Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La diputada d'ERC Marta Rosique, la de JxCat a Madrid Míriam Noqueras, la de la CUP Maria Sirvent i la portaveu de Bildu al Congés Mertxe Aizpurua han denunciat que les detencions responen a un “muntatge” i una “operació repressiva” amb una “intencionalitat política clara” de "criminalitzar" l’independentisme.
Ho han fet en el transcurs de la concentració que ha reunit una trentena de persones al carrer Génova de Madrid –davant l’Audiència Nacional- i enmig d’un ampli dispositiu del Cos Nacional de Policia.
La diputada d’ERC al Parlament Marta Rosique ha afirmat que aquest és un altre "cas de repressió cap el moviment independentista".
"Ahir era el cas de la Tamara i l’Adri, avui el dels companys dels CDR i demà el de qualsevol de nosaltres", ha afirmat, "però no saben que nosaltres sempre seguim alçats".
La diputada de JxCat al Congrés Míriam Nogueras ha expressat el suport de la seva formació als CDR i ha advertit que “no tolerarem que es vinculi el moviment independentista amb el terrorisme” perquè l’independentisme "és pacífic" i "tenim tot el dret a defensar que volem que Catalunya esdevingui un estat independent”.
Nogueras ha criticat el “sarcasme” que el president del govern en funcions, Pedro Sánchez, "volti per Europa donant lliçons de llibertat i democràcia quan a Espanya hi ha presos polítics, exiliats i repressió".
La diputada de la CUP Maria Sirvent ha assegurat també que aquest és un "muntatge policial" on participen els diversos aparells de l’Estat, una “operació repressiva” amb "una intencionalitat clara de criminalitzar el moviment en defensa de l’autodeterminació".
La portaveu de Bildu al Congrés Mertxe Aizpurua ha denunciat el “muntatge policial” per “infringir un càstig a la ciutadania catalana” que lluita “pacíficament pels seus drets”.
Els detinguts declararan avui a l'Audiència Nacional
Els set arrestats, acusats de terrorisme, passaran a declarar davant del jutge al llarg d'aquest dijous.
Se'ls va detenir dilluns en el marc d'un operatiu ordenat pel titular del jutjat d'instrucció 6 de l'Audiència Nacional, Manuel García Castellón, i en el qual els agents de la Benemèrita van trobar material i substàncies considerades "precursores" de la confecció d'explosius.
El ministeri públic considera que formaven un "grup terrorista d'índole secessionista català" i creu que planejaven atemptar entre l'1-O i la sentència.
Els set independentistes han passat les últimes tres nits a la comandància de la Guàrdia Civil de Tres Cantos, a Madrid, a l'espera de passar a disposició judicial.
Tenien "projectes terroristes", segons la Fiscalia
Segons el relat de la fiscalia, els detinguts preparaven "projectes terroristes amb fins secessionistes" i justifica que fossin arrestats davant la "certesa" que pensaven actuar entre l'aniversari de l'1-O i l'anunci de la sentència del judici als dirigents independentistes al Tribunal Suprem.
El ministeri públic va argumentar que calia "avortar el projecte que hauria pogut ocasionar danys irreparables a causa de com d'avançats estaven els preparatius".
Protestes i indignació de l'independentisme
L'independentisme va respondre a les detencions amb protestes a diversos municipis de Catalunya i amb indignació per part dels representants polítics.
El president de la Generalitat, Quim Torra, va demanar explicacions per carta al cap de l'executiu espanyol, Pedro Sánchez, i ha considerat "intolerable" que es vulgui criminalitzar l'independentisme i se l'acusi de "moviment rebel i terrorista".
L'executiu espanyol ha respost que a l'Estat hi ha separació de poders i ha afirmat que el poder judicial actua amb "autonomia i independència".
De fet, Sánchez va instar Torra a condemnar "qualsevol mena de potencial ús de la violència" per part de grups vinculats amb l'independentisme.
Segons Sánchez, és una forma "fàcil" d'esvair "dubtes" sobre un hipotètic vincle "entre l'independentisme i qualsevol classe d'acció radical violenta".
Precedents de CDR acusats de terrorisme
Les detencions de dilluns per suposats delictes de terrorisme no són les primeres que fa la Guàrdia Civil a membres dels CDR.
L'abril del 2018, i també per ordre de l'Audiència Nacional, es va detenir l'activista de Viladecans Tamara Carrasco i es va intentar fer el mateix amb Adrià Carrasco, d'Esplugues de Llobregat.
Aquest últim, però, va poder fugir a Bèlgica, mentre Tamara Carrasco era obligada a romandre permanentment al seu terme municipal.
Mesos després, al novembre, l'Audiència va retirar les acusacions de terrorisme i va remetre les actuacions als jutjats catalans, que encara segueixen el seu tràmit per desordres públics.
Tamara ja pot sortir de Viladecans, però l'Adrià encara segueix a Bèlgica.
A tots dos se'ls acusa d'incitar a través de les assemblees dels CDR a cometre desordres públics i a bloquejar vies de comunicació.
D'altra banda, els Mossos d'Esquadra, la Policia Nacional i la Guàrdia Civil han fet des de la tardor del 2017 diverses detencions de membres dels CDR per desordres públics en tallar carreteres o vies de tren, i en alguns d'aquests casos després que els investigats no es presentessin voluntàriament a declarar davant de la policia o el jutjat.

Response: Set integrants dels CDR han estat detinguts i les diputades d'ERC, JxCat i la CUP denuncien que es tracta d'un muntatge i una operació repressiva per tal de criminalitzar l'independentisme. Els agents de la Guàrdia Civil van trobar als seus domicilis substàncies que es consideren que s'utilitzen per a confeccionar explosius.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Benlloc, a la Plana Alta, farà d’altaveu d’una visió nova d’entendre i viure el món rural i tot allò que implica la vida als pobles.
El 31 de gener i l’1 de febrer s’hi faran les IV Jornades d’Afirmació de la Nova Ruralitat.
Vint-i-un experts d’arreu del país i de l’estat espanyol participaran en taules redones, ponències i debats oberts al públic.
Les jornades han de servir per a revisar l’estat actual i les perspectives de futur dels municipis i territoris rurals, mostrar experiències d’èxit per a revertir la despoblació i cercar solucions per als problemes de l’habitatge, del transport i de l’èxode juvenil.
S’hi presentaran el projecte ‘Proyecto pueblos vivos‘ de la comarca aragonesa de Somontano, que treballa en els processos d’acolliment dels nouvinguts, facilitant-los habitatge i faena; la iniciativa veïnal ‘Almedíjar Vive‘, una associació que cerca alternatives econòmiques, socials i culturals per a mantenir el poble viu; la tasca que fa l’Associació de Micropobles de Catalunya perquè el jovent no se’n vaja; un exemple de sostenibilitat demogràfica: les Highlands d’Escòcia, on s’aferma un model d’universitat rural; i experiències diverses de transport a demanda.
També s’hi debatran la falta i les condicions de l’habitatge al món rural i s’hi elaborarà un document de conclusions per a continuar avançant.
Al darrere de tot això hi ha el Fòrum de la Nova Ruralitat, un col·lectiu de gent compromesa i proactiva de les comarques del nord del País Valencià, que vol estudiar maneres perquè el món rural s’adeqüe a la realitat actual.
I, alhora, fer pressió per reclamar que la despoblació es resolga amb accions eficaces que garantesquen els drets dels ciutadans, que potencien l’equilibri territorial per a contrarestar la concentració demogràfica i que vagen més enllà de la dinàmica de subvencions o rebaixes fiscals.
Hi participen uns dos-cents membres de totes les edats que viuen en pobles rurals i que es reuneixen en ocasions diverses.
Comerciants, hostalers, artesans, professors, metges, educadors socials, llauradors i més professionals fan debats amb una metodologia pròpia de la investigació acadèmica, participativa i dialèctica, sota l’aixopluc de la Universitat Jaume I i l’aval de desset professors de sociologia i geografia rural de diverses universitats del país i de l’estat espanyol.
El fòrum, de fet, és un espai d’anàlisi i estudi i, alhora, un espai d’acció i reivindicació.
S’organitza amb una coordinadora, que dinamitza la tasca del dia a dia, i sis grups de treball multidisciplinaris, constituïts per a discutir sobre agricultura, ramaderia, empresa, cultura, creació, vida artística, educació, formació en la ruralitat, infrastructures, turisme, administració pública, dret de salut, prevenció i urgències, benestar social, desigualtats i serveis socials.
Les jornades d’enguany han estat precedides dels acords dels consistoris de Vistabella del Maestrat, Xodos i Benlloc, governats per Compromís, PP i PSPV, respectivament, per a aprovar la ‘Moció sobre la política de foment del desenvolupament local, la garantia de serveis públics i contra el despoblament’.
Aquesta moció, que resumeix les conclusions de les jornades anteriors, és pensada per als municipis del nord del País Valencià i, segons l’organització, és extrapolable a més poblacions del país.
En les darreres jornades, els participants van diagnosticar les causes de la despoblació d’algunes comarques i elaboraren el ‘Manifest per un govern equitatiu del territori valencià‘, presentat a les Corts Valencianes el juny del 2019 i recollit per la mesa i pel president de la cambra, Enric Morera.
Una declaració d’intencions que havien elaborat més de cent cinquanta persones.
El manifest inclou conclusions com ara que l’actual èxode juvenil és el principal indicador del despoblament, i que és reversible si es canvia la manera de governar i gestionar el territori, si s’adeqüen lleis i normatives a la realitat dels municipis menuts i a la baixa densitat demogràfica i si, en definitiva, s’esborren les desigualtats territorials i s’aconsegueixen els drets bàsics de ciutadania.
Per fer-ho possible, el document reclama un pla d’urgència a les Corts i a les diputacions per a garantir aquests drets, i estableix fases amb accions concretes que inclouen transport públic 24 hores a demanda, serveis bancaris bàsics, borses de treball territorialitzades i adreçades especialment als jóvens amb un nivell alt de qualificació, un programa de telecomunicacions ràpides, habitatges dignes i assequibles, l’elaboració d’una normativa específica i l’adaptació de l’existent a l’actualitat, la compensació de les desigualtats socials entre municipis, plans d’agricultura i ramaderia de proximitat, diversificació del teixit productiu, tractament mediàtic més acurat per a canviar l’imaginari de la ruralitat real i, finalment, polítiques fiscals específiques quan hi haja el gruix dels programes en marxa i els drets bàsics de la ciutadania garantits.
Fet i fet, les IV Jornades d’Afirmació de la Nova Ruralitat mostraran que el món rural té solucions de futur i que avança per revertir el despoblament.

