé ha volgut remarcar que des de Lleida s'ha de poder ''exigir allò que entenem que és una necessitat meritòria'' en relació a les infraestructures que fan falta per tal que pugui exercir de potencialitat logística a l'hora de fer arribar les mercaderies i productes que es produeixen a la demarcació arreu del continent.
En aquest sentit, ha destacat que la presentació d'aquest dijous és una forma de començar a posar en marxa el ''lobby'' per impulsar la plataforma logística que surt de l'estudi encarregat la tardor passada a l'Institut Cerdà.
Reñé ha destacat com a principal necessitat la reclamació ''clara i contundent'' de la connexió ferroviària entre Saragossa i Tarragona a través de Lleida i amb ample de via europeu.
Ho ha justificat pel fet que anualment es produeixen més de 30 milions de tones de productes del sector primari des de Lleida, dels quals prop de 5 van cap al port de Tarragona.
Segons el president, aquesta tendència va a l'alça i les previsions indiquen que en el futur la mobilitat incrementarà més d'un 20% en relació a aquests productes.
De la seva part, el president de Fermed, Joan Amorós, ha remarcat que Lleida és el punt de confluència de dos corredors que són clau per arribar a Europa i el que cal ara és que els lleidatans s'ho creguin.
Per això ha justificat la necessitat de l'estudi i s'ha mostrat a favor, des de Fermed, de col·laborar activament en ''la gran oportunitat de desenvolupament'' que suposa impulsar la plataforma logística.
En aquest sentit, ha avançat que planificaran un ''gran acte potent'' a Lleida on s'hi preveu representació institucional del Govern, l'Estat i Saragossa per tal de buscar ''aliats''.
Amorós però, ha volgut llençar una alerta al futur executiu espanyol que està pendent de formar-se i ha dit que si no es dóna resposta a les necessitats en infraestructures i connexions amb Europa per portar-hi mercaderies que fa anys que es reclamen, es mobilitzaran per tal d'exigir-les.
El director de la Divisió de Territori i Sostenibilitat de l'Institut Cerdà, Lluís Inglada, ha destacat que hi ha quatre factors que fan que Lleida sigui un bon lloc per exercir de plataforma logística.
Un és que hi ha sòl i això és un recurs important que cal promoure, orientar i planificar; l'altre és el sector agroalimentari, que no es pot deslocalitzar i en el qual cal fer-hi un esforç per integrar la cadena de valor; l'altre és la situació geogràfica de la demarcació de Lleida; i per últim el teixit institucional, que a banda de les administracions públiques també compta amb el sector privat del cooperativisme per impulsar estratègies d'aquest tipus.
La presentació ha comptat amb l'assistència d'una vuitantena de persones, entre les quals hi havia directius i gerents de les principals empreses en volum de negoci de les comarques de Lleida, del Port de Tarragona, de la Cambra de Comerç de Lleida, de la Universitat de Lleida, de GlobaLleida, així com representants del món local.
Una vegada finalitzada, Reñé ha dit que des de la Diputació es liderarà aquest lobby i ha emplaçat als presents a una nova trobada per acabar de configurar quines seran les primeres accions.

Response: 80 empresaris busquen convertir Lleida en una plataforma logística, ja que per terra, sector agroalimentari, situació geogràfica i teixit institucional és el punt perfecte. Busquen suports per a aquest pla i aconseguir una via de tren que augmenti la mobilitat de la mercaderia. Asseguren que si no reben suports per dur a terme el pla s'organitzaran mobilitzacions.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El 52è Concurs Nacional de Vestits de Paper de Mollerussa, que es fa el dissabte, 16, a les deu de la nit al Teatre L’Amistat, comptarà enguany amb 70 participants procedents de diferents indrets dels Països Catalans i Espanya.
D’aquesta manera, 30 concursants participaran en la categoria de Moda Actual, 16 a Fantasia i 16 a Època.
Pel que fa a la 13a edició del Concurs de Vestits de Paper per a Barbie, comptarà amb una quarantena de nines concursants.
Així ho ha explicat l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, acompanyat del regidor de Cultura, Joan Ramon Domingo
La gala del dissabte serà conduïda per l’actriu i model Mireia Canalda, col·laboradora en diferents espais de televisió entre ells AruCitys de 8TV.
La vetllada inclourà també com a espectacle un concert de la Sandy River Jazz Band.
Així mateix, el rock&roll acrobàtic de Flip-Flap donarà entrada a les tres categories del concurs, entre les que es podran veure peces inspirades en el món de la reialesa com el que recrea a Leonor de Toledo, casada amb Cosme de Mèdici al segle XVI; en el món del cinema, com La noia en Flames centrat en l’heroïna d’Els jocs de la fam i que conté 275 tires de paper cosides a mà que simulen el foc o bé en el teatre amb una simulació de l’obra Rats de la companyia lleidatana Campi Qui Pugui sobre El flautista d’Hamelin.
El concurs comptarà enguany amb el suport del dissenyador català Josep Maria Peiró, el qual ha cedit un disseny de la seva col·lecció de vestits de núvia perquè que pugui ser reproduït en paper per participar a la desfilada.
També desfilarà aquell dia la rèplica en paper de l’esbós del dissenyador internacional Elio Berhanyer, numerat i signat per l’autor, que va ser regalat per tal que formi part de l’inventari d’obres d’art del consistori pel director-editor de la revista Pasarela de Asfalto, Francisco José Pavón, en l’edició passada del concurs de la que en va ser membre del jurat.
13.000 euros en premis
El concurs tornarà a repartir un any més gairebé 13.000 euros en premis en metàl·lic distribuïts entre les tres categories participants.
Així, en les categories de Fantasia i Època el primer premi està dotat amb 2.000 euros mentre que el segon i tercer classificat s’enduran 1.300 i 1.000 euros, respectivament.
En la modalitat de Moda Actual, el primer premi és de 1.500, el segon de 1.200 i el tercer és 08de 1.000.
El palmarès també comptarà amb el Didal d’Or i Diamants, elaborat per Àlex Joiers i que reconeix la trajectòria d’alguna persona vinculada al certamen.
Un altre dels premis es donaran serà l’Agulla d’Or, que atorga la botiga Lluna de Drap de Mollerussa a la peça millor cosida amb agulla així com el premi al Millor Complement, que es va incorporar l’any passat sota el patrocini de Guasch, establiment especialitzat en roba per a dansa i disfresses.
D’altra banda, enguany s’amplien el premis especials amb un reconeixement al millor model ja sigui masculí o femení de la mà de la prestigiosa revista de moda Pasarela de Asfalto, el director de la qual, Francisco José Pavón, va ser membre del jurat en la passada edició.
El premi consistirà en aquest cas en una entrada per assistir a una de les desfilades de la Mercedes-Benz Fashion Week de Madrid.
Així mateix, la firma Teixits Balcells patrocinarà un altre dels premis nous com és el Botó d’Or, que reconeixerà el vestit que hagi obtingut una puntuació més alta però no hagi estat premiat pel jurat.
Pel que fa al Concurs de Vestits de Paper per a Barbie, la dotació dels premis és de 200 euros per al vestit guanyador, 150 per al segon classificat i 100 per al tercer.
Els tres guanyadors rebran també una Barbie de col·lecció.
Jurat de prestigi amb el dissenyador català Josep Maria Peiró de president
Pel que fa al jurat del Concurs Nacional de Vestits de Paper, un any més està format per professionals del món de la moda i el disseny.
El president serà el dissenyador català Jose Maria Peiró, qui també ha cedit un disseny de la seva col·lecció de vestits de núvia per tal que sigui reproduït en paper i desfili a la gala fora de concurs.
També en formaran part: Francisco José Pavón (Madrid), editor-director de la revista Pasarela de Asfalto Luxury Edition, un referent en sector de la moda que compta amb la col·laboració de membres de l’aristocràcia com la Princesa Tania de Bourbon Parme, entre altres; Manu Garrido (Madrid), fundador i director creatiu a Furia Streetwear i director a Tormenta de Ideas de Comunicación; Teresa Berengueras (Barcelona), periodista especialitzada en moda que ha col·laborat en diversos programes de TV3 i Catalunya Ràdio, entre altres mitjans.
Actualment treballa per El Punt Avui i Cristina García (Calahorra), professora a l’Escuela Superior de Diseño en La Rioja.