Response: Benlloc acull les IV Jornades d’Afirmació de la Nova Ruralitat, on es revisarà l'estat i les perspectives de futurs dels territoris rurals, es revisaran experiències d'èxit per a evitar la despoblació i, a més, es tractarà de trobar solucions als problemes de l'habitatge, el transport i l'èxode juvenil. El Fòrum de la Nova Ruralitat és el col·lectiu que les organitza.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La repressió espanyola al Principat i les seves conseqüències sobre la política espanyola i europea han marcat l’any 2018 al conjunt del país.
La resistència popular a l’aplicació de l’article 155 de la constitució espanyola i la configuració d’un govern autonòmic català han marcat un any que començava amb l’eufòria de la victòria de l’independentisme en les eleccions del 21-D.
Es va acabar el govern de Mariano Rajoy, gràcies a una moció de censura amb el suport dels independentistes, però també dels comuns i de Compromís, i allò que semblava que era una oportunitat d’entesa va acabar amb el desastre de la visita de Pedro Sánchez a Barcelona i rumors sobre la possible aplicació del 155, una altra vegada.
Tot plegat, amb els presos i els exiliats com a teló de fons permanent.
Les victòries més importants de l’any han arribat, particularment, des de l’exili.
La detenció del president Carles Puigdemont, el 25 de març a Alemanya, va ser acollida amb eufòria per l’espanyolisme, però ben aviat se’ls va girar en contra.
Unes poques setmanes després, els tribunals alemanys van sentenciar que no hi havia hagut ni rebel·lió ni sedició, cosa que va dur el judici espanyol a un cul-de-sac del qual han sortit provisionalment apartant els exiliats de la causa que se seguirà contra els presos.
Les conseqüències de la victòria aconseguida a l’exili i refermada per la retirada de les euroordres es faran notar durant el judici que començarà a la primavera.
Mentre que en el terreny judicial hi ha hagut bones notícies, en el polític no n’hi ha hagut pas.
Al gener, el president del parlament, Roger Torrent, va aturar a última hora la investidura del president Carles Puigdemont, que havia estat acordada per Junts per Catalunya, ERC i la CUP.
D’aquesta manera, es va obrir un període d’incertesa i confusió que encara no s’ha tancat.
Les investidures de Jordi Sànchez i de Jordi Turull també van ser impossibles –amb l’afegit de l’entrada a la presó de Turull mentre es feia el seu ple d’investidura.
Finalment, Quim Torra va ser l’escollit per Carles Puigdemont per a encapçalar un executiu independentista la feina del qual ha estat marcada per la divisió entre els partits; una divisió que s’ha fet plenament visible al parlament.
Aquesta divisió, l’ha utilitzada una vegada i una altra l’unionisme, que també ha aprofitat les discutibles mesures jurídiques que han portat una tercera part dels diputats independentistes gairebé a la indefensió jurídica.
Les crides a la unitat i a trobar un relat comú han sovintejat quan l’any s’acabava, però no han donat cap fruit contrastable.
El clima enrarit que la situació catalana ha creat al conjunt de l’estat espanyol ha tingut també repercussions a la resta del país; especialment, al País Valencià, on l’extrema dreta ha provat de traslladar el clima de crispació que els seus escamots havien sembrat al Principat.
La reacció ciutadana ha estat molt important, amb grans manifestacions com la del passat octubre, en què desenes de milers de persones van plantar cara a l’extrema dreta.
A més, des del juny, el retorn de la televisió pública valenciana ha somogut el panorama comunicatiu.
À Punt és una televisió moderna, àgil i clarament compromesa amb el país i amb la llengua, cosa que li ha valgut l’animadversió de la dreta espanyolista des del primer dia.
Però la resistència del país no ha estat pas circumscrita al tros de país que forma part encara de l’estat espanyol.
Tant a Catalunya Nord com a Andorra hi ha hagut protestes importants, en molts casos acompanyades de suports als presos polítics i de denúncies de la repressió.
S’ha vist, sobretot, a Catalunya Nord, on totes les institucions han mostrat la seva solidaritat i, fins i tot, el moviment de les armilles grogues ha adoptat l’estelada i la defensa dels presos polítics.
A Andorra la proximitat de les eleccions del 2019 ha accelerat el debat sobre la modernització de les estructures de l’estat.
El 15 de març, s’hi va fer la primera vaga general de la història i aquestes darreres setmanes de l’any hi ha hagut mobilitzacions insòlites reivindicant els drets de les dones i sindicals que prometen una campanya electoral complexa i dura.
Podeu llegir els altres capítols de l’Anuari VilaWeb 2018:
—Països Catalans: Un any de resistència
—Europa: El Brexit amenaça de fer esclatar la Unió
—Espanya: Adeu al PP, hola al franquisme
—França: El carrer despulla Macron
—Món: L’any dels autòcrates
—2018: L’any de les dones

Response: L'any 2018 ha estat un període intens per als Països Catalans. Van detenir Puigdemont el mes de març, però setmanes després es va sentenciar que no hi havia cap delicte de sedició ni rebel·lió. A banda, al País Valencià l'extrema dreta ha intentat crispar el clima amb els escamots sembrats al Principat.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, ha comparegut aquest dimarts després de la reunió del consell executiu per tal d'explicar la declaració de Catalunya com a "port segur" per a aquelles embarcacions que rescaten refugiats a la Mediterrània.
"Hem de contribuir el màxim possible a salvar vides", ha apuntat Bosch, que ha situat quatre infraestructures per complir amb aquesta tasca: Palamós, Vilanova i la Geltrú, Sant Carles de la Ràpita i Roses.
"El govern espanyol ha de complir amb les seves obligacions", ha remarcat el conseller d'Acció Exterior.
El document facilitat als periodistes indica que les 19 infraestructures sota el paraigua de Ports de la Generalitat estan "a disposició" dels vaixells que salven refugiats, però els quatre més indicats són els especificats per Bosch.
La Generalitat ja va manifestar l'estiu passat la seva intenció de posar els ports que gestiona a disposició dels vaixells de salvament de refugiats.
Aleshores, des del govern espanyol es va recordar que el ministeri d'Interior té la competència per autoritzar el desembarcament de persones de nacionalitat no espanyola, apuntant així a possibles conflictes de competències.
El nou oferiment del Govern arriba després que el mes passar l'executiu espanyol bloquegés la sortida del port de Barcelona del vaixell Open Arms, la nau de l'ONG Proactiva Open Arms que ha protagonitzat nombrosos rescats d'immigrants a la mar els darrers mesos.
«Els nostres ports estaran sempre oberts», va assenyalar el president Quim Torra l'endemà que es conegués la decisió del govern espanyol.
Posteriorment, ciutadans, partits i l'Ajuntament de Barcelona han reclamat el desbloqueig de l'OIpen Arms.
El director de Proactiva Open Arms, Òscar Camps, en declaracions a NacióDigital, va atribuir el bloqueig del vaixell a la "por" de l'executiu de Pedro Sánchez "a la ultradreta".
Negociació de pressupostos
Recta final de la negociació sobre la tramitació dels pressupostos generals de l'Estat.
La consellera de la Presidència, Elsa Artadi, ha assegurat que és "impossible" que el PDECat i ERC facilitin el camí dels comptes de Pedro Sánchez al Congrés dels Diputats si no es nomena un "observador" o "notari" neutral que supervisi el diàleg entre l'Estat i la Generalitat.
Segons Artadi, la Moncloa i l'executiu català s'estan intercanviant propostes per escrit en les últimes hores i així seguirà sent fins la setmana vinent, que és el moment en què es votarà el tràmit dels pressupostos al Congrés.
"Cal lligar la persona o persones que puguin fer aquesta feina, i com acotem la tasca.
Cal que pugui estar sempre present a les reunions entre partits", ha insistit Artadi.
"La presència de gent neutral és benvinguda perquè pot facilitar la consecució d'un camp comú on es puguin celebrar les converses", ha ressaltat Bosch.
"Aquesta dinàmica no és insòlita ni inèdita, s'ha aplicat en processos de diàleg d'arreu del món", ha remarcat el conseller d'Acció Exterior.
La idea és primer trobar la persona -vàlida per les dues parts- i després fer l'encàrrec concret de definició de funcions.
La Generalitat ja ha enviat propostes de noms, a l'espera que la Moncloa faci el mateix.
Les paraules dels dos consellers arriben només un dia després que ERC i PDECat anunciessin una esmena a la totalitat als pressupostos de Sánchez davant l'immobilisme del PSOE en relació a la negociació amb Catalunya.
Miquel Iceta, primer secretari del PSC -que aquesta tarda serà a la taula de partits convocada a Palau- no ha descartat que s'accepti la figura d'un "observador" neutral, però ha insistit que els republicans i els nacionalistes poden acabar precipitant un avançament electoral a Espanya en cas que no facin costat als pressupostos del govern espanyol.
— Govern.
Generalitat (@govern) 5 de febrer de 2019
Artadi, a banda, ha demanat a Iceta que treballi "amb els seus companys del 155" -PP i Ciutadans- per tal que s'acabin sumant a la taula de partits.
"Potser ell hi té una entrada millor", ha remarcat la consellera, que s'ha queixat del fet que el líder del PSC critiqui el Govern per no haver estat capaç de sumar populars i liberals a l'espai de diàleg.
Tampoc hi és la CUP, que no avala l'estratègia de l'executiu.
Pressupostos generals de l'Estat
La Generalitat habilitarà un espai a Madrid per tal que la premsa estrangera pugui seguir el judici contra el referèndum que arrencarà el 12 de febrer al Tribunal Suprem.
El centre s'habilitarà a la delegació del Govern a Madrid, al Centre Cultural Blanquerna.
La idea, segons Bosch, és que es puguin seguir les sessions "sense filtres" un cop l'Estat ha arrencat una campanya per tal de canviar la imatge de la justícia espanyola de cara a l'inici del judici.
Un dels objectius del nou ministre d'Afers Exteriors, Josep Borrell, és combatre l'independentisme a nivell de l'opinió pública internacional.
"Volem que el món sencer faci la seva valoració sobre el judici.
La nostra obligació és que es pugui desenvolupar amb total llibertat", ha remarcat Bosch, crític amb la campanya d'España Global.

Response: Bosch ha declarat que Catalunya es considera port segur per a les embarcacions de rescat marítim de refugiats a la Mediterrània. Des d'aleshores, el govern espanyol no ha facilitat les coses, ja que és el ministeri d'Interior l'encarregat d'autoritzar aquesta mena de desembarcaments. A banda, s'ha proposat al Congrés dels Diputats que hi hagi un mediador entre Catalunya i Espanya.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El candidat de Democràcia i Llibertat, Francesc Homs, ha defensat aquest dilluns que Podem no suposa un "canvi real" perquè la banca ja ha vist que és "domesticable" com ho ha estat Syriza.
Homs ha defensat que la vertadera revolució és la que proposa l'independentisme, i ha posat d'exemple les pressions que es van produir durant la campanya del 27-S.
"Vostès creuen que aquesta setmana apareixerà una nota dels bancs espanyols advertint que el que proposa Podem és inconvenient?", ha preguntat durant l'esmorzar Primera Plana.
Homs ha negat paral·lelismes amb Catalunya perquè JxSí és qui té la majoria de 62 diputats davant dels 10 de la CUP.
Homs ha pronosticat que no hi haurà una nota dels bancs espanyols advertint sobre el perill d'un govern de Podem a Espanya, com que sí que es va produir el 27-S, perquè "ja han vist que és domesticable com s'ha domesticat Syriza".
"Perquè això no són canvis reals, perquè al final Tsipras s'ha anat de vacances a casa d'un armador i porta el fill a una de les escoles més cares de Grècia", ha subratllat.
En un esmorzar aquest dilluns, el candidat ha centrat les seves crítiques en Podem i ha utilitzat Syriza per desacreditar la força liderada per Pablo Iglesias.
El candidat ha recordat com Podem celebrava fa uns mesos les victòries d'Alexis Tsipras, que va entrar al govern amb unes "grans expectatives" però després va haver d'allargar l'edat de jubilació, pujar impostos i retallar salaris.
"Ell ha tingut l'habilitat de sobreviure, carregant-se bona part del partit, traient-se de sobre els populistes, i ha sobreviscut, però Grècia està com està", ha constatat.
Després d'ironitzar amb què Podem ja no parla de Syriza ni la convida als seus mítings com va dir que faria, ha demanat als catalans que tinguin en compte el que ha passat a Grècia a l'hora de decidir el seu vot el 20-D.
"Quan alguns proposen programes similars, per no dir calcats, val la pena que tinguem en compte aquesta experiència", ha dit.
A més, ha argumentat que s'han produït més casos d'independència que no pas de quitances del deute, com proposa Podem, el que fa molt més possible la revolució que plantegen els independentistes, ha dit, que no pas la que proposa el partit d'Iglesias.
També ha posat d'exemple el cas de François Hollande, que va presentar-se assegurant que acabaria amb les polítiques d'austeritat i se les ha hagut d'"empassar".
"Aquest tipus de propostes ningú no se n'ha sortit, i en canvi, allò que ens diuen que és impossible i que no passarà mai, això ho han aconseguit alguns", ha argumentat.
La diferència amb Catalunya
Homs ha rebutjat fer paral·lelismes entre Espanya i Catalunya pel que fa a Podem i la CUP, tot remarcant que la gran diferència és que el pacte de governabilitat que s'està gestant en el cas català està marcat per una majoria de 62 diputats de Junts pel Sí i 10 diputats cupaires, "que són necessaris però que no són 62", ha subratllat.
De fet, el candidat de Democràcia i Llibertat ha considerat que "voler expressar aquest acord com una expressió de subordinació al programa de la CUP no s'ajusta a la realitat".
Per posar un exemple, Homs ja ha assegurat que no es revertirà la privatització d'Aigües Ter-Llobregat, perquè això costaria uns 300 MEUR en un moment que la Generalitat té "molts pocs recursos disponibles".
"Les coses s'han de saber calibrar i anem molt justos d'armilla", ha apuntat.
També ha deixat un missatge per a l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, a qui li ha recordat que la gestió de l'aigua a l'àrea metropolitana també està en mans privades i no ha dit res de passar-la a mans públiques.
11.700 MEUR que no han vingut a Catalunya
Homs ha defensat que si l'Estat hagués complert els seus compromisos amb Catalunya, no s'hauria produït cap retallada els últims anys, i ha donat xifres.
Els últims tres anys, segons ell, ja no només no s'han pagat els 4.000 MEUR de la disposició addicional tercera, sinó que no ha arribat cap compensació per la creació de l'impost sobre dipòsits bancaris (500 milions per any) ni tampoc la part que li pertocaria a Catalunya dels increments tributaris que el PP ha aprovat els últims temps, el que hagués suposat uns 6.200 milions.
Tot això sumat, 11.700 MEUR, només amb la normativa vigent i sense que entrés en vigor un nou model de finançament.
"Serien uns 3.000 milions l'any, que voldria dir el munt de retallades que ens hauríem estalviat.
Això són les conseqüències que tenim tots de tenir un estat a la contra: ens escatima el que llei en mà ja ens tocaria i ens obliga a fer un plus de retallades", ha conclòs.

Response: El candidat de DC ha criticat Podem, ja que no suposaria un canvi real donat que la banca ha comprovat que no són una amenaça real. A banda, ha comparat el partit amb altres d'europeus, com Syriza i les retallades socials que va haver de fer Tsipras o el cas d'Hollande a França.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Ajuntament de Mollerussa ha presentat el programa d’activitats per a les festes de Nadal a través del qual oferirà una trentena d’activitats lúdiques i culturals al llarg del mes de desembre pensades per a tots els públic.
L’objectiu és dinamitzar l’activitat de la ciutat i oferir propostes a la ciutadania perquè en participi sempre vetllant per la seva seguretat i pel compliment de les mesures de prevenció contra la Covid19.
Així ho ha explicat la regidora de Festes, Raquel Pueyo, acompanyada del tècnic de l’àrea de Festes, Àlex Culleré.
Un hotel del terror a Cal Duch de la mà dels ARF Diables de Mollerussa, sessions de jocs amb realitat virtual augmentada i un Escape Room als firals o cinema i teatre infantils al Centre Cultural i el Teatre L’Amistat són algunes de les activitats previstes per atraure el públic que fins ara per aquestes dates acudia a l’Aventura de Nadal, la qual enguany no es podrà celebrar a causa de la pandèmia.
A més, en el cas de les dues primeres, també és busca seduir el públic més juvenil donat que estan pensades per joves a partir de 12 anys que ja no acostumaven a acudir a l’Aventura de Nadal.
Bosc de desitjos per als infants i les seves famílies, cada tarda a les places
Per als més petits, a banda de les 10 pel·lícules de cinema infantil programades una cada dia des del 26 de desembre fins el 4 de gener i dels 4 espectacles teatrals que es posaran en escena els dies 29 i 30 de desembre i 2 i 3 de gener , també s’ha pensat en una activitat per fomentar l’educació en la cooperació com és la creació d’El Bosc dels desitjos a les places Major i de Manuel Bertrand.
Per a promoure aquesta activitat es comptarà una de les entitats que treballa per al lleure a la ciutat com és les Colònies Sant Jaume, la qual han vist reduïdes o anul·lades les activitats que acostumaven a programar al llarg de l’any i que amb aquesta activitat, que es durà a terme els dies 28, 29 i 30 desembre i 2 i 4 de gener cada tarda, podran retrobar-se amb el seu públic.
Maridatges de cervesa i cava i concerts
Maridatges de xocolata i cervesa amb Matoll com a cervesa de capçalera o de caves amb Agustí Torelló complementaran la proposta, la qual també inclourà concerts com el del Cor de l’Orfeó Lleidatà, que s’ha reprogramat per al dia 8 de desembre a les 7 de la tarda al Teatre L’Amistat, o l’acció MuCa promoguda per Pla Sonor el 3 de gener.
Cagatió de Nadal, entrega de cartes als patges i arribada dels Reis d’Orient
Altres activitats previstes, aquestes amb caire nadalenc, són el Mercat de Santa Llúcia que organitza la Cambra de Comerç i Mollerussa Comercial aquest dissabte dia 5, el tradicional Cagatió que promouen Mollerussa Comercial i el Centre d’Iniciatives Solidàries Angel Olaran (20 de desembre); l’acte de lliurament de les cartes als patges reials que es farà al Teatre L’Amistat el 27 de desembre i l’arribada de Ses Majestats els Reis d’Orient la tarda del dia 5, un acte en el qual encara s’està treballant per definir-ne el format a l’espera de les indicacions finals del PROCICAT.
També hi haurà la lectura col·lectiva d’El Poema de Nadal, de Josep M. de Sagarra de la mà de Saó de Ponent el dia 28 de desembre i l’Home dels Cal Duch es convertirà, per uns dies, en un hotel del terrorNassos amb el Casal Popular L’Arreu el 31 de desembre.
A banda de l’Aventura de Nadal, una altra de les activitats que enguany complia la seva quarta edició i que no es podrà dur a terme és la Festa de Cap d’Any, que es feia als poliesportius i que l’any passat va reunir 700 comensals a més dels assistents al cotilló posterior.

Response: Mollerussa ha organitzat una trentena d'activitats emmarcades en el període de Nadal. Aquest any, però, es vetllarà pel compliment de les mesures contra el coronavirus. Hi haurà activitats per a tots els públics, des de jocs amb realitat virtual fins a pel·lícules infantils i maridatge de cervesa. A més, també es farà el lliurament de les cartes als Reis d'Orient.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha participat aquest dimarts a l'acte que la institució ha volgut retre en homenatge als diputats i treballadors de la cambra que van ser víctimes del franquisme i la guerra civil.
En el seu discurs, Forcadell ha acusat l'Estat espanyol i les seves institucions d'haver "perpetuat el silenci" pels crims del franquisme durant els anys de transició i democràcia.
A més, ha denunciat "aquella impunitat" que envoltava aquells assassinats i repressió, en considerar que és la responsable "d'algunes impunitats d'avui".
L'acte ha personalitzat en la figura d'Amadeu Colldeforns –primer diputat mort víctima dels atacs a Barcelona al 1936- l'homenatge, i col·locarà una placa en record seu i de la resta de víctimes a l'interior de l'hemicicle.
Forcadell ha volgut recordar que un acte com el d'aquest dimarts és "un deute amb les víctimes, els seus familiars i tots nosaltres".
"Per dignitat.
La seva i la nostra, la de qualsevol demòcrata que estimi la pau i la justícia", ha afegit.
En aquest sentit, ha parlat d ela importància de "la lluita per la memòria històrica" encara al 2016.
"N'hem de dir lluita perquè ens l'han intentat esborrar, fer-la oblidar.
Al silenci i la foscor de la dictadura va seguir l'amnèsia de la transició, que l'Estat no ha corregit en tots aquests anys de democràcia", ha sentenciat.
I és que segons Forcadell, a hores d'ara "no s'ha normalitzat l'exercici del record per evitar que aquells crims es repeteixin".
"Encara som lluny del que es fa a Alemanya, on les institucions i el sistema educatiu treballen activament per evitar l'oblit.
Aquí patim just el contrari, les institucions de l'Estat perpetuen el silenci i no fan cas de les peticions de justícia, no fan cas de les demandes de nul·litat dels falsos judicis militars que acabaren amb la vida de milers de catalans, per exemple", ha criticat la presidenta, tot afegint que "fins i tot hi ha veus que neguen el caràcter repressiu del cop d'estat i la dictadura".
És per això que Forcadell ha volgut fer valer l'acte d'homenatge per "denunciar aquell règim i els seus crims".
"Ho fem perquè no podem acceptar que el franquisme continuï vivint amb impunitat històrica, perquè aquella impunitat d'ahir és la que explica algunes impunitats d'avui", ha sentenciat, tot concloent que "oblidar no dóna pau, és donar peu a que l'horror pugui repetir-se".
Forcadell ha fet aquestes declaracions durant el seu discurs per cloure l'acte que ha fet aquest dimarts el Parlament per homenatjat els diputats i treballadors de la cambra que foren víctimes del règim franquista.
L'acte havia estat sol·licitat conjuntament per tots els grups parlamentaris i s'emmarca en les iniciatives que recorden el vuitantè aniversari de l'aixecament militar, el 18 de juliol de 1936, contra la II República espanyola.
En finalitzar l'acte s'ha descobert una placa en memòria d'Amadeu Colldeforns i Margalló, diputat que va morir el 19 de juliol de 1936 durant els primers combats a Barcelona.
Amb aquesta placa, que en els propers dies s'ubicarà al saló de sessions, es donarà compliment a l'acord que el ple va adoptar la darrera sessió que va fer durant la guerra civil espanyola, l'1 d'octubre de 1938.
A l'acte han assistit familiars dels diputats i treballadors del Parlament de l'època republicana, i ha estat conduit per la periodista Gemma Ruiz.
S'hi ha fet lectures dramatitzades d'acords molt simbòlics del Parlament republicà, de fragments del dietari del president Josep Tarradellas, de les memòries del president Josep Irla, de la carta del darrer president del Parlament a l'exili, Francesc Farreras i Duran, al president del Parlament restablert, i d'un testimoni de la vida quotidiana del Parlament durant els bombardejos.
Intèrprets del conservatori del Liceu han cantat 'L'emigrant' i 'Damunt de tu, només les flors', per donar el punt musical al costat d'un piano.