Response: El dissabte 16 tindrà lloc el Concurs Nacional de Vestits de Paper de Mollerussa. Durant la gala hi haurà concerts i comptarà amb el suport de grans icones de la moda entre el jurat. El concurs és format per tres categories i els premis estan dotats amb un total de 13.000 euros.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El govern municipal de Girona ja té a punt el pressupost del 2017, que es votarà en un ple extraordinari el 9 de gener.
Gràcies a l'estalvi corrent de 784.000 euros i a una major eficiència, el govern presenta un pressupost més elevat.
Concretament, puja fins als 109 MEUR, un 1,6% més que el 2016.
Entre les principals inversions, destaca la reposició del pont de Dimoni (420.000 euros), la creació d'un carril bici fins a Vilablareix (192.000 euros), el cobriment de pistes esportives a les escoles Cassià Costal i Eiximenis (620.000 euros) o, novament, el projecte de reforma de la Casa Pastors (101.800) euros, a banda dels 600.000 euros per pagar una anualitat més del fons Santos Torroella.
La regidora d'Hisenda, Maria Àngels Planas, destaca que és un pressupost "equilibrat i realista" i situa el benestar dels ciutadans i la dinamització econòmica com a objectius.
Aquest és el primer pressupost elaborat conjuntament entre CiU i PSC, un fet que destaca Planas perquè els ha garantit "estabilitat" a l'hora de configurar-lo.
La regidora d'Hisenda, Maria Àngels Planas, ha recordat que Girona manté congelades les taxes i impostos un any més i ha defensat que el pressupost és "realista i ajustat a les necessitats".
Segons remarca, al capdavant de tot s'hi ha posat el benestar per a les persones –"per això hem apujat la partida de Serveis Socials", apunta- i també la dinamització econòmica, basada sobretot en sectors com el comerç, la cultura i el turisme.
En xifres globals, el pressupost arriba as 109.069.000 euros, el que suposa 1,7 MEUR més que l'any anterior (increment del 1,6%).
Planas ha justificat aquest augment pel fet que hi ha hagut un estalvi corrent de 784.000 euros en l'exercici del 2016 i perquè s'ha fet una gestió "més eficient" en àmbits com l'enllumenat.
Aquests diners, per exemple, han servit per augmentar en 600.000 euros el capítol de personal i també el de despesa corrent, que augmenta un 9,6%.
"El nostre objectiu és mantenir una política fiscal de contenció, cobrir les necessitats dels més afectats per la crisi i incentivar els sectors productius", ha destacat la regidora, que reconeix que el fet de comptar amb el PSC al govern (i, per tant, gaudir de majoria absoluta per primer cop des del 2011) els ha donat "estabilitat" a l'hora de confeccionar els comptes per a l'any que ve.
"Equilibri" en les inversions
El capítol de les inversions es redueix lleugerament respecte el 2016 (-60.000 euros).
L'ajuntament invertirà 6.784.560 euros en diferents projectes i aprofita l'estalvi corrent d'aquest any (784.000 euros) per destinar-lo a inversions i, d'aquesta manera, haver d'endeutar-se menys, ja que totes les inversions es paguen amb crèdit.
"Som un dels ajuntaments menys endeutats, no arribem al 55%, molt per sota del que marca la llei", destaca la regidora.
Planas també defensa que s'ha buscat un "equilibri" entre les grans obres de ciutat i les inversions "del dia a dia als barris".
Precisament, la partida que s'endú la inversió més gran és la dels pressupostos participats per barris (1,2 MEUR) i també els 600.000 euros per pagar una nova anualitat del fons d'art Santos Torroella (aquesta és ja la tercera).
Relacionat amb aquest fons, el consistori torna a pressupostar una partida per a la redacció del projecte de remodelació de la Casa Pastor per acollir el futur Museu d'Art Modern i Contemporani, que serà de 101.800 euros.
En l'àmbit cultural, la regidora ha explicat que no han inclòs cap partida per a la reforma de l'antic Cinema Modern perquè encara hi ha un romanent de 700.000 euros pendent d'executar i també estan a l'espera que la Unió Europea resolgui un projecte presentat per l'ajuntament per tenir fons per recuperar aquest espai.
Un altre dels projectes destacats és la inversió de 420.000 euros per retornar l'antic pont del Dimoni al seu lloc original, al barri de Santa Eugènia.
Un projecte que, segons Planas, gaudeix del vistiplau tant de l'oposició com del govern municipal.
Segons remarca, amb aquest pressupost es podrà completar l'obra, ja que el projecte està redactat i es va pagar amb diners del pressupost 2016.
En quant a mobilitat, destaca una inversió de 192.000 euros per un carril bici des de la plaça de Salt fins a Vilablareix, 75.000 euros per a habilitar aparcaments dissuasius (encara per determinar-ne la ubicació) i 240.000 euros per construir una nova cruïlla a Palau, a la zona del Montessori.
També s'ha previst 61.000 euros per a la instal·lació de la marquesina per connectar l'estació del tren convencional i el vestíbul del TAV.
Una obra que, després de diverses disputes amb l'Estat, executarà i pagarà l'ajuntament i de la qual encara hi ha 325.000 euros pressupostats del 2016 i que s'afegeixen a la partida d'enguany.
Una altra obra destacada és el cobriment de les pistes esportives de les escoles Cassià Costal i Eiximenis (620.400 euros).

Response: Després de l'estalvi del 2016, els pressupostos de Girona del 2017 tenen 109 milions d'euros que es destinaran al benestar dels ciutadans. Es busca un equilibri en les inversions per continuar sent un dels ajuntaments menys endeutats. Aquestes inversions es dedicaran a reformar la Casa Pastors, el pont del Dimoni i a fer un carril bici fins a Vilablareix, entre d'altres.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha presentat el seu pla de Govern i ha assegurat que és "per a quatre anys".
En la roda de premsa posterior a la reunió del Consell Executiu d'aquest dimarts al matí -que ha aprovat el pla-, Torra ha afirmat que preveu aprovar les lleis socials suspeses pel Tribunal Constitucional (TC).
El cap del Govern ha donat per "pràcticament acabada" la "restitució" de les institucions catalanes, però ha afegit que aquesta fase no s'haurà conclòs del tot fins que Carles Puigdemont torni a ser el president de Catalunya i els líders polítics tornin de l'"exili" i les presons.
A més, Torra ha explicat que vol homologar l'Institut Català de Finances (ICF) com a entitat de crèdit públic, i ha defensat el model d'escola catalana.
Torra ha asseverat que el Govern és "conscient de l'excepcionalitat" del país però ha deixat clar que no es pot permetre preparar un pla que no sigui per a quatre anys.
El president ha defensat que el seu executiu té el "deure" i l'"ambició" de plantejar la seva acció amb el punt de vista d'una legislatura sencera, i ha afirmat que espera aprovar els pressupostos després de negociar amb la CUP i CatECP.
Un dels trets característics del pla de Govern és la recuperació de les lleis socials suspeses pel TC, que Torra espera tornar a aprovar amb el compromís dels grups parlamentaris de JxCat, ERC i la CUP, almenys.
El calendari d'aquesta estratègia es concretarà durant el debat de política general que se celebrarà al Parlament els dies 2, 3 i 4 d'octubre.
"Valors republicans"
El pla de Govern consta de quatre grans eixos, organitzats a partir de quatre "valors republicans" que posen les persones "al centre" de l'interès.
En total hi ha 22 àmbits d'actuació, 93 objectius, més de 1.000 mesures concretes i més de 300 indicadors de seguiment.
El primer eix, 'Un país cohesionat amb drets i oportunitats per a tothom', aposta per enfortir el model d'escola catalana, posicionar el professorat com a peça "clau" del sistema educatiu, potenciar la igualtat d'oportunitats en un marc d'educació inclusiva, així com consolidar el model de formació professional al llarg de la vida i promocionar la pràctica esportiva.
Aquest primer eix també remarca la decisió de garantir un sistema nacional de salut universal i equitatiu, i impulsar les polítiques de salut pública.
El Govern també aposta per fomentar una societat "cohesionada" i prioritzar polítiques que garanteixin els drets dels infants i els adolescents, així com enfortir el model català d'associacionisme i voluntariat.
Torra també ha detallat que el pla inclou la protecció d'accés a l'habitatge i ampliar-ne el parc públic.
L'executiu aposta alhora per posicionar la cultura com a base de la cohesió social.
El segon eix detalla les mesures "per una economia pròspera, responsable i sostenible".
Aquí el Govern vol confeccionar l'estratègia catalana per a l'ocupació 2021-2030, elaborar una llei de l'economia social i solidària, aprovar el decret del reglament de concertació social, i constituir i enfortir el Consell de Treball Autònom.
L'executiu també consolidarà l'estabilitat financera de la Generalitat, es compromet a elaborar pressupostos socials, i dissenyar un pla estratègic del sistema de compra corporativa, a més d'elaborar un pacte per la societat del coneixement i un per la indústria.
El tercer eix planteja mesures per a una societat "enfortida democràticament, lliure i justa", i marca el pla de Govern Obert 2019-2021 com una eina estratègica de "consolidació, millora i enfortiment de les polítiques de transparència, participació ciutadana i bon govern".
El pla també inclou un pacte nacional per a la societat digital, i una per a la ciberseguretat.
Així mateix, el document destria estratègies d'equitat entre dones i homes, així com un pla de xoc en la dotació de la Xarxa de recuperació de dones, a més d'un pacte nacional contra la violència masclista.
També recull l'elaboració del Programa Català de Refugi.
Finalment, el quart eix detalla l'estratègia exterior per una Catalunya "oberta al món", amb l'obertura progressiva de delegacions a l'exterior, estratègies d'acció internacional, la potenciació del Diplocat i la consolidació de l'Institut Ramon Llull.

Response: El pla de Govern de Quim Torra està basat en els valors republicans i té com a objectiu recuperar les lleis socials suspeses pel TC. A més, vol impulsar les polítiques de salut pública, enfortir el model català juntament amb la seva economia i lluitar contra el masclisme. Aquestes mesures pretenen aconseguir una societat democràtica, justa i independent.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Presentació de l'estudi nutricional del Corpus del Patrimoni Culinari Català Foto: ACN
La Fundació Institut Català de la Cuina i de la Cultura Gastronòmica (FICCG) i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) han presentat aquest dilluns un estudi nutricional de les receptes del Corpus del Patrimoni Culinari Català, que vol demostrar que la cuina tradicional catalana "forma part d'un sistema culinari saludable i equilibrat".
La FICCG, entitat editora del Corpus i impulsora de la campanya Cuina Catalana Patrimoni de la Humanitat, Candidatura UNESCO 2014, argumenta que "cal defensar i fer arribar a tota la societat" les conclusions d'aquest estudi, com un pas més cap al reconeixement institucional de la cuina catalana tradicional.
L'estudi nutricional de les receptes del Corpus del Patrimoni Culinari Català és un treball de recerca endegat per la Fundació Institut Català de la Cuina i de la Cultura Gastronòmica (FICCG), entitat editora del Corpus i impulsora de la campanya Cuina Catalana Patrimoni de la Humanitat, Candidatura UNESCO 2014, en col·laboració amb l'àrea d'Estudis de Ciències de la Salut de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) que dirigeixen, respectivament, els doctors Alícia Aguilar i F. Xavier Medina.
L'objectiu d'aquest treball és demostrar que les receptes de cuina tradicional catalana que conté el Corpus (l'inventari més complert i exhaustiu del nostre patrimoni gastronòmic) formen part d'un sistema culinari saludable i equilibrat "que cal defensar i fer arribar a la tota la societat" a partir de les possibilitats de les tecnologies de la informació i la comunicació.
La primera fase de l'estudi, presentada aquest dilluns a la Fàbrica Moritz de Barcelona amb la participació del conseller d'Agricultura, Josep Maria Pelegrí, és segons els seus impulsors una "nova bona pràctica de salvaguarda del patrimoni culinari català".
Aquesta s'afegirà al llistat d'accions d'identificació, documentació, investigació, transmissió i conservació del patrimoni culinari català (el cos científic i de coneixement sobre el qual es sustenta la Candidatura) que porta a terme la FICCG des de fa molts anys amb la col·laboració de diversos agents.
Les accions conformen la base de la petició a la UNESCO perquè reconegui la cuina tradicional catalana com a patrimoni cultural immaterial de la humanitat -en la modalitat de bones pràctiques-.
Hores d'ara aquesta campanya ja compta amb l'l'aval del Parlament de Catalunya, que ha reconegut la cuina tradicional catalana com a patrimoni immaterial del país i aviat li concedirà l'estatus de Bé Cultural Immaterial d'Interès Nacional (BCIIN), segons recorda la FICCG.
D'aquesta 'bona pràctica' de perfil científic ja s'ha realitzat, de moment, la valoració nutricional d'un centenar de receptes del Corpus i la intenció és analitzar-les totes.
Aquesta valoració nutricional es farà arribar a un nombre elevat de població (famílies, educadors, nens i joves i públic en general) a partir de les possibilitats que ens ofereixen les noves tecnologies de la informació i la comunicació.
Fer accessible tota aquesta informació a un nombre elevat de persones ja és, en sí mateix, una altra bona pràctica.
La feina dels investigadors s'ha de posar a l'abast de tothom.
Seguint aquesta filosofia, ja s'ha començat a incorporar informació nutricional quantitativa sobre les receptes seleccionades a la pàgina web de la FICCG i informació orientativa sobre les quantitats diàries d'energia i nutrients que cal ingerir per portar a terme una dieta equilibrada.
La informació quantitativa s'acompanya d'un breu comentari al voltant del plat seleccionat amb un llenguatge que procura ser entenedor i proper i que té la intenció de fomentar la varietat alimentària, el consum de peix, fruites i verdures, recordar com és d'important menjar en família i, finalment, difondre missatges de salut entre la població.
El fet que aquesta informació és posi a l'abast de tothom mitjançant la web, també es pot considerar una bona pràctica, explica la FICCG.

Response: La FICCG ha presentat el Corpus de cuina catalana per demostrar que és una gastronomia equilibrada i saludable. Han creat una campanya per aconseguir que es converteixi en Patrimoni de la Humanitat UNESCO 2014. Aquesta campanya ja compta amb el suport del Parlament català i s'ha reconegut com a Patrimoni Immaterial del país.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Dia clau per al suplicatori que hi ha en marxa al Congrés dels Diputats per la causa oberta contra Laura Borràs, portaveu de Junts per Catalunya (JxCat) a Madrid, arran del presumpte fraccionament de contractes mentre dirigia la Institució de les Lletres Catalanes (ILC) que investiga el Tribunal Suprem.
Borràs compareix aquest dijous -a les 12 del migdia o bé al final del ple, en funció de com avanci la jornada parlamentària- davant la comissió de l'Estatut del Diputat per argumentar en contra del tràmit del suplicatori, que la mesa del Congrés va avalar amb els vots de PSOE, PP i Vox i l'abstenció d'Unides Podem, única formació que se'n va desmarcar.
La dirigent independentista compareixerà a porta tancada -va demanar que fos en obert, però no se li va permetre- i sense els seus advocats, que tampoc van rebre autorització per acompanyar-la, segons detallen fonts de JxCat a NacióDigital.
Al llarg de tots aquests mesos, Borràs ha negat l'existència de fraccionament de contractes -el cas, per cert, neix d'una investigació dels Mossos d'Esquadra- i ha vinculat el cas obert al Suprem -on se la jutjaria, perquè és aforada- al seu perfil polític.
L'exconsellera de Cultura és molt propera al president Quim Torra i va ser incorporada a les files de JxCat per Carles Puigdemont a les llistes de les eleccions catalanes del desembre del 2017.
La seva defensa la porten Gonzalo Boye i Isabel Elbal, que van acompanyar Torra en el judici al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) pel llaç groc -el president va ser condemnat a un any i mig d'inhabilitació i està a l'espera de veure si el Suprem ratifica la condemna- i també van actuar davant la justícia europea per tal que Puigdemont s'assegués a l'Eurocambra.
Aquest dijous, però, no podran ser a la sala del Congrés on es reunirà la comissió de l'Estatut del Diputat, presidida per Begoña Nasarre, del PSOE.
Els socialistes, com el PP i Vox, votaran a favor del suplicatori quan sigui elevat al ple de la cambra, de manera que té garantit tirar endavant.
De les formacions independentistes, l'única que ha definit el vot ha estat JxCat, que s'hi posicionarà en contra.
ERC demana que hi hagi una posició comuna entre les dues formacions i també la CUP, que aquest dimecres va indicar que ja hi ha converses en marxa.
L'assumpte de l'exconsellera apareix en l'horitzó com un possible nou conflicte entre socis, perquè JxCat ja ha advertit els republicans que fer costat al suplicatori obligaria a canviar les relacions.
ERC vol que la investigació tingui garanties, però al mateix temps insisteix que l'independentisme s'ha d'allunyar de qualsevol "ombra".
Al llarg de les últimes setmanes, Borràs ha vist com la Sindicatura de Comptes ha acreditat el fraccionament de contractes, per bé que la dirigent de JxCat sosté que l'informe diu el contrari i que servirà per defensar la seva innocència davant del Suprem.
Una de les línies argumentals que fa servir l'exconsellera, que va ser cessada de la ILC a través de l'article 155 quan ja era diputada al Parlament a principis del 2018, és que a l'alt tribunal -responsable de jutjar els presos polítics i de condemnar-los per sedició pel referèndum de l'1-O- no podrà disposar d'un procés judicial just.
Com funciona el suplicatori?
Els diputats són aforats i això vol dir que només poden ser jutjats prèvia autorització del Congrés o el Parlament en uns tribunals concrets.
En el cas de la cambra catalana, aquesta instància és el TSJC, mentre que en el cas de la cambra baixa espanyola, ho és el Tribunal Suprem.
Per poder fer-ho, l'alt tribunal ha de demanar autorització al Congrés i això és l'anomenat suplicatori.
El Suprem va enviar-lo el 22 de maig al Congrés.
FRAU
La Sindicatura de Comptes ratifica que Borràs va fraccionar contractes a les Lletres Catalanes
Un informe de l'ens aprovat per unanimitat identifica una acumulació il·legal d'adjudicacions menors a l'amic de la dirigent de JxCat en la línia de la investigació del Suprem
Un cop enllestida la feina, es debatrà en el primer ple ordinari de la cambra, que haurà de votar si accepta o no el suplicatori.
En un termini de vuit dies a partir de l'acord del ple, Batet ho haurà de traslladar a l'autoritat judicial, en aquest cas al Tribunal Suprem, que tindrà l'obligació d'informar a la cambra de les interlocutòries i sentències que es dictin i afectin personalment la diputada de JxCat.
L'últim dirigent independentista afectat per un suplicatori va ser Francesc Homs, jutjat i condemnat al Suprem per la consulta del 9-N.