Response: S'ha celebrat un acte al Parlament de Catalunya que ha retut homenatge als treballadors de la cambra que va assassinar el franquisme i la Guerra Civil Espanyola. A l'acte ha participat la presidenta de l'ens, Carme Forcadell qui, a més, ha remarcat que Espanya està lluny de fer com Alemanya per a evitar l'oblit.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Psicurt, el Festival de Curtmetratges Sobre Salut Mental, projecta aquest dissabte el gruix de les 46 obres seleccionades d'entre les 304 presentades en la secció oficial.
Les projeccions de la cinquena edició posen el focus en els pensaments, sentiments i relacions personals en un any "especial" marcat per la pandèmia i es projecten a l'Antiga Audiència de Tarragona i, per primera vegada, al Teatre Bartrina de Reus.
Coincidint amb el Dia Mundial de la Salut Mental, el coordinador del Psicurt i vocal i referent de la Comissió de Cultura del Col·legi Oficial de Psicologia de Catalunya, Jaume Descarrega, ha reivindicat la prevenció, la promoció i la intervenció en la salut per afrontar les "conseqüències" derivades de la crisi sanitària.
Segons Descarrega, la pandèmia ha servit per fer més visible les malalties mentals, ja que assegura que "s'ha vist que la relació entre l'orgànic i el psiquisme, les emocions i el pensament, les idees i les relacions amb els altres s'han vist realment afectades.
Això ha mostrat les carències".
Per aquesta raó, ha defensat la necessitat de poder fer una atenció interna de la salut i ha destacat la importància de la prevenció, la promoció i la intervenció en l'àmbit sanitari.
"Demanem que es destini més pressupost en totes aquestes qüestions", ha afegit.
Per Descarrega, els mesos de confinament i el període d'incertesa generat al voltant de la crisi sanitària, pot tenir conseqüències emocionals en la ciutadania que s'han de treballar de forma preventiva.
Ara bé, ha subratllat que no s'han de confondre episodis d'ansietat, pors o d'angoixa amb patologies.
"En moltes ocasions la gent equipara una cosa amb l'altra i nosaltres som molt insistents en què la simptomatologia pot ser un indicador que alguna cosa no funciona", ha assenyalat.
Masterclass i projeccions documentals i de ficció
La jornada d'aquest dissabte al matí ha arrencat amb la masterclass del guanyador de l'edició passada, el director de 'La Tierra llamando a Ana', Fernando Bonelli, que ha parlat del seu curtmetratge.
Segons el cineasta, el film parteix d'una idea senzilla i habitual com és el fet de discutir i explica la necessitat de comunicació.
"La recompensa és veure com el públic reacciona amb un sospir, llagrimeta o somriure", ha dit Bonelli.
Tot seguit, s'han projectat les obres documentals de la secció oficial que també s'han pogut veure en línia i a través de TAC12.
Aquesta tarda serà el torn dels curtmetratges de ficció amb dos passis.
"És un dia complet perquè inclou el fet de poder parlar amb el públic i després veure, viure i votar el curt que més els arriba al cor", ha opinat el coordinador del certamen.
Pel que fa a la temàtica de les projeccions, ha recalcat que tracten un ventall ampli de temes relacionats amb el LGTBI, la violència, trastorns alimentaris o la importància de les relacions, entre d'altres.
"Afortunadament no s'han centrat en l'àmbit psicopatològic –de la salut mental- sinó que es parla de pensaments, sentiments, relacions personals a nivell familiars, educatiu, laboral, de parella, i de veure com això mou i remou a les persones", ha completat Descarrega.
A banda, tant Bonelli com Descarrega han apuntat que queda camí per recórrer perquè la salut mental deixi de ser un tema tabú a la societat.
Pel coordinador del Psicurt, festivals com aquest, són una gran ajuda per fer visible les malalties mentals.
Malgrat que diu que s'ha "guanyat terreny pel fet de parlar-ne", ha considerat que encara hi ha "aspectes" que costen "posar-los damunt la taula".
"Creiem fonamental posar paraules a les coses perquè no es converteixin en un patiment intern", ha remarcat Descarrega.
Així mateix, Bonelli sosté que el problema de la societat actual és que tendeix a crear grans nuclis urbans, on les persones es "fixen molt poc amb l'altre" i on "probablement un somriure curaria moltes coses i t'alegraria el dia", ha tancat.

Response: El Festival de Curtmetratges Sobre Salut Mental començarà aquest dissabte amb les projeccions i classes magistrals de les obres seleccionades. Aquesta edició posarà l'èmfasi en com la pandèmia i el confinament han tingut repercussions considerables en la salut mental general. El ventall dels temes que tracten les projeccions és molt ampli, des de temàtica LGBT, violència o trastorns alimentaris.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Uns 150 professionals han participat en la XVIII Jornada Intercomarcal sobre el cultiu del panís que s’ha realitzat a la Sala d’Actes de l’Espai Cultural dels Canals d’Urgell.
La trobada dona la sortida al programa de Jornades Tècniques de la 147 Fira de Sant Josep de Mollerussa, que enguany es fa del 16 al 19 de març.
La Fira de Mollerussa és la responsable a nivell organitzatiu, des de fa quatre anys, juntament amb l’IRTA i el departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.
40 anys
A la participació de la Fira de Mollerussa en aquests darrers anys se n’hi ha referit el director de l’ens firal, Poldo Segarra, en la seva benvinguda als assistents.
Segarra ha manifestat que la voluntat és la de “sumar sinergies, recursos i esforços” per convocar jornades més professionals i de més qualitat.
En la seva intervenció, el director ha recordat que enguany són les 40 Jornades Tècniques que es fan dins de la Fira de Sant Josep, dada que ha destacat per la professionalitat que aporten al certamen, alhora que ha posat en valor el fet de coorganitzar-les juntament amb diferents institucions i col·lectius com el Departament d’Agricultura, l’IRTA o la Universitat de Lleida (UdL).
En l’acte de la presentació de la jornada ha participat també el cap de l’Oficina Comarcal del Pla d’Urgell, Andreu Bosch, qui, després de rememorar els inicis de les jornades, ha atribuït el seu èxit a l’evolució i la professionalitat del sector.
“La gent que fem panís hem de ser professionals”, ha dit.
Bosch ha justificat la seva valoració explicant que són molts els factors que influeixen en la producció d’aquest cultiu, com són la climatologia, les varietats o les males herbes.
La jornada més important a Catalunya sobre aquest cultiu
També hi ha participat en l’acte Antoni López, de l’IRTA Lleida, qui ha definit la trobada com un “clàssic” i una “cita anual” per als productors de panís, sobretot de la zona dels regadius de Ponent.
López ha defensat que la jornada d’aquest matí és la més important a Catalunya sobre aquest cultiu, alhora que ha desglossat els principals temes que han centrat les sessions i que han estat: la presentació de resultats de varietats noves que arriben al mercat i informació del seu comportament i l’adaptació a la zona, o el problema de l’aranya, sobretot en les dues darreres campanyes, i que “pot arribar a ser un problema greu en el cas que aquestes calors de l’estiu es tornin habituals”.
Fertilitzants naturals i males herbes
Altres dels temes d’actualitat que s’han tractat al llarg del matí han estat l’aprofitament del rostoll, pel seu valor com a fertilitzant i també econòmic, així com la incursió de noves males herbes “molt difícils d’erradicar” com l’amaranthus palmeri, que “cal controlar molt de prop perquè pot ser un veritable problema, ja que no tenim herbicides contra ell i pot fer que el panís quedi anul·lat d’alguna manera”, ha afegit el representant de l’IRTA.
Antoni López ha explicat que la zona productiva de panís a Catalunya es concentra a la zona de regadius de l’Empordà i la plana de Ponent.
A nivell de xifres, hi pot haver sobre unes 40.000 hectàrees de cultiu sent el rendiment mitjà d’uns 15.000 kg per hectàrea -una de les més altes del món, segons López-, si bé l’any passat va baixar a 10 o 12.000 a causa de l’aranya.
López ha afegit que aquest cultiu necessita molta inversió i actualment els preus de venda són molt justos, el que deixa un marge “molt just”.
Altres ponències
A més d’Antoni López, que ha presentat la ponència «Comportament dels nous híbrids de panís a Catalunya.
Resultats dels assaigs IRTA 2018», han participat en la jornada Josep Mª Montull, de la UdL i amb la conferència «Estat i distribució de les resistències a herbicides de Sorghum halepense i Echinochloa a la província de Lleida»; Enric Armengol, de la Unitat de Mecanització de la UPC, i amb la xerrada «Noves Tecnologies en la sembra del panís»; Josep M. Llenas, del Servei de Sanitat Vegetal del DARP, amb la ponència «Situació actual en el control de Teosinte i de la nova herba Amaranthus palmeri a Catalunya»; Ramon Costafreda, de la Cooperativa Agrària de Miralcamp, i que ha parlat sobre «La problemàtica de l’aranya en panís», i Jaume Lloveras, de la UdL, sobre «La incorporació del canyot al sòl: interès fertilitzant i econòmic».