Response: Aquest dijous, Laura Borràs compareixerà a porta tancada i sense advocats davant del Tribunal Suprem pel presumpte fraccionament de contractes que, encara que ella nega, la Sindicatura de Comptes ha acreditat. 30 dies després de la seva declaració, la càmera votarà si accepta o no el suplicatori que hi ha en marxa al Congrés dels Diputats.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La primera sessió de cinema a l’aire lliure del recent creat Auto Cinema de Golmés, en la zona d’aparcament de la desapareguda discoteca Big-Ben, ha complert amb les expectatives i ha posat el cartell de complet per assistir a aquesta iniciativa per revitalitzar l’oci nocturn al Pla d’Urgell i amb afegit solidari
La iniciativa del restaurant Resquitx, l’Ajuntament de Golmés i l’empresa exhibidora de cinema Circuit Urgellenc ha portat 190 persones, dins dels vehicles i que havien comprat en línia les seves entrades, a veure la pel·lícula «Joker» a través d’una espectacular pantalla inflable de 10 metres d’amplada i de la freqüència de ràdio del seu cotxe.
També en línia han adquirit les consumicions pel sopar que han elaborat dos food-trucks i que s’havia de recollir a peu, dins del mateix recinte.
L’entrada d vehicles ha començat a les vuit del vespre i a les deu de la nit ha començat la sessió de cinema.
A la meitat de capacitat durant la Fase 1
L’Auto Cinema, a hores d’ara l’únic de Catalunya, s’ha vist reduït a la meitat del seu aforament, ja que la regió sanitària de Lleida es troba en la Fase 1 (el que limita trobades a l’aire lliure a 200 persones) i en seguirà, a ben segur, una setmana més.
Iniciativa temporal i solidària
Els organitzadors creuen que la iniciativa ha permès sortir de casa a molta gent per gaudir d’una estona d’oci i ho tornarà a fer possible tots els caps de setmana (divendres i dissabte) del mes de juny.
Com ha recordat l’alcalde de Golmés, Jordi Calvís, “és una iniciativa temporal i excepcional”, que neix amb la voluntat de dinamitzar l’oci al Pla d’Urgell i ajudar a la sanitat de la comarca en plena pandèmia de la Covid-19, a la que destina el 20% de les entrades, que costen 5 € per persona.
També s’ha destacat el bon funcionament del sistema de venda i entrada.
Pere Aumedes, del Circuit Urgellencs ha destacat que “Volem agrair a tothom que ha vingut però també a tothom que no ha vingut per haver respectat totes les mesures de seguretat, ja que només es pot accedir al recinte amb l’entrada comprada prèviament online”.
Ja a la venda les noves sessions
També ha destacat la bona acollida Jordi Castañé, del Restaurant Resquitx tot dient que “Estem molt contents de l’èxit d’aquesta primera edició i ja hem començat a vendre entrades per a la segona i el que ens fa estar més feliços és poder fer feliços als nostres clients i sabem que avui ho han estat després de molts dies sense oportunitats d’oci”.
Al mateix temps ha subratllat que “Volem agrair a tothom que ens ho ha posat fàcil, als veïns, a l’Ajuntament de Golmés, als propietaris dels terrenys i a tots aquells que avui hem demostrat que amb petites iniciatives de proximitat com la nostra es poden fer grans coses, com generar il·lusió i activar l’economia d’un territori”.
Treballar en equip
“Posar el nom de Golmés al mapa és per a nosaltres una gran satisfacció, així com poder ajudar a la sanitat del Pla d’Urgell, perquè ara ho necessita més que mai i a l’hostaleria de la zona.
Aquesta fou una comarca on l’oci era un motor econòmic molt important gràcies a la ja desapareguda discoteca Big Ben.
Però amb iniciatives com aquesta ens demostrem que si ens organitzem bé i fem pinya els petits també podem fer coses grans” afegia l’alcalde de Golmés, Jordi Calvís.
A la venda les entrades pel divendres i dissabte
Tal com es va fer amb la sessió inaugural, ja estan a la venda, també exclusivament en línia, les entrades per les pel·lícules de la propera setmana.
Divendres dia 6 serà el torn de ‘Tiburón’, de Steven Spielberg i dissabte dia 7 de ‘Las aventuras del Dr.
Dolittle’.
Els interessats poden fer les seves compres a través del web del restaurant Resquitx www.resquitx.com/autocine i costen 5 euros per persona.
La programació combinarà pel·lícules clàssiques i d’altres de més recents.
Sopar i activitats paral·leles
A banda del que ja s’ha dit de l’opció de sopar amb els diversos menús que ofereixen els dos food trucks i veure la pel·lícula, s’organitzaran altres activitats paral·leles, com ara concerts al jardí del Restaurant Resquitx.
Dissabte, però i al tractar-se del primer dia, l’activitat paral·lela ha estat prèvia a la projecció i ha anat a càrrec d’Albert Show.

Response: Per tal de revitalitzar l'oci nocturn al Pla d'Urgell, es va optar per l'autocinema a Golmés, el qual ha tingut una gran acollida la primera nit, amb un total de 190 persones als seus respectius cotxes. També hi havia food trucks al recinte i concerts. Les entrades de la propera sessió ja s'estan venent i el 20% es destina a Sanitat.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El nou president -o presidenta- de França haurà d'afrontar un seguit de temes urgents que reclamen solució.
Haurà de recosir una societat que mostra senyals d'esgotament i ansietat.
La França del malestar ha mostrat les seves nafres en un procés electoral que, a la primera volta, ha atorgat a formacions situades en les franges radicals del ventall polític prop del 50% dels vots.
Caldrà tornar a cohesionar una societat irritada.
Serà el primer deure del nou president de la República.
Com ho farà?
Tres coneixedors de la realitat francesa responen aquest interroant i analitzen les prioritats del nou "monarca" elegit.
Josep Ramoneda, Octavi Martí i Rafael Jorba avaluen l'actual moment francès per a NacióDigital.
Josep Ramoneda: "Macron ha de convèncer Europa que les coses s'han de fer d'una altra manera"
El filòsof Josep Ramoneda, exdirector del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona, contempla un escenari clar: la victòria d'Emmanuel Macron amb certa comoditat.
Una percepció, la de la victòria del candidat centrista, que ha vist consolidada després del debat del dimecres a la nit.
"El primer que ha de fer el nou president és evitar caure en l'eterna cantarella europea de dir: 'ja està, ja s'ha acabat el problema'.
Que els mateixos que han presentat el populisme com un espantall, ara vulguin fer creure que ja no és un perill, que vulguin fer com si no hagués passat res", afirma Ramoneda.
El filòsof considera essencial que "Macron convenci Europa que les coses s'han de fer d'una altra manera, que s'ha de buscar més empatia amb els problemes que pateix la gent".
Segons ell, "hi ha un pla B, que és l'autoritarisme postdemocràtic, que s'encarna en Donald Trump o en figures com Marine Le Pen.
Ramoneda creu que "Macron ha d'afrontar un seguit de problemes greus com la fractura social, la incapacitat de les institucions europees per posar límits als poders financers, la fractura generacional i la resistència a acceptar que Europa ja no és el centre del món".
Rafael Jorba: "Ha de reformar la França bloquejada sense incrementar les fractures"
Pel periodista Rafael Jorba, excorresponsal a París i coneixedor profund de la realitat francesa, "el nou president ha d'evitar, en primer lloc, descosir més el país i fer les reformes que no s'han atrevit a fer els governs anteriors, ni els socialistes ni els conservadors".
França continua sent un país centralitzat i intervencionista, amb un sector públic que és hegemònic en àrees estratègiques i un funcionariat que gaudeix de molts privilegis.
Jorba assenyala que "el president haurà de reformar la França bloquejada sense incrementar les fractures.
Si no ho fa, la societat es refugiarà en el debat identitari, que busca la solució en l'atac a l'altre: l'estranger, el musulmà, Schengen, la UE".
Jorba expressa el temor a si Emmanuel Macron, "que ha demostrat capacitat tècnica, té també capacitat de gestió política".
"Pensem que és una persona que mai ha estat elegida per un càrrec polític.
A Espanya les llistes són tancades i és més fàcil ser elegit diputat dins d'un equip, però a França cada diputat s'ha de guanyar l'elecció en la seva circumscripció, i això dona experiència.
El deputé-maire, el diputat a l'Asssemblea que és alcalde és tot una institució a França.
Afrontar els problemes d'un Estat que està sobredimensionat des dels temps de Colbert és una tasca àrdua que s'ha de fer amb habilitat: "Si es fa de manera barroera, o si sembla que es fa així, la reacció serà molt forta en un país on fins i tot la dreta té, des de De Gaulle, una forta tradició intervencionista".
Però abans de tot, assegura Jorba, cal pensar en les eleccions legislatives del juny, que són les que permetran veure quina majoria és possible i si Macron ha de governar en cohabitació.
Octavi Martí: "França només s'ha reformat en moments de daltabaix"
Director adjunt de la Filmoteca de Catalunya, Octavi Martí ha estat corresponsal a París i segueix amb interès les eleccions franceses.
Creu que "França només s'ha reformat en moments de daltabaix.
Ho va fer el 1945, després de la Segona Guerra Mundial, quan va sorgir una classe política nova.
El Maig del 68 va suposar un altre canvi i es van fer reformes liberalitzadores".
Estem ara en un moment així?
Martí creu que "Macron, que és un home competent en macroeconomia, haurà de reformar un sector públic que està sobredimensionat i ha quedat antic, i també un règim fiscal que és molt injust.
Aconseguir un sistema fiscal més just sense afectar negativament els sectors que reinverteixen en el país serà un element clau per saber si té èxit o no".
Per Martí, un dels reptes que té davant seu Macron de qui no dubta que guanyarà la segona volta, "és fer entendre que França ja no és una gran potència, una cosa que els francesos porten molt malament, de la mateixa manera que De Gaulle va fer creure que hi havia hagut un 80% de resistents contra el nazisme, i en realitat eren molts menys".

Response: La població francesa es troba esgotada, i això serà el primer que hagi de solucionar el nou president de la República Francesa. Haurà d'afrontar la fractura social en què el país està immers i fer reformes que fins ara no s'han fet. França només s'ha reformat el 1945 i el 1968 i, potser, ho haurà de tornar a fer ara.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Aquesta setmana arribarà a les llibreries el volum ‘Rufaga d’un’, edició bilingüe que conté vint poemes de Mark Strand (Summerside, Canadà, 1934–Brooklyn, Nova York, 2014), per primera vegada en versió catalana, que és obra del també poeta i escriptor Joan Todó, que també signa el pròleg.
Diu Todó: ‘Strand, sovint, es dedica a presentar-nos enigmàtiques paràboles, endevinalles amb paisatges solitaris, en ruïnes, espais on ha desaparegut tota presència humana.
O bé va girant al voltant d’una sèrie d’elements (gent vora un llac, gent que espera un vaixell en un port, trobades socials, llocs nevats, homes que es transformen en gos) que van apareixent amb regularitat en els seus versos, gairebé com variacions.
Però tot ho fa amb un control tonal admirable, que li permet combinar sàviament humor i tristesa.
I aquí, en aquest control del to, rau el verí que l’aparent facilitat de la seva poesia oculta.
Perquè el to correcte, trobar el to exacte, és potser (i tan poc que s’hi pensa) un dels problemes més difícils a l’hora d’aixecar un poema.’
Llegiu alguns poemes.
Hem demanat a l’editora de Godall, Matilde Martínez Sallés, que ens expliqui el perquè d’aquesta aposta.
Diu:
«L’Abraham Mohino Balet i la Mònica Miró Vinaixa em van fer conèixer la poesia de Mark Strand i em van dir que mai no s’havia publicat cap llibre seu en català.
Aleshores el vaig llegir i vaig quedar enlluernada pel seu estil aparentment sobri i senzill, però ple de cops amagats, de revelacions lluminoses.
Per això vaig decidir que l’editaria a la nostra col·lecció de poesia, ‘Cadup’, i que n’encarregaria la traducció a Joan Todó.
Conec en Joan i m’agrada la seva poesia, el seu estil.
Em va demanar conèixer l’obra de Mark Strand i, després de la lectura, va acceptar el repte de seguida.
No va costar gens posar-nos d’acord en el llibre que es traduiria i fins aquell moment tot va ser molt planer.
Els únics problemes van ser els llarguíssims tràmits per aconseguir els drets d’autor de Mark Strand, que gestiona la Wilye Agency Ltd.
Un cop ens van dir que sí, també es van allargar moltíssim tots els tràmits posteriors.
Jo no sabia que estava en contacte amb una agència colossal i molt difícil.
La meva ignorància i la meva tossuderia (els escrivia un e-mail cada setmana) van fer possible que tot arribés a bon port i que el llibre que ara presentem hagi pogut publicar-se.
Estic molt satisfeta d’aquesta publicació perquè la traducció i el pròleg que n’ha fet el Joan Todó són d’una gran qualitat, perquè la coordinació editorial i la correcció de Tina Vallès han estat com sempre impecables i perquè el disseny del llibre, fet pel Xavi Simó (Qüestions.cat) és esplèndid.
Ara, els lectors catalans podrà conèixer i degustar la poesia de Mark Strand.»
Segons que s’explica en la contracoberta: ‘La mirada de Mark Strand il·lumina detalls de la vida corrent (un floc de neu, el pati vermell del darrere de la casa, el got de whisky) per revelar-nos-en el sentit més fondo i transcendent: el tòpic i el sublim es fonen en cada paraula i, de la lectura, en resta la sensació que qualsevol instant de la vida, per banal que sigui, és imprescindible per entendre el nostre lloc en el món, per fer de la privacitat de cadascú una obra mestra, el refugi en què ens construïm i ens arrelem.’
I també: ‘Strand ofereix poesia depurada, fa metafísica de la quotidianitat, i, presidint-ho tot, hi col·loca el temps que esborra la vida i que, per això mateix, és font de dolor i alhora motiu de celebració.
Amb paraules de dicció clara, una destresa narrativa indiscutible i el batec d’aquella pulsió elegíaca que neix de la lucidesa, aquesta obra extraordinària, amb què Strand va guanyar el premi Pulitzer de poesia l’any 1999, és no sols una fita cabdal de l’anomenat minimalisme líric nord-americà sinó un referent imprescindible de la literatura contemporània.’

Response: "Rufaga d'un" és un llibre que recull 20 poemes de l'escriptor canadenc Marc Strand i pertany a l'editorial Cadup. Joan Todó va acceptar el repte de traduir-lo al català i fer que la seva poesia arribi als catalans. La poesia de Strand transmet la importància i l'essència de cada moment de la vida per petit que sigui.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El jutjat contenciós-administratiu número 3 de València ha anul·lat el decret de confinament de Benigànim (Vall d’Albaida), segons que ha informat À Punt.
Tanmateix, la consellera de Sanitat, Ana Barceló, ha anunciat l’aprovació d’un nou decret amb les modificacions que indica la magistrada a la interlocutòria per a mantenir el confinament, i l’ajuntament ha anunciat que es mantenen les mesures.
El municipi és tancat d’ençà d’ahir per l’augment de la propagació del coronavirus i la ‘pèrdua de traçabilitat dels casos’.
Durant les primeres hores del nou confinament hi ha hagut control d’accessos per part de la Guàrdia Civil i de l’interior del municipi per la policia local, a més d’agents de la Policia de la Generalitat vigilant el tancament d’establiments.
Un empresari de Benigànim ha explicat a Europa Press que havia hagut de mostrar el justificant de l’activitat comercial de l’empresa per a poder tornar a la localitat des de Genovés (la Costera) després d’haver visitat uns clients.
‘Si no estem confinats aquests catorze dies, açò pot empitjorar.
Ara, amb el tancament del poble, pareix que la gent ja no ix com abans i s’ha convertit en un desert’, ha dit.
Alguns veïns han confessat sentir-se ‘atabalats’ per haver d’afrontar un segon confinament i trists de reviure aquesta situació.
‘Imagina’t un poble on la gent sempre ix al bar a fer el cafè, és molt trist veure-ho tot tancat’, han dit.
Alguns veïns consideren que, malgrat ser molt dura, la mesura és necessària, perquè la gent no ha complert les normes: ‘S’han comès una gran quantitat d’imprudències.’
Una dependenta d’una botiga del centre urbà ha admès que no s’esperaven aquesta mesura: ‘Veus que passa en altres llocs, però sempre ho veus com una cosa llunyana, i ara ens ha tocat a nosaltres.’
Per a alguns botiguers, aquest segon confinament és un moment d’incertesa: ‘La gent ja no ix de casa i solament va als comerços de primera necessitat, per la qual cosa no sabem si podrem continuar obrint durant aquests catorze dies’, ha dit.
També hi ha botiguers que veuen difícil la subsistència dels seus negocis: ‘El primer confinament ho vaig poder aguantar, però ara econòmicament no podrem.’
La consellera d’Interior, Gabriela Bravo, ha dit que cinquanta agents de policia s’encarreguen de la vigilància del compliment de les mesures de confinament.
D’ençà d’ahir a les 16.00 hi ha un dispositiu en què participen diàriament mig centenar d’agents, que controlen els accessos a la població i el compliment de les mesures.
Els onze agents de la policia local s’encarregaran de les necessitats dels veïns i de les possibles incidències.
Per una altra banda, els 12 agents de la Policia de la Generalitat seran responsables de supervisar els establiments públics que segons la resolució de Sanitat han de romandre tancats i de controlar els passatgers a la parada d’autobús i a l’estació de RENFE.
La Guàrdia Civil és l’encarregada de mantenir els punts de control permanent a les entrades i sortides de la localitat i de vigilar els camins alternatius que donen accés a Benigànim.
Per a aquestes tasques, la Guàrdia Civil ha desplegat 24 agents cada dia per a controlar els accessos, que es fan per la cruïlla de les carreteres CV-610 i CV-611 i també al punt de control establert al punt quilomètric 5,5 a la carretera CV-611.
La CV-612 és tallada al quilòmetre 7,7, davant el complex de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; la CV-621 al quilòmetre 1,38, al límit del terme municipal de Quatretonda; i la CV-611 al 5,5, al límit del terme municipal de la Pobla del Duc.
També romanen tallats cinc camins que donen accés al municipi.
A la trobada, la consellera ha dit a la batllessa de Benigànim, Amparo Canals, que la Generalitat mobilitzarà una unitat de Bombers Forestals de la Generalitat perquè desinfectin els espais públics i vials del municipi.
Ttambé ha destacat el ‘comportament exemplar’ i la ‘corresponsabilitat’ que aquestes primeres hores de confinament han demostrat els habitants de Benigànim.
La consellera ha reconegut que les mesures sanitàries i de seguretat aplicades al municipi poden implicar ‘alguna molèstia’ per a la població però ha demanat comprensió als veïns perquè les restriccions són necessàries per a preservar la salut i el benestar general.