Response: Comencen les Jornades Tècniques de la Fira de Sant Josep de Mollerussa, centrades en el cultiu del panís. Aquest any se celebra el 40 aniversari, cosa que destaca la professionalitat del sector i realça les jornades. A més, Antoni López, de l'IRTA Lleida, ha presentat els resultats de les noves varietats o el problema de l'aranya.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'Smart City Expo World Congress (SCEWC) ha obert aquest dimarts les portes al recinte de Gran Via de Fira de Barcelona amb la participació de 700 ciutats de tot el món, 675 expositors i 420 experts, el que representa "les millors xifres de la història", segons ha declarat a l'ACN el director de l'esdeveniment, Ugo Valenti.
Sota el lema 'Empower Cities, Empower People', enguany el certamen s'ha centrat en com les tecnologies al voltant del concepte de les 'smart cities' poden contribuir a canviar la relació entre els governs de les ciutats i els residents a través de millorar, per exemple, la participació i la transparència.
"Volem que les ciutats s'apoderin i tinguin força perquè és el poder més proper als ciutadans i poder fer canvis a través de tecnologies que permetin la participació ciutadana en qüestions com els pressupostos municipals", ha afegit Valenti.
El director de l'SCEWC també s'ha referit a altres avantatges que les tecnologies de les ciutats intel·ligents poden oferir als ciutadans, com els vehicles autònoms o les aplicacions de salut que mantenen connectats els pacients amb els serveis sanitaris.
"Hi ha coses que formaran part de la nostra vida sense ni adonar-nos-en i que milloraran la nostra qualitat de vida", ha afegit Valenti.
En el camp de la gestió pública que centra aquesta edició de l'SCEWC, el director comercial de Fama Systems, Alex Santacana, ha explicat en declaracions a l'ACN que el concepte de ciutats intel·ligents també ha donat pas a les "regions intel·ligents", un grup de municipis connectats a través d'aplicacions que els permeten gestionar les seves infraestructures i instal·lacions.
Fama Systems va desenvolupar un projecte d'aquestes característiques en col·laboració amb la Diputació de Pontevedra.
Santacana explica que Fama Systems comercialitza la tecnologia als municipis per gestionar els serveis públics, des del manteniment fins al contacte amb els proveïdors, però també als ciutadans que sol·liciten aquests serveis i que poden notificar que hi ha algun problema, per exemple a la via pública.
Així mateix, la tecnologia permet centralitzar aquesta informació i Fama Systems proposa les eines de gestió per resoldre aquests problemes.
Per la seva banda, el gerent de Rosmiman, Antonio Ramírez, ha assenyalat que les tecnologies relacionades amb les 'smart cities' permeten als ajuntaments ser transparents en la seva gestió, a partir de conèixer quins són els seus actius, els seus costos de manteniment o les seves inversions.
"Així poden involucrar els ciutadans en el manteniment i conservació de seu entorn més proper", ha afegit Ramírez.
"Un ciutadà que surt a un parc o a una platja de la ciutat pot col·laborar amb el municipi alhora de detectar deficiències en les infraestructures i proposar millores que després són tractades per part del sistema i derivades a les brigades de manteniment del municipi o de les empreses que hi col·laboren.
Això es traçable en un doble sentit, del municipi al ciutadà i a la inversa.
El sistema també proveeix dades obertes que poden servir a tercers per fer estudis de viabilitat o de manteniment, entre d'altres", ha explicat el gerent de Rosmiman.
El principal certamen internacional sobre ciutats intel·ligents
L'SCEWC és el principal esdeveniment internacional sobre 'smart cities' i té lloc del 14 al 16 de novembre a Barcelona.
L'esdeveniment compta amb la participació de grans empreses com Alstom, AT&T, Bosch, Cellnex, Cisco , Deutsche Telekom, Engie, FCC, Ferrovial, Fiware, Hexagon, Huawei, Intel, Mastercard, Microsoft, PTC, SAP, Siemens, Silver Spring Networks, Suez i ZTE, que mostraran les seves últimes solucions en el congrés.
L'esdeveniment també reunirà a representants de més de 700 metròpolis de tot el món.
Entre les ciutats que tindran representants a Barcelona es troben Atlanta, Berlín, Busan, Casablanca, Dubai, Grenoble, Londres, Lió, Montevideo, Moscou, Nova York, Pobla, Quebec, Taipei, Tel Aviv i Zheijhang.
Així mateix , l'SCEWC albergarà diversos pavellons de països com Austràlia, Àustria, Bèlgica, Xile, Xina, Dinamarca, Estònia, Finlàndia, Alemanya, Holanda, Índia, Israel, Itàlia, Japó, Noruega, Suècia i els Estats Units.
Així mateix, un total de 420 experts internacionals compartiran les seves idees sobre com el les ciutats han d'abordar en el futur els seus desafiaments més crítics.
En les conferències i debats s'aprofundirà en el futur dels assentaments urbans a través d'un programa de conferències estructurat en vuit temes: Govern, Ciutats Segures, Economia, Sostenibilitat, Economia Circular, Societat i Dades i Tecnologia.

Response: Se celebra a Barcelona l'Smart City Expo World Congress, on el focus són les "smart cities", la tecnologia que les envolta i el futur de les ciutats i la forma en què es relacionen amb el govern. Així, una de les propostes és millorar la comunicació de la població amb els ajuntaments i la participació activa en millorar les ciutats.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els líders del PP i de Cs, Pablo Casado i Albert Rivera, han criticat durament aquest dimarts el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, al debat d'Atresmedia, on l'han acusat de "blanquejar el terrorisme i el separatisme a canvi d'un grapat d'escons", en paraules de Casado, o de ser "el candidat d'Otegi", en les de Rivera.
Sánchez ha insistit en el seu "no és no" al referèndum i ha recordat que si la dreta suma governarà de la mà de Vox.
Iglesias, per la seva banda, ha retret a les dues formacions de la dreta que hagin "sobreactuat" i ha insistit que la solució al conflicte a Catalunya vindrà de la mà del "diàleg" i un referèndum pactat.
Per a aquest segon debat Albert Rivera també ha tret una foto emmarcada, però enlloc d'haver-hi Quim Torra hi havia Arnaldo Otegi.
El de Ciutadans ha afirmat que ell és dels que defensa la llibertat a Catalunya, i que a aquests, els amenacen.
Aleshores ha preguntat a Sánchez si havia condemnat els atacs al jutge Pablo Llarena, o perquè havia obligat l'advocat de l'Estat a retirar les acusacions de rebel·lió i sedició en el judici de l'1-O.
"Té més dignitat que vostè i serà un excel·lent ministre de Justícia", ha dit Rivera al·ludint al fet que va a la seva llista.
També li ha assegurat que hi ha "molts socialistes" que estan "avergonyits" pel fet que hagi pactat amb els partits independentistes i nacionalistes bascos.
El líder del PP, Pablo Casado, ha insistit en preguntar si hi haurà indults als líders independentistes acusats de rebel·lió al Tribunal Suprem.
El president dels populars ha afirmat que Sánchez és "el candidat preferit dels enemics d'Espanya" i ha argumentat que "ja ha negociat i ja ha cedit" davant de l'independentisme.
"Ja han dit que volen que guanyi", ha dit Casado, que ha opinat que això l'incapacita com a "candidat fiable".
"No et pots aliar amb qui vol trencar Espanya", ha remarcat, i ha afirmat que el candidat socialista és un "perill públic".
El líder del PP ha avisat que "no es pot blanquejar el terrorisme i el separatisme a canvi d'un grapat d'escons" i ha alertat que un govern de Sánchez pot acabar amb el assoliments democràtics de la Transició.
Iglesias, per la seva banda, ha insistit que l'Estat és "plurinacional" com ho reconeix –ha recordat- la Constitució.
Ha defensat la necessitat de trobar "encaixos a la realitat complexa" de l'Estat i ha reivindicat un referèndum acordat que "seria possible en base a la llei orgànica" que hi ha actualment.
Ha demanat "empatia" i "menys insults" per afavorir la reconciliació a Catalunya.
"Hi ha alguns que s'envolten amb la bandera d'Espanya però que no els agrada Espanya", perquè en realitat "Espanya és diversa".
En aquest marc ha demanat "mesura" i ha recordat que és "exagerat" acusar-lo de "colpista".
"Crec que en això sobreactueu una mica i que la gent que ens està veient se n'ha adonat", ha afirmat Iglesias, que ha afirmat que les "barbaritats" de la dreta "no són sensates".
El líder de Podem ha acusat la dreta d'oblidar-se dels problemes territorials dels ciutadans d'altres comunitats autònomes.
Sánchez tanca la porta a l'autodeterminació
Sánchez ha recordat que si ara hi ha eleccions és "perquè l'independentisme i la dreta van votar junts contra els pressupostos" i ha recordat, gràfic en mà, que Casado ha votat en el mateix sentit que Bildu al Congrés dels Diputats.
"Com té les mans?
Ha preguntat" en referència a les acusacions que li ha fet el PP de tenir les mans "tacades de sang".
En tot cas ha negat el dret d'autodeterminació i ha assegurat que el que cal fer "és no fracturar més la societat catalana".
"Jo ho tinc clar: no és no, no hi haurà independència ni trencament de la Constitució, però dialogarem dins de la Constitució amb totes les forces polítiques".