Response: Després d'un notable augment de casos covid, el municipi de Benigànim està confinat des d'ahir. Els agents de policia controlen els comerços i els accessos, mentre que els bombers desinfecten els carrers i els espais públics. Els veïns se senten tristos per haver de tornar a viure aquesta situació una altra vegada, encara que saben que són mesures necessàries.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El cap de llista del PSC a Barcelona, Jaume Collboni, ha refusat de reunir-se amb el candidat d’ERC, Ernest Maragall, segons que ha pogut confirmar VilaWeb.
Maragall va oferir-li una trobada per ‘responsabilitat institucional’.
Fonts de la direcció d’ERC han explicat a l’ACN que l’oferta formava part de les reunions posteriors a les eleccions, amb voluntat de ‘contrastar el punt en què es troba cada formació’.
Els comuns havien insistit avui a negociar un govern tripartit a Barcelona amb ERC i el PSC.
D’ençà del resultat del 26-M, tots dos partits s’han vetat mútuament per arribar a un acord de govern, malgrat que Barcelona en Comú insisteix que és l’única via possible.
La portaveu d’ERC, Marta Vilalta, ha assegurat que el partit no preveu ‘d’entrada’ de compartir la batllia de Barcelona entre Ernest Maragall i Ada Colau.
En una conferència de premsa, ha recordat que qui ha guanyat les eleccions municipals ha estat ERC i que, per tant, és Maragall qui ha d’estar al capdavant del consistori.
Amb tot, ha destacat que hi ha negociacions entre tots dos partits i que es treballa en el contingut de l’acord i no pas en el repartiment de càrrecs.
Vilalta ha admès que ERC prioritza un acord amb Colau deixant de banda JxCat, perquè ‘és probable que pugui anar endavant’ i permetria un acord gairebé amb majoria absoluta.
Ha dit que no deixarien de treballar a favor d’acords per a obtenir l’acord sobre drets, llibertats i progrés, en al·lusió a JxCat.
Pel que fa a la possibilitat que BComú, PSC i Ciutadans arribin a un acord que deixi fora ERC del govern municipal, Vilalta n’ha estat crítica i ha dit que poden sumar aritmèticament, però no s’entendrien políticament.
‘No s’entendria que mantenir l’alcaldia passés davant del gran consens en drets, llibertats i progrés’, ha dit Vilalta sobre Colau.
I ha afegit que ERC no treballa en cap alternativa que no sigui fer Maragall batlle de Barcelona.
‘No entendríem que Barcelona en Comú pactés amb Cs per fer un acord contranatural, simplement per vetar l’independentisme’, ha insistit.
Sobre la possibilitat d’arribar a pactes amb el PSC, Vilalta ha reivindicat l’autonomia local.
Tanmateix, ha dit que és ‘extremadament difícil’ de construir-hi cap confiança pel context de repressió i vulneració de drets i perquè el PSC és ‘còmplice de la repressió que es manté contra Catalunya’.
La número tres de Barcelona en Comú, Janet Sanz, ha dit que no s’acaben de creure que Maragall hagi renunciat a pactar amb JxCat.
‘Sabem que s’asseuen, Artadi diu constantment que parlen de polítiques i concrecions per al mandat’, ha dit.
Sanz ha insistit que els comuns volen un tripartit d’esquerres i ha demanat a ERC i PSC que superin els blocatges i les línies vermelles.
‘La gent ens demana acords’, ha insistit, i ha tornat a negar que negociïn amb Manuel Valls.
Tanmateix, Sanz ha evitat de dir qui seria el batlle de la ciutat, tot argumentat que el primer pas és assolir l’acord.
També ha defensat que el tripartit és la millor solució per a Barcelona perquè és el més fidel a allò que els barcelonins han votat.
És per aquest motiu que ha reclamat a ERC i PSC ‘responsabilitat’.
L’equip negociador de Barcelona en Comú es trobarà demà i demà passat amb els d’ERC i el PSC.
El cap de llista del PSC a Barcelona, Jaume Collboni, insisteix en la necessitat de fer tàndem amb Barcelona en Comú i governar a Barcelona.
Ha apel·lat al fet que els resultats del 26-M posen de manifest la necessitat d’un govern ‘progressista i no independentista’.
Sense precisar com hauria de ser l’acord, ha rebutjat de repartir-se la batllia.
‘Això no és un joc de trons, una estona tu una estona jo’, ha dit, tot insistint en la necessitat d’un govern estable.
Ha anunciat que, després de les converses ‘informals’ entre ell mateix i Colau de la setmana passada, aquesta setmana volen formalitzar-les.
La seva número 2, Laia Bonet, en serà l’encarregada.
La número dos de JxCat a Barcelona, Elsa Artadi, ha demanat a Maragall que mantingui la ‘convicció’ per la independència si pacta només amb Barcelona en Comú i exclou JxCat de l’acord a Barcelona.
‘No entendríem que fes un canvi quan la gent ha votat allò que ha votat’, ha dit en una entrevista a ‘El Matí a Ràdio 4’.
Arran de la possibilitat de ser exclosos del govern de Barcelona, Artadi ha dit que estan a l’expectativa.
‘Hem sentit versions diferents’, ha dit.
I ha subratllat que continuaran parlant amb Maragall i que seran ‘dues setmanes llargues’ abans del ple de constitució del consistori, el 15 de juny.
Quant a l’oferta de Manuel Valls d’investir Colau ‘sense condicions’, Artadi ha advertit la batllessa en funcions que ‘no hi ha res que Manuel Valls faci gratuïtament’.
Ha instat Colau a fer una reflexió ‘que vagi més enllà de mantenir la cadira’ i ha recordat que era una possibilitat, perquè Colau no l’havia pas descartada.

Response: ERC prioritza el partit d'Ada Colau per negociar i poder assolir gairebé la majoria absoluta. El PSC rebutja la reunió amb ERC per contrastar el punt en què es troba cada partit. Un tripartit amb BComú, ERC i PSC seria el millor per a Barcelona. D'altra banda, JxCat demana que si se l'exclou, que no es deixi de banda l'independentisme.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat, Ximo Puig, ha destacat la recuperació econòmica del País Valencià, tot indicant que el 2022 començarà amb un rècord de més de dos milions d’afiliats a la Seguretat Social.
En el missatge de Cap d’Any, el president també ha recordat que la lluita contra la pandèmia continuava i que enguany s’havien administrat gairebé deu milions de dosis del vaccí.
En termes polítics, ha defensat la solidesa i l’estabilitat d’un govern que ha aprovat tots els pressupostos de la legislatura sense entrebancs.
A més, ha convocat els partits i la resta de comunitats autònomes a asseure’s per solucionar d’una vegada el sistema de finançament.
Ha assenyalat que calia aprofundir en la descentralització i ha posat d’exemple el corredor mediterrani.
Enguany, Puig ha fet el missatge a l’Elca, la casa del poeta Francisco Brines, on ha reivindicat també l’estatut valencià, que el 2022 farà quaranta anys que es va aprovar.
El president ha començat el discurs tot recordant “les 8.097 vides valencianes que la pandèmia s’ha emportat” i ha donat força als qui ara són ingressats per la covid-19.
Així mateix, ha assenyalat que en el missatge de l’any passat es va dirigir als ciutadans bo i confiant en la recuperació social i econòmica.
“D’ençà d’aquell moment d’incertesa, 81.000 valencians han trobat feina, 222 cada dia”, ha afegit.
Ha dit que la prioritat per al 2022 era, precisament, mantenir aquesta potència en la recuperació en forma de més ocupació i millor: “És una indecència que hi haja treballadors pobres i una injustícia veure famílies treballadores que no poden viure dignament del seu treball.”
El president també ha recordat que a final del 2020 tan sols s’havien vaccinat 5.000 valencians.
“Hui ja som a prop dels deu milions de dosis administrades”, ha puntualitzat, i ha insistit que, sempre que la situació hospitalària ho permeti, les restriccions del 2022 s’hauran d’adaptar al nivell alt d’immunització del País Valencià.
Puig ha destacat també que el País Valencià era un exemple d’estabilitat política, atès que el Consell ha aprovat el setè pressupost consecutiu sense ajornaments ni pròrrogues: “Enfront del soroll d’uns altres llocs, ací estem en allò que toca, perquè és el temps de la unitat, d’espentar entre tots, sense partidismes.”
En aquest sentit, ha convidat a “fugir de dogmes i d’extrems” i ha demanat d’ampliar aquesta mirada plural a la manera d’entendre l’estat espanyol: “És el temps d’apreciar la seua diversitat i de cosir millor les seues terres i les seues gents.”
Així mateix, ha proposat que l’estat espanyol, el 2022, faci un pas ferm per a fer viable el seu projecte compartit: “Si vam ser capaços de pactar la constitució i l’entrada a Europa, no pactarem un finançament autonòmic just?
No hi ha alternativa a l’acord.”
Per això, el president ha convidat al consens tots els grups polítics i totes les comunitats en favor d’un “gran acord per a una Espanya justa”.
“Aquest és el nostre discurs: el de la justícia i la igualtat” en les reivindicacions sobre finançament, sobre descentralització i sobre infrastructures, com ara el corredor mediterrani, ha afegit.
“Ja hem vist on aboca l’independentisme: a cap lloc; també veiem on condueix l’egoisme centralista: a la divisió.
I allò que necessitem és sumar, amb la paraula serena i sense crits”, ha argumentat.
D’una altra banda, Puig ha recordat que el País Valencià celebrarà els quaranta anys de l’estatut: “Quaranta anys de l’autogovern recuperat després de la desfeta d’Almansa.”
I ha destacat que l’estatut havia estat una garantia de progrés en la vida diària, i també un marc de convivència en què cap tothom.
“La diversitat és un privilegi que ens fa més rics, i l’estatut és el llibre que permet cinc milions de maneres diferents de ser valencià, que ens permet recordar hui el gran poeta Paco Brines, premi Cervantes en castellà, i que, alhora, ens farà celebrar, el 2022, l’Any Joan Fuster, un pensador universal que escrivia en valencià i que ja advertia contra els fanatismes amb una frase: ‘Tots, si arribem a tindre raó, la tenim a mitges.'”

Response: Al missatge de final d'any, Puig ha recordat les víctimes de la pandèmia del 2020 i celebra les gairebé 10 milions de dosis de vacunes administrades. També ha celebrat que 81.000 valencians han trobat feina i admet que aquesta recuperació d'ocupació es mantindrà el 2022. També celebra l'estabilitat política de la Comunitat Valenciana i els 40 anys d'Estatut.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Nova reunió sense acord entre Habitatge i les famílies del bloc Salt per intentar trobar una sortida davant l'amenaça de desallotjament que pesa damunt l'edifici.
Després d'una trobada tensa, sobretot arran de les reclamacions de l'autoanomenada PAH Girona- Salt, la Generalitat i l'Ajuntament han acordat introduir clàusules als contractes de cessió d'ús que s'han ofert als afectats, davant la seva "desconfiança" que al cap d'un any se'ls pogués fer fora dels habitatges.
Les administracions ja alerten, però, que la situació a l'edifici no es pot allargar massa, perquè ja s'ha esgotat el termini per al desallotjament voluntari que va donar el jutjat.
A més, aquest cop, el Tribunal Europeu dels Drets Humans ha desestimat la petició de suspendre cautelarment el desnonament, perquè considera que el Govern està actuant per garantir que les famílies afectades es reallotgin en altres pisos.
Les famílies que viuen al bloc Salt havien de fer saber avui si acceptaven o no els contractes de lloguer que els va oferir Habitatge per reallotjar-los.
La reunió s'havia convocat a les onze del matí, però ja d'entrada, la portaveu de la PAH, Marta Afuera, ha fet saber que no s'acceptaven les condicions que proposava Habitatge.
Davant l'Oficina d'Habitatge de Salt, i en presència dels tècnics i personal de l'administració, Afuera ha reclamat que els contractes es convertissin en lloguers socials per a cinc anys.
La trobada ha anat pujant de to, sobretot per les reclamacions de la plataforma, i la seva portaveu ha arribat a abandonar el lloc.
Segons Afuera, les cessions d'ús que s'ofereixen "no garanteixen que, passat un any, les famílies puguin conservar l'habitatge".
Després que Afuera marxés, algunes famílies han accedit a reunir-se amb els representants de la Generalitat perquè els expliquessin les condicions dels lloguers.
El director de Promoció de l'Habitatge, Albert Toledo, els ha garantit que ningú es quedarà sense sostre.
"Un cop superat el termini establert, que en aquest cas és de dos anys, continuarem prorrogant el contracte si compleixen els requisits", ha dit Toledo.
El portaveu també ha assegurat que, si la situació de precarietat de les famílies es manté, "no es farà ningú fora dels pisos".
Davant la desconfiança de les famílies, però, tant la Generalitat com l'Ajuntament han accedit a introduir noves clàusules als contractes (que són els mateixos que es vénen fent davant situacions d'emergència com la del bloc Salt).
Ara, al redactat s'hi afegirà que, un cop superat el termini, els lloguers s'allargaran "de manera indefinida" si les famílies continuen sense recursos.
A més, els contractes també deixaran clar que, davant d'un impagament, allò que es farà d'entrada serà tractar el cas amb Serveis Socials del municipi.
Estrasburg desestima suspendre el desallotjament
La intenció de l'autoanomenada PAH és estudiar-se de nou els contractes, un cop s'hagin introduït les clàusules, i demanar que es convoqui una nova reunió per dilluns.
La Generalitat i l'Ajuntament de Salt ja adverteixen, però, que la situació no es pot allargar massa més, perquè de fet ja s'ha esgotat el termini fixat pel jutjat perquè les famílies abandonessin el bloc Salt de manera voluntària.
A la situació s'hi afegeix, a més, una nova resolució judicial.
En aquest cas, qui la dicta és el Tribunal Europeu dels Drets Humans, amb seu a Estrasburg.
A diferència de l'anterior ocupació, aquest cop el tribunal ha desestimat la petició de suspendre cautelarment el desallotjament de l'edifici, perquè considera que el Govern està prenent les mesures idònies per garantir el reallotjament de les famílies que s'estan al bloc Salt.
Tant l'Ajuntament de Salt com Habitatge asseguren que l'objectiu és "garantir el dret de les famílies a ser reubicades".
El regidor de l'àrea, Ferran Burch, assegura que allò que volen és que el procés sigui "el màxim de ben portat possible" i garantir "la dignitat" de les famílies sense recursos que viuen al bloc del carrer Doctor Castany.

Response: El temps de desallotjament voluntari del bloc Salt que va donar el jutjat s'ha acabat i Estrasburg es nega a suspendre el desallotjament. El Govern lluita per reallotjar les famílies, però aquestes no han volgut acceptar les condicions que se'ls ha donat per motius de desconfiança. Se segueixen estudiant els casos i es busquen mesures per donar-los una altre habitatge.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
'Ni con tres vides que tuviera', l'aplaudit espectacle de José Pascual Abellán basat en l'entrevista de Jordi Évole a l'ex membre d'ETA penedit Iñaki Rekarte, fa parada a Barcelona per tancar la temporada teatral de la Sala Atrium, del 3 al 14 de juliol.
L'obra és una combinació de teatre documental (basat en aquesta i altres entrevistes, així com en la carta que la filla d'una de les víctimes de Rekarte va escriure poc després de l'atemptat que va acabar amb la vida dels seus pares) amb una part de ficció que imagina un encontre entre víctima i botxí.
Pel seu autor, la peça és un "crit" a través del qual formula les preguntes que ell es va fer respecte com s'ha de considerar l'ex etarra.
És també una invitació al diàleg i una presa de partit, en el sentit que escoltar no només les víctimes sinó el seu victimari "obre un ventall per entendre les coses".
Ni con tres vides que tuviera' està protagonitzada per Nacho Hevia (en el paper de Jordi Évole), Lucía Esteso (la filla del matrimoni mort a mans d'ETA) i Jorge Cabrera, que va estar nominat als darrers Premis Max per la seva interpretació de l'ex terrorista Iñaki Rekarte.
La direcció de l'obra és de Zara Sobral.
José Pascual Abellán va imaginar l'obra poc després de veure a la televisió l'entrevista del programa 'Salvados' a Rekarte.
Impactat i amb moltes preguntes per fer, va començar a pensar que seria bo que "aquell sentiment" seu s'estengués més enllà de l'entrevista.
El dramaturg va contactar amb "les tres parts": la productora d'Évole, l'ex etarra i la filla del matrimoni víctima del seu atemptat, amb respostes diferents.
L'espectacle es basa doncs en aquestes "tres potes", dues de teatre documental (on es reprodueix tant l'entrevista com la carta al director que va enviar la noia reaccionant a la seva emissió) i la tercera de pura ficció.
És a la part final de l'espectacle on Abellán escriu una trobada –que mai s'ha produït- entre Rekarte i la filla de les víctimes.
"Volia saber com hauria estat una trobada entre ells, volia explorar-ho, i volia el seu beneplàcit per fer-ho".
Per això va contactar amb les tres parts.
A 'Salvados' els va semblar molt bé, i a Rekarte també, fins el punt que va convidar el dramaturg a fer una trobada (que ell va declinar).
La filla de les víctimes també va donar el vist i plau després de llegir el text va dir a Abellán que malgrat ella no es reuniria mai amb el botxí dels seus pares, "recolzava" que com a autor ell els hagués unit en un escenari, ha explicat Abellán.
El final, que descobrirà l'espectador, genera més preguntes que respostes, apuntava aquest dilluns Jorge Cabrera.
Aquesta és la grandesa de l'espectacle, ha dit l'actor.
El fet que l'obra hagi remogut des de sectors conservadors que habitualment "mai es plantejarien la idea del perdó" a l'ex terrorista com, en sentit contrari, espectadors de perfil més esquerranós, és per a ell una mostra de la complexitat del tema i del to de l'obra.
Ella és, de fet, l'autora involuntària del títol de l'obra.
I és que en aquella carta al director publicada a 'El Mundo' després de l'entrevista, va escriure a Rekarte que "ni en tres vides que tingués" pagaria pel que havia fet.
Abellán ha escrit la frase en primera persona per reflectir el sentiment de culpa del propi ex terrorista, "Ni con tres vides que tuviera".
"Nosaltres ni condemnem ni absolem", hi ha afegit Abellán, que reflexiona així: "Sempre estem amb la víctima, però a l'agressor si no l'escoltem, ho seguirà fent.
Posar un micròfon no és regalar un micròfon.
Conèixer el victimari obre un ventall per entendre les coses".
L'espectacle ha girat per Madrid, Bilbao i Tarragona, entre altres ciutats, amb molt bona acollida i crítica.
José Pascual Abellán va residir a Barcelona durant anys, i aquí va estrenar les obres 'Versus' (2013), 'Las coses que faltan' (2014) i 'Dos familias' (2016).
La seva obra més coneguda és 'Locas', el seu primer text original, que avui compta amb dotze versions internacionals i una adaptació cinematogràfica de la qual es va encarregar del guió i va guanyar el Premi al Millor Guió del Go Independent Film Festival de Washington.