Response: Al debat d'Atresmedia, Casado i Rivera han carregat durament contra Sánchez acusant-lo de pactar amb els independentistes catalans a canvi d'un "grapat d'escons". Per altra banda, el líder de Podem, Pablo Iglesias, ha recordat que Espanya és un estat plurinacional, mentre que Sánchez ha refermat que no hi haurà cap referèndum.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Cultura popular com a font d’estudi
Tot i que no som de cap manera els primers a plantejar una font de cultura popular per a un estudi de la ciència en clau historicosocial, cal preguntar-se en primer lloc si veritablement les falles ens poden dir alguna cosa sobre la manera com es popularitza la ciència.
Segons la concepció de Vicent Borrego –historiador de l’art i especialista del món faller–, les falles serien una «genuïna expressió d’un kitsch de caire popular» (Borrego, 1996).
Aquesta frase és molt interessant en el sentit que hi apareixen associats els termes expressió i popular, la qual cosa ens permetria interpretar que les falles tenen una funció comunicativa de caire social.
És aquesta funció comunicativa la que exigeix als seus constructors l’elecció d’un tema per al seu discurs, i amb aquesta elecció trobem una manifestació al voltant d’un fet social que conté intrínsecament una interpretació.
Aleshores, no sembla una bogeria extrapolar aquest fenomen i dir que les falles també s’ocupen d’aquests fets o produccions socials que són la ciència i la tècnica (Català, 2003a).
Evidentment, el discurs faller no sempre emprarà la ciència amb la mateixa intenció, però aquest ús diferencial és el que ens demostra la integració de la ciència en les falles, viatjant des del to satíric fins a perspectives apologètiques, antimodernistes, bròfegues…
Llavors, el que trobem és una manifestació plàstica que ens serveix com a font de representació social.
Molts historiadors de la ciència ja han emprat altres representacions plàstiques per als seus estudis, com puguen ser les obres d’art. D’aquesta manera, i fent un paral·lelisme, el que trobem són produccions plàstiques que fixen en un suport estàtic un procés social dinàmic i inspirador.
Tot i així, cal ser conscient que aquest procés és només indirectament influent, ja que no condiciona tècnicament ni materialment la realització del producte en qüestió.
Un artefacte tecnològic
Formalment, una falla és un artefacte tecnològic.
Aquest tret, compartit amb la ciència, es veu clarament patent en la incorporació de nous usos tecnològics en l’elaboració de les falles.
Encara així, es pot arribar a una coexistència de velles pràctiques tècniques amb procediments absolutament nous.
Això no és gens estrany, tot i la percepció popular que nous invents acaben de soca-rel amb les velles solucions.
Les falles que observem avui dia, de fet, són un conjunt de velles pràctiques artesanals –i bàsicament d’herència tradicional– amb noves tècniques d’avantguarda directament relacionades amb els avenços científics i tècnics.
Això també ens demostra que hi ha hagut una certa evolució en l’elaboració i construcció de nous materials per millorar la construcció dels monuments fallers.
Les falles, doncs, serien artefactes tecnològics sotmesos a un procés d’evolució continu.
D’aquesta manera les aparents disrupcions o canvis sobtats són absorbits en una matriu productiva que negocia el manteniment d’usos antics i la incorporació de nous.
Aquests artefactes, a més, són una eina per a l’estudi social de la ciència i la tècnica perquè en els artefactes conflueixen i es combinen tècniques diverses al servei d’un resultat complex però unitari.
Malgrat tot, els punts de vista dels diferents artistes fallers encara varien, i així ho demostren els testimonis de tots ells en la publicació La Falla: Un artefacte tecnològic.
Potser, la idea predominant en aquest recull publicat per la Universitat Politècnica de València és la que manifesta el veterà mestre Miguel Santaeulalia –un dels artistes més reconeguts dins del gremi–: «El que vertaderament val són les idees, no la tecnologia.»
Però, quines són les idees que intenten representar?
Quins trets científics són els més escenificats?
Quines característiques fan un fenomen científic apropiat o no per a aparèixer en una falla?
Certament, no sembla que hi haja un criteri clar, però a continuació presentem un grapat d’exemples curiosos i esclaridors d’aquesta relació controvertida entre ciència i falles.
Llegiu l’article complet en la web de Mètode.
Jesús I. Català Gorgues.
Professor d’Història de la Ciència.
Departament d’Humanitats, Universitat CEU Cardenal Herrera de València.
Marcos Morales Peláez.
Estudiant de Biologia de la Universitat de València.
Què és Mètode?

Response: Des de l'àmbit universitari de València s'ha estudiat la unió entre les falles i la ciència i de quina manera, si s'hi dona, les falles expliquen la popularització de la ciència. De fet, les falles que es poden observar avui dia són una barreja entre pràctiques artesanals antigues i noves tècniques d'avantguarda.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
S’acosta Nadal i tothom entén que aquest serà un Nadal estrany.
En veure el gran risc associat a la celebració de festivals públics durant una pandèmia, els qui celebrem Nadal hauríem de preguntar-nos: “Paga la pena?”
El professor Andrew Hayward, epidemiòleg, diu que alleugerir les restriccions durant el període de Nadal seria “llançar combustible al foc” de la pandèmia.
Les conseqüències de passar temps amb persones vulnerables en espais tancats durant hores podrien fer-se tràgicament evidents el gener del 2021.
Els EUA segurament veuran un gran nombre de morts a conseqüència de les celebracions del Dia d’Acció de Gràcies: una nació dividida va tenir una resposta mixta previsible a la recomanació que enguany era millor que se’n limités la celebració.
Molts dels grans festivals públics que s’havien de celebrar enguany van introduir restriccions específiques per a fer front a la covid-19.
Aquestes restriccions sembla que han estat força acceptades pels implicats i s’ha demostrat que han reduït la càrrega de la salut pública.
Els governs europeus n’haurien d’aprendre, d’aquests exemples.
L’Any Nou Lunar, també conegut com a Any Nou Xinès, és la migració anual més gran del món, que implica el moviment massiu de viatgers en uns tres mil milions de viatges.
El moviment és generalitzat a tota la Xina, amb importants viatges internacionals addicionals.
Amb el coronavirus, que llavors estava en un moment de gran propagació, el govern xinès va cancel·lar gran part dels quaranta dies de celebració de l’Any Nou 2020, al gener i febrer.
El grup WorldPop de la Universitat de Southampton ha fet servir dades històriques de viatges per a analitzar les ciutats de la Xina i més països que típicament haurien vist grans quantitats de passatgers durant aquest festival.
Fora de la Xina, es va demostrar que les destinacions de l’Àsia sud-oriental eren les que corrien més risc, entre elles Bangkok, Tòquio i Seül.
Sydney, Melbourne, Los Angeles i Londres figuraven també entre les destinacions que solien rebre una quantitat més gran de viatgers cap a la Xina i des d’allà.
Les anàlisis dels moviments de població fetes per WorldPop suggereixen que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, seguides de les restriccions de mobilitat.
Sense aquestes mesures combinades, s’estima que el nombre de casos hauria estat seixanta-set vegades més alt.
La pandèmia ha estat catastròfica per al món, però podria haver estat molt pitjor.
A Israel, Pasqua es va celebrar enguany del 8 al 16 d’abril.
A principi d’abril, Israel experimentava la seva primera onada d’infeccions per covid-19, amb diversos centenars de nous casos reportats cada dia.
El govern estava tan preocupat que va introduir restriccions addicionals durant el període de vacances, a més de les existents.
Això incloïa no viatjar entre ciutats i no visitar diferents llars.
Un component clau de la celebració sol ser que desenes de milers de ciutadans visitin el Mur Oriental (que es coneix com el Mur de les Lamentacions), però el 2020 només s’hi van permetre deu visitants alhora.
El nombre de nous casos diaris a Israel va continuar disminuint fins a mitjan juny, quan es va produir una segona onada important.
Més de dos milions de musulmans solen viatjar cada any a la Meca, a l’Aràbia Saudita, per fer el pelegrinatge del Hajj.
La salut pública és sempre una part important d’aquest esdeveniment.
Per exemple, només s’expedeix un visat als viatgers si tenen la prova d’haver estat vaccinats contra la meningitis abans del viatge.
El 2020, només uns 10.000 pelegrins van viatjar a la Meca, amb restriccions governamentals pel que fa a qui podia viatjar.
Aquestes restriccions incloïen l’exclusió de la gent gran –els pelegrins havien de tenir entre vint i cinquanta anys– i també requerien períodes de quarantena i haver-se fet una prova de covid-19 amb resultat negatiu.
Els resultats dels models matemàtics emprats per a l’anàlisi suggereixen que aquestes restriccions van evitar un nombre significatiu de nous casos.
Veient aquests exemples, caldria repensar la celebració de Nadal en aquest any de pandèmia.
No cal estar en contra de veure els avis.
Ningú no suggereix que s’hagi de prohibir la festa.
Però en aquest moment concret de la història és vital que reduïm els excessos molt per sota dels nivells habituals.
Els vaccins són en camí, però la pandèmia encara està lluny d’acabar-se.

Response: Aquest any 2020, moltes de les festivitats grans religioses no s'han celebrat i s'han introduït mesures molt restrictives per poder pal·liar la crisi de la covid. Ara, cal preguntar-se si es pot celebrar Nadal com sempre o potser caldria esperar i seguir amb les restriccions perquè el 2021 no hi hagi un pic de nous contagis.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els mitjans digitals de la CCMA oferiran la senyal del judici traduïda a l'anglès i al castellà perquè es pugui seguir a nivell internacional.
Així ho ha anunciat el director de Mitjans Digitals de la CCMA, Saül Gordillo, en una resposta a la comissió de control al Parlament.
La cobertura digital prevista partirà del mòbil com a principal entorn de consum i oferirà també informació de context a través d'un interactiu web, que es posa en marxa aquest divendres mateix.
Alhora, hi haurà un servei de WhatsApp que recollirà els principals titulars de la jornada i un podcast específic.
El fet que el judici es produeixi de dimarts a dijous en sessions de matí i tarda, en horari d'oficina, farà que el mòbil sigui el "dispositiu de consulta més utilitzat", segons Gordillo, que ha avançat que es posa en marxa l'estratègia "digital first" i, més concretament, el "mobile first".
Quant a l'interactiu amb informació de context, inclourà un 'Qui és qui', la cronologia, els delictes dels quals se'ls acusa i les fases previstes del judici amb l'objectiu que usuaris no habituats al llenguatge tinguin eines per "interpretar-ho".
Cobertura a CatRàdio i TV3
La ràdio pública també alterarà la seva programació per poder seguir el judici contra el procés en directe.
Així, Catalunya Ràdio en farà un ampli seguiment mentre que Catalunya Informació en farà cobertura exhaustiva.
A través del web s'oferirà la cobertura íntegra i sense comentaris.
Pel que fa a la cobertura televisiva, el director de TV3 ha precisat que tots els programes estaran involucrats en el judici perquè té un "enorme interès informatiu", amb reportatges, entrevistes i cròniques.
També s'oferirà les sessions més destacades en directe pel 3/24 i tots els programes relacionats amb l'àrea d'informatius estan preparats connectar-hi acompanyats de taules rodones, analistes i tertúlies.
Per la seva part, la portaveu adjunta de CatECP, Marta Ribas, ha remarcat la importància i la expectació dels judicis.
Així mateix, ha apuntat que no entendrien que es pretengui alterar excessivament la programació de TV3.
"Què vol dir que TV3 retransmetrà les sessions més destacades si ja ho farà el 3/24?", ha preguntat.
Des de Junts per Catalunya s'ha demanat una cobertura exhaustiva i que no avali aquesta pretesa normalitat.
Així mateix, la presidenta en funcions de la CCMA, Núria Llorach, ha garantit que els mitjans reflectiran opinions plurals quan hi hagi taules de debat durant el judici.
Audiència de Catalunya Ràdio
Gordillo també s'ha referit a les xifres d'audiència de 2018 a Catalunya Ràdio, que va tancar l'any 2018 amb 644.000 oients, un 1,4% més que l'any anterior.
Gordillo ha manifestat que és "un record històric que se suma al del 2017".
"En els dos últims anys hem superat les xifres de la nostra història", ha apuntat.
Sobre l'audiència del grup d'emissores de Catalunya Ràdio de l'any 2018, Gordillo ha apuntat que el global d'oients que escolten Catalunya Ràdio, Catalunya Informació, l'iCat i Catalunya Música "ha crescut" en 7.000 oients i arriben a 755.000 oients.
Segons Gordillo, l'informatiu de 'Catalunya migdia' amb Òscar Fernàndez i Empar Moliner és el programa "més escoltat" a Catalunya amb un 16,3% de creixement respecte el 2017 i amb 143.000 oients diaris durant el 2018.
En el darrer EGM, ha afegit, ha aconseguit 152.000 oients superant el seu propi record.
També ha destacat l'increment d'oients que ha deixat 'El matí de Catalunya Ràdio' amb un 4,3% de creixement i 514.000 oients diaris durant el 2018.
Eduard Pujol i Montserrat Minobis
Per la seva part, Eduard Pujol, de Junts per Catalunya, ha destacat que Catalunya Ràdio va sorprendre al néixer per l'atreviment de la graella, pel talent d'uns professionals molt joves i bons i un model de ràdio nou.
"Catalunya Ràdio va topar amb la política i amb una decisió que ha marcat el mitjà, l'hivern del 2004 es va nomenar directora a Montserrat Minobis, un greu error que no es va saber corregir i avui la història del mitjà s'escriu encara a partir d'aquesta decisió".
Pujol ha dit que en aquell moment van deixar la ràdio Jordi Basté, Toni Clapés i Antoni Bassas "completant decisions errònies".
Més tard, ha seguit Pujol, el director de la ràdio, Oleguer Sarsanedas, "va acabar de dinamitar el capital de prestigi i autoestima de la ràdio nacional del país dient que ser líder no era important.
Dient una cosa així, el més normal és acabar perdent el lideratge".

Response: Tant la ràdio com la televisió de la CCMA oferiran el senyal del judici als presos polítics durant dimarts, dimecres i dijous. A més, s'emetrà en anglès i castellà, perquè pugui arribar al nombre més gran possible de persones. Així mateix, s'habilitarà el seguiment per WhatsApp, ja que el judici es fa en horari laboral.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Les Terres de l'Ebre són protagonistes aquest dimecres al cor d'Europa.
La Plataforma Ciutadana en Defensa del Sénia defensarà avui a la Comissió de Peticions del Parlament Europeu a Brussel·les la seva petició en contra del pagament de la indemnització pel projecte de magatzem submarí de gas Castor.
El mateix dia en què la Plataforma en Defensa de l'Ebre també presentarà una queixa davant la Comissió Europea contra el Pla Hidrològic de l'Ebre i en què es votarà l'informe dels eurodiputats que van visitar el Delta.
Aquest dimarts una delegació de quatre membres de la Plataforma en Defensa de les Terres del Sénia va fer una primera presa de contacte amb diferents partits de l'arc parlamentari europeu: "La valoració és molt positiva, estem contents perquè les impressions que hem tingut han estat molt favorables i creiem que la posada en comú ha estat totalment positiva als interessos del conjunt de la ciutadania”, explicava una de les portaveus de l'entitat, Cristina Reverter.
De fet, la plataforma contrària al Castor es mostra convençuda que “la queixa tirarà endavant” i reclamarà que “s'obri un procediment d'investigació i d'infracció, si s'han comés irregularitats”.
Aquest dimecres, a partir de dos quarts de sis de la tarda, els representants de la Plataforma disposaran de cinc minuts d'exposició davant dels eurodiputats que, posteriorment, els podran plantejar els seus dubtes i qüestions.
“La denúncia se centra en què la indemnització al projecte Castor és una ajuda d'estat, i creiem que és una ajuda d'estat encoberta, en la mesura que les pèrdues i els costos d'aquest projecte no es repercuteixen sobre qui va fer malament l'obra, ni qui la va autoritzar, sinó sobre el conjunt dels ciutadans”, lamenten des de la plataforma.
A més, consideren que l'empresa que ha gestionat el pagament, Enagás Transporte, “ha aconseguit una posició predominant en el servei del gas” que “vulnera la competència i nombroses directives europees com la dels drets dels consumidors”.
Després de l'exposició de la queixa en si de la Comissió de Peticions, el Parlament podria demanar informació a l'estat espanyol per obrir una investigació formal.
De fet, ja n'hi ha una d'oberta per la Direcció General de la Competència perquè la Cecot ja va presentar una denúncia, però la Plataforma en Defensa de les Terres del Sénia reclama que paral·lelament també “s'obri un procediment d'infracció i que es depurin responsabilitats”.
Responsabilitats pels danys provocats per la plataforma Castor
D'altra banda, la Comissió de Medi Ambient del Parlament Europeu (PE) va aprovar aquest dimarts l'informe d'opinió sobre "Responsabilitat, indemnitzacions i garantia financera en l'àmbit de les operacions relatives al petroli i al gas mar endins" que inclou, gràcies a una esmena de l'eurodiputat català Francesc Gambús, els danys causats pels aproximadament 500 terratrèmols provocats pel magatzem de gas Castor davant les costes de Tarragona i Castelló.
Aquesta esmena obre la porta perquè en un futur els afectats per aquest projecte puguin reclamar responsabilitats i indemnitzacions, a l'espera del vistiplau definitiu per part del Comitè d'Afers Jurídics del PE.
Entre els compromisos que s'adquireixen amb l'aprovació d'aquest informe és que totes les víctimes de contaminació i de qualsevol dany causat per accidents de plataformes marines –petrolíferes o de gas– hauran de rebre una compensació adequada.
Fins ara, eren només les víctimes de contaminació directa les que podien percebre compensacions.
Francesc Gambús ha reclamat “transparència, rendició de comptes i assumpció de responsabilitats” en casos d'accidents tan greus com el del projecte Castor, perquè “tenen una greu afectació en el medi ambient”.
En el cas que la Comissió Europea obri procediment d'infracció contra algun estat membre, després haurà de comparèixer davant la Comissió de Medi Ambient del Parlament Europeu.
Per tant, si el Comitè d’Afers Jurídics ratifica l'informe aprovat avui, el comissari europeu del ram haurà de donar explicacions sobre quina informació disposa del projecte Castor i quines mesures s'han pres contra l'estat espanyol.

Response: A la Comissió de Peticions del Parlament Europeu es presentarà la Plataforma Ciutadana en Defensa del Sénia per defensar que no es pagui la indemnització pel projecte del magatzem submarí de gas Castor. Consideren que es tracta d'una ajuda d'Estat encoberta, que beneficia una empresa i no els afectats per aquests fets.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L’ex-conseller de Justícia Germà Gordó ha negat rotundament al parlament haver comès cap il·legalitat al capdavant de CDC o del govern per finançar irregularment el partit.
Preguntat per l’oposició sobre les informacions que el vinculen al cas del 3% investigat al Vendrell i a d’altres, ha defensat la tasca dels dos últims extresorers de CDC, Daniel Osàcar i Andreu Viloca, dient que són ‘professionals magnífics i de conducta irreprotxable’.
En tot cas, ha dit que Viloca va ser tresorer quan ell ja no era el gerent del partit i Osàcar ‘no depenia’ d’ell.
L’exgerent de CDC, ex-secretari de la Fundació CatDem i ex-secretari del govern ha demanat ‘certa cautela’ als grups polítics i que respectin la presumpció d’innocència fins que no hi hagi una sentència ferma.
Per això, considera que les informacions sobre el cas del 3% al jutjat del Vendrell només pot sortir d’informacions oficials o ‘simples i potser interessades filtracions’.
Però, a més, ha dit que ell només podria tenir accés a aquestes informacions a través dels mitjans de comunicació o per la seva condició d’advocat.
En tot cas, ha recordat que ell mai ha estat investigat judicialment en cap cas i que només ha declarat com a testimoni en el cas de les ITVs, que no era de finançament irregular de partit.
En el cas del 3%, ha recordat que el TSJC va desestimar investigar-lo el passat mes de gener.
Així mateix, ha dit que el jutge del Vendrell no li ha ofert que declari voluntàriament al jutjat i que ell mai s’hi ha negat.
També ha dit que no té cap problema perquè el govern entregui al jutjat la seva agenda de conseller o de secretari de govern.
Tot i això, el govern ha donat excuses tècniques per no lliurar-les.
Preguntat sobre el suposat nom de ‘Gregorio‘ amb el qual es podien referir a ell diversos empresaris, ha dit que mai ha signat amb aquest nom ni ha demanat que ningú es refereixi a ell amb un nom q no sigui Germà o Gordó.
A més, diu que no pot respondre a converses de ‘tercers’.
Bona part de l’oposició li ha preguntat si es reunia amb empresaris mentre va ser secretari de govern en el primer executiu d’Artur Mas, del 2010 al 2012.
Ell ha dit que ‘clar que sí, només faltaria’, però com ho feia també amb sindicats, diputats, diplomàtics, entitats culturals i esportives o col·legis professionals, ‘amb tothom que ho demanava’, com també fan ‘la majoria de directors generals, consellers o alcaldes’.
En tot cas, ha dit que no rebia els empresaris acompanyat del tresorer de CDC Andreu Viloca, amb qui no va coincidir quan ell era el gerent del partit.
‘Quina barbaritat’, ha etzibat.
Tot i així, ha dit que el que més omplia la seva jornada laboral era preparar les reunions del Consell Executiu de cada dimarts, coordinant els diversos departaments.
Sobre la seva participació en una cacera i l’assistència a la llotja de l’estadi Santiago Bernabéu, les ha negat totes dues.
Ha admès que ha estat invitat moltes vegades al Bernabéu, només un cop per part d’un empresari, i sempre ha declinat l’oferta.
També ha dit que ‘és possible’ que un empresari el convidés a una cacera, però no hi va assistir.
Per últim, ha defensat el paper de l’oficina de supervisió de la contractació pública que va crear el govern de Mas, i també que depengués de Presidència.
En tot cas, ha dit que forma part de les competències d’autoorganització de l’executiu, i que ell mai va donar instruccions a aquesta oficina, ‘a través de la qual no es podia saber a qui s’adjudicava l’obra’.
‘Va ser un encert crear-la i posar-la a Presidència, es va fer amb la millor de les voluntats, perquè l’índex de transparència es va incrementar de manera important’, ha assegurat.
Tampoc va donar instruccions, perquè ‘no podia’, sinó que només va ‘coordinar’ el gabinet jurídic de la Generalitat.
De fet, ha defensat que poc després d’arribar CiU al govern es retirés l’acusació contra CDC en el cas Palau, que li semblava ‘bé’, i ‘fins fa poc ha semblat correcte’, ha matisat, fent referència al canvi de criteri del govern en aquesta matèria des de la setmana passada.