Response: José Pascual ha portat als escenaris la seva obra "Ni con tres vidas que tuviera", on es representa l'entrevista de Jordi Évole a l'exetarra Iñaki Rekarte. A més, també entra a l'obra el paper de la filla del matrimoni assassinat a les mans d'ETA, que es retroba amb Iñaki al final de ficció de l'obra. L'actuació ha rebut grans crítiques.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
VALÈNCIA, 6 (EUROPA PRESS)
El ple de les Corts Valencianes ha rebutjat este dimecres una proposta del PP per a instar al Consell a estendre el model educatiu plurilingüe que ha aprovat l’anterior govern autonòmic en 2012 a tot l’alumnat de centres sostinguts públics i a “respectar les zones castellanoparlants de la Comunitat i no imposar l’ensenyança obligatòria del valencià a les comarques que tenen la possibilitat d’estar exemptes”.
La iniciativa, que ha estat rebutjada amb els vots en contra de PSPV, Compromís i Podem, i ha comptat amb el suport de Ciutadans, també proposava convocar estades formatives de l’alumnat a l’estranger amb la partida de dos milions d’euros que va deixar previst amb este fi l’anterior Consell” i “continuar augmentant l’oferta de capacitació en llengües del professorat i la certificació del nivell de llengua”.
La diputada del PP Beatriz Gascó ha justificat la necessitat d’esta proposició no de llei perquè en els últims mesos ha quedat demostrat que la Conselleria d’Educació actua “al dictat d’Escola Valenciana” i defensa “postulats catalanistes” i la immersió lingüística, que seria “un retrocés” per als alumnes valencians”.
Ha assenyalat que tot i que el titular d’Educació, Vicent Marzà diu que advoca per un model de consens la realitat és que “ja ho té redactat, ho té en un calaix” i “desterra completament el castellà del sistema educatiu”.
Gascó ha preguntat als grups si volen “un model moderat que contenta a tot el món” o “un model radical”.
“No volem importar a la Comunitat Valenciana el model català”, ha reiterat, i alhora ha demanat traçar unes línies roges perquè el model que s’implant respecte la llibertat, igualtat, la Llei d’Ús i l’Estatut d’Autonomia.
Des del grup socialista, la diputada Mercedes Caballero ha començat el seu discurs en xinès, anunciant el vot en contra i, segons ha dit, els parlamentaris haurien pogut entendre la seua intervenció si haguera seguit endavant la intenció de l’exconseller d’Educació del PP Alejandro Font de Mora.
A més, ha incidit que el decret del plurilingüisme del PP no va aconseguir el vistiplau de la comunitat educativa i ha assegurat que esta proposta s’ha plantejat per a traure “rèdit electoral”.
Segons la seua opinió, el debat entre “bons i dolents” i sobre el catalanisme “ja està superat”.
Gascó ha assegurat no entendre la posició dels socialistes perquè “són moderats” i els ha demanat que s’alliberen dels postulats dels seus socis de govern i “recuperen l’essència que els definix”.
Per la seua banda, el diputat de Compromís Josep Nadal ha explicat que el decret del PP partia d’un error, que valencià i castellà conviuen en un marc “normalitzat i harmònic” quan durant els 20 anys de govern dels populars s’ha produït un “procés de substitució del valencià” que ha provocat que només el 30% de la població tinga una competència oral en la llengua autòctona.
A més, els ha acusat de “discriminar el valencià” i els alumnes que viuen en zones castellanoparlants, així com d’agitar “el discurs de la por, de l’enfrontament entre territoris i llengües”.
“RADICALITZAR L’ÀMBIT LINGÜÍSTIC”
La diputada del PP ha acusat el Consell de “radicalitzar l’àmbit lingüístic en el sistema educatiu” i ha assenyalat que el pròxim curs la LOMQE s’aplicarà ja en tota primària i, per tant, deurà haver una assignatura com a mínim vehiculada en castellà.
“Si no complixen la llei anirem als tribunals”, ha assegurat Gascó, que ha advertit que si no ho fan estaran “prevaricant” després de ser insubmisos i anar contra la llei a posta.
Des de Podem, la diputada Sandra Mínguez ha criticat que el model plurilingüe del PP va suposar fer “la casa per la teulada”, sense consens i ha acusat els populars de voler “dividir als valencians”.
Segons ha remarcat, l’objectiu ha de ser “no imposar, sinó ampliar” les competències lingüístiques i això “no té res a vore amb el pancatalanisme, s’ho diu una que és de Conca”.
Per part de Ciutadans, Mercedes Ventura ha mostrat el seu suport cap a un sistema educatiu en què “tinguen cabuda totes les llengües” i s’ha després de preguntar-li per quin el Consell “no rescata als nostres alumnes del fracàs i abandonament escolar”.

Response: Durant el ple a les Corts Valencianes, el PP ha assegurat que si no es compleix la llei LOMCE i s'imposa el valencià, acudirà sense dubtar-ho als tribunals. D'altra banda, l'esquerra ha deixat clar que el pla no és per imposar, sinó per donar suport a totes les llengües, i demanen que no els acusin d'exigir el model català.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
En l'última dècada, i en especial coincidint amb els anys de crisi econòmica, s'ha disparat la xifra de joves que es veuen obligats a treballar per pagar-se els estudis, combinant l'activitat professional amb la formativa.
Així ho revela un estudi d'investigadors del Grup de Recerca en Educació i Treball del Departament de Sociologia de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), que indica que la situació es dóna especialment entre aquells amb una situació social més desfavorida i que tot plegat està generant noves desigualtats entre els universitaris.
De fet, les dades indiquen que del 2008 al 2014, el percentatge d'alumnes que estudien i treballen ha passat del 59 al 67%.
Aquest informe s'ha publicat a la revista 'European Journal of Education'.
La recerca s'ha centrat en veure l'evolució del fenomen en relació al rendiment acadèmic i la inserció laboral futura, en termes de qualitat ocupacional, així com l'impacte de la crisi econòmica.
També ha valorat la influència del nivell educatiu del pares, com un factor relacionat amb l'origen social i econòmic dels joves universitaris.
Les dades analitzades, extretes d'enquestes de l'Agència de Qualitat Universitària de Catalunya, indiquen que els estudiants que compaginaven estudis i feina van passar a de ser el 59% al 2008 al 67% l'any 2014.
Aquest augment va ser generalitzat en tots els perfils d'estudiants -i especialment entre els d'origen mitjà i alt-.
Però només entre el grup d'origen social més desafavorit es va produir un augment dels percentatges tant dels que treballaven a temps parcial com dels que ho van fer a temps complet, que van passar del 38 al 47%.
Les dades, a més, indiquen que estudiar i treballar alhora penalitza acadèmicament els estudiants, que obtenen pitjor nota que els que no treballen.
Coincidint amb la crisi, per exemple, els que tenien una feina a temps complet relacionada amb els estudis van ser els que van treure pitjor nota, probablement per centrar-se, en una època difícil per a l'ocupació, en mantenir el seu lloc de treball.
A més, és especialment negatiu per als joves d'origen familiar educatiu més baix, que són els que treballen més a temps complet i en feines no relacionades amb els estudis, el què els comporta una pitjor qualitat ocupacional en la inserció laboral futura.
Les dades palesen que les condicions de vida d'aquests estudiants a la universitat han empitjorat, tenint en compte que al fet de ser ja una minoria entre l'alumnat cal sumar que necessiten contribuir més a l'economia familiar.
"Després de la crisi hi ha hagut la introducció del procés de Bolonya, que demana una major presencialitat de l'estudiant a les aules, el que ha suposat un perjudici per aquest col·lectiu perquè els costa més poder quedar per fer els treballs en grup i les tasques diàries que se'ls demanen", assegura Marina Elias, una de les investigadores responsables de l'estudi juntament amb Albert Sànchez-Gelabert.
Alhora assenyala que també pot tenir afectació "en la relació amb els seus companys, el que pot repercutir en les notes i amb els vincles que fan amb altres estudiants", assegura.
Els investigadors alerten de la necessitat que s'introdueixin mecanismes de suport específics per a aquests estudiants.
Algunes de les propostes passen per l'ampliació de l'oferta d'estudis semi presencials, serveis d'ajuda en plataformes virtuals, una millora en l'accessibilitat i flexibilitat del professorat i la introducció de mecanismes que minimitzin la penalització acadèmica que suposa estudiar i treballar.
"S'ha de tenir en compte que existeix aquest col·lectiu i sobretot és important que el professorat en sigui conscient en el dia a dia i que entengui que a vegades aquests estudiants no poden assistir a classe, no perquè no vulguin, sinó perquè no els ho és possible", comenta Elias.
Importància del capital social
Els investigadors han comprovat també que, segons els nivells formatius familiars, es van donar diferències al nivell ocupacional dels estudiants coincidint amb el període de crisi: els fills amb pares amb majors nivells educatius van trobar més i millor feina, probablement degut a la capacitat de mobilitzar el seu capital social -relacions d'amistat i familiars-.
En termes generals, tanmateix, combinar feina i estudis té efectes positius per a una millor qualitat ocupacional un cop finalitzats els estudis, sobretot en el cas que el treball ha estat relacionat amb la disciplina estudiada.
"Els resultats estan en línia amb d'altres que hem dut a terme, que indiquen que entre 2008 i 2014 l'estratificació interna a les universitats sembla haver augmentat.
Per exemple, en les dades de matriculació pre i post crisi hem observat més matriculacions en els títols amb major inserció laboral, probablement perquè, en molts casos, ja durant la carrera els estudiants han de compaginar-los amb la feina", assegura Elias.
També afegeix qua els joves de famílies amb menys recursos es decanten més per titulacions amb una bona inserció laboral, però també més barates i més fàcils d'acabar".

Response: El 67% dels alumnes es veuen obligats a estudiar i treballar per pagar-se la seva educació. Això es veu reflectit en els resultats, ja que tenen resultats més baixos que els que no ho fan. En la majoria dels casos, les feines no tenen res a veure amb l'àmbit d'estudi. Cal proposar solucions per facilitar-los la vida acadèmica.