Response: L'exconseller Germà Gordó ha negat haver participat en cap finançament irregular mentre estava al capdavant de CDC. Així mateix, ha negat haver estat partícip del cas 3 % i ha declarat que, d'aquest cas, només pot sortir informació de fonts oficials. Ha confirmat que es reunia amb empresaris, però com ho feia amb qualsevol altre que ho demanés.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i alcalde de Martorell, Salvador Esteve, ha exposat que han sortit satisfets de la reunió perquè el Govern ha recolzat 'les reivindicacions del municipalisme' ja que 'estem en un moment difícil i necessitem el recolzament del Govern per plantejar aquests temes a l'Estat'.
En aquest sentit ha anunciat que 'farem des d'ara mateix un grup de treball que serà l'embrió' d'una comissió dels municipis i la conselleria per 'començar a treballar en les mesures urgents'.
El president de la Federació de Municipis de Catalunya i alcalde de Sabadell, Manuel Bustos, ha especificat que 'no és raonable' que el Govern o l'Estat 'puguin tancar el seu pressupost amb dèficit i que els ajuntaments no puguin ajustar la seva capacitat d'inversió a través de demanar més crèdit', sempre que aquests tinguin 'capacitat i recorregut fer-ho'.
Ha dit que l'endeutament és variable segons cada ajuntament però que 'un ajuntament d'una ciutat mitjana o gran no arriba al 60 o 70% i el recorregut és fins al 110% sense demanar permís'.
La voluntat dels ajuntaments no és 'arribar al 110% sinó que 'només que un que tingui el 70% el deixin endeutar-se fins al 80% són molts diners'.
Ha posat l'exemple de Sabadell, amb un endeutament del 66%, on 'si ens autoritzen a arribar al 80%, dels 12 MEUR que puc demanat en podré demanar 24 MEUR, el que significa tres escoles bressol'.
Amb l'IVA dels municipis es podrien fer 17.000 places de llars d'infants
Bustos ha denunciat que 'no és raonable ni té sentit' que un Ajuntament que construeix un equipament 'a més de posar el terreny, fer la inversió i mantenir aquest equipament' hagi de pagar un impost.
Ha exposat que els diners pressupostats pel 2007 'estem per sobre dels 370 MEUR d'IVA' i aquests milions 'representarien 17.000 places de llars d'infants, més del 50% del compromís del Parlament de Catalunya.
Si bé han reconegut que l'IVA no es pot suprimir, demanen que 'es retorni' a través d'un fons per a fer inversió.
Ha exposat que juntament amb aquestes dues 'mesures emergència', n'hi ha d'altres com el compromís del Govern a no impulsar noves lleis que comportin més càrrega en la despesa dels ajuntaments perquè no podem assumir-les'.
També ha reclamat 'un canvi de model' perquè hi ha 'un dèficit històric'.
Ha dit que fins i tot les inversions previstes 'si hi ha retall pressupostari s'hauran de revisar al seu calendari'.
Els ajuntaments denuncien la 'càrrega' de la Llei de Dependència
Bustos ha dit que la inversió per plaça d'escola bressol, al marge del terreny, 'que normalment és patrimoni municipal', pot estar entre els 12.000 i 14.000 euros.
Ha explicat que el Govern subvenciona entre 4.000 i 5.000 euros, però 'la resta surt de la inversió dels pressupostos d'inversions dels ajuntaments'.
Per això, ha assegurat que 'el compromís del Govern de construir 30.000 places de llars d'infants al país ho estan fent els ajuntaments', tot reconèixer que el 40% de les places es fan per, i que dos terceres parts del manteniment de les llars d'infants el sostenen els ajuntaments.
També ha considerat que l'aplicació de la Llei de la Dependència fa que en aquests moments suporten una 'càrrega molt important de gestió i també de finançament'.
El conseller d'Economia i Finances de la Generalitat de Catalunya, Antoni Castells, acompanyat del secretari de Política Financera, Competència i Consum, Miquel Salazar, s'han reunit amb els màxims representants del món local català per explicar-los en quin punt es troba la negociació del nou model de finançament amb el Govern de l'Estat.
A la reunió, hi ha assistit el president de la Federació de Municipis de Catalunya i alcalde de Sabadell, Manuel Bustos, i el president de l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i alcalde de Martorell, Salvador Esteve, dues entitats que representen tots els municipis catalans.
Esteve ha exposat que durant la trobada també s'ha reiterat el recolzament del 'món municipalista al costat del Govern i els partits catalans de cara al finançament'.

Response: Manuel Bustos ha explicat que no veu raonable que els ajuntaments no puguin ajustar la capacitat d'inversió per demanar més crèdit, però que el govern o l'Estat puguin tancar els seus pressupostos amb dèficit. Des d'aquí s'ha exigit un canvi en la forma de finançament i en el pagament de l'IVA.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Pacte Nacional pel Referèndum comença a funcionar a ple rendiment.
El coordinador del comitè executiu, Joan Ignasi Elena, ha arrencat la segona reunió de l'ens desplegant tot el pla d'acció per aconseguir el referèndum efectiu, vinculant i amb reconeixement que tot el sobiranisme reclama.
D'entrada, es faran reunions amb tots els partits espanyols per posar sobre la taula la reivindicació.
Però, a més, també es crearà una "oficina tècnica" al marge de l'àmbit institucional per coordinar tots els treballs.
L'altaveu de la reclamació serà actes al carrer que es pretenen multitudinaris per "celebrar" tots els avenços que es vagin fent i seguir sumant suports.
La trobada del Pacte només ha durat una hora i mitja.
"El referèndum es pot celebrar perquè és legal i legítim", ha apuntat Elena en la roda de premsa posterior a la cita.
"Instem els governs i els partits a acordar-lo.
Això és el que uneix el 80% de la població", ha determinat el responsable del comitè executiu del Pacte acompanyat dels seus companys en aquest organisme.
Les entitats del Pacte, ha destacat Elena, seran les encarregades de buscar adhesions.
La pàgina web estarà llesta en quinze dies per tal que s'hi puguin adherir organitzacions i persones.
Reunions amb els governs
"Demanarem reunions als executius", ha avançat l'exdiputat socialista en referència a la Generalitat i a la Moncloa, i ha posat l'èmfasi en les cites que es volen mantenir amb els electes.
Elena ha indicat que volen "provocar el diàleg" entre els dos governs.
"Si l'executiu de l'Estat no vol autoritzar el referèndum és perquè no vol, no per assumptes legals", ha ressaltat.
També ha explicat que el text es portarà als ajuntaments catalans per desencadenar un reguitzell de suports.
Fonts del Pacte expliquen que, a través de l'àmbit local, esperen obtenir suport de regidors i càrrecs del PSC.
Conscient de les discrepàncies que aquesta qüestió genera dins del Pacte, el coordinador del comitè executiu del Pacte ha evitat referir-se a la data del referèndum, i ha assenyalat que no hi ha cap calendari fixat en aquest sentit.
"Nosaltres no tenim més opinió que la que expressa el manifest, és a dir, de diàleg", ha apuntat Elena.
Calendari a la mà
La cita d'aquesta tarda, que ha estat presidida per Carles Puigdemont, Ada Colau i Carme Forcadell, es produeix en ple debat sobre la data del referèndum.
L'aprovació dels pressupostos ha fet que la CUP exigeixi celebrar-lo abans de l'estiu -al Govern hi ha veus que atribueixen aquesta demanda a la "gesticulació necessària" després d'haver donat llum verda a uns comptes que han generat un fort debat intern dins dels anticapitalistes-, però hi ha dificultats tècniques que ho compliquen.
Puigdemont, segons fonts presents a la cita, ha intervingut al principi i al final per demanar el "màxim suport" al referèndum.
Just abans d'entrar a la reunió, Colau ha volgut deixar clar que cal valorar "en el temps que sigui necessari" la proposta sobre com fer un referèndum que sigui efectiu, "amb garanties i reconegut per la ciutadania, l'Estat i la comunitat internacional".
L'alcaldessa ha fet una crida a tancar files a l'entorn del manifest signat pel Pacte al marge del calendari i ha demanat que no hi hagi veus que diguin que és "irrealitzable" o "ingenu" pensar que es pot fer de forma acordada.
Ja durant la reunió, Colau ha anunciat que sotmetrà el manifest a votació del ple de l'Ajuntament de Barcelona.
CCOO demana que s'aclareixi el full de ruta
Però malgrat les peticions de fer pinya a l'entorn del manifest, el com i el quan es farà el referèndum són dos interrogants que preocupen els actors que formen part del Pacte.
Ho ha fet evident el secretari general de CCOO, que ha demanat aclarir quin full de ruta es seguirà: el del manifest, que aposta per un referèndum pactat, o bé el camí que es desprèn de les darreres declaracions de membres del Govern.
Gallego ha demanat que tant el Govern com el Parlament s'adhereixin al manifest del Pacte "per deixar clar que totes les institucions i entitats" que en formen part "comparteixen el mateix full de ruta".
Al seu judici, la via del referèndum acordat és la que "dona garanties jurídiques i de reconeixement internacional, i no altres fórmules unilaterals que estan lluny d’aquest suport".

Response: Ha arrencat la segona reunió per engegar el pla d'acció per aconseguir el referèndum per part del coordinador del comitè executiu, Joan Ignasi Elena. Es vol que aquest sigui vinculant i reconegut per tots els ens, tant catalans com espanyols. Així, es reuniran amb tots els partits i es buscarà una via d'unió perquè totes les parts hi estiguin d'acord.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El govern espanyol vol suspendre la segona llei antidesnonaments del Parlament de Catalunya.
Després de recórrer contra la llei 24/2015, suspesa en part pel Tribunal Constitucional (TC), ara ha posat el focus sobre la llei 4/2016.
L’executiu de Rajoy ha enviat un comunicat a la Generalitat de Catalunya en què qüestiona la constitucionalitat de deu articles dels divuit del text, el qual preveu mesures de protecció del dret de l’habitatge de les persones que es troben en risc d’exclusió residencial.
La nova llei antidesnonaments es va aprovar per unanimitat el 22 de desembre, i era la resposta del parlament al recurs del govern espanyol contra la primera llei.
Ara el govern espanyol ha obert un procés de negociació, el pas previ per a recórrer al TC, perquè considera que l’actual normativa també pot ser inconstitucional.
Meritxell Borràs, consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge de la Generalitat, ha assegurat a l’ACN que el govern català estava tranquil respecte de la viabilitat de la llei, que té l’aval del Consell de l’Advocacia i del Col·legi d’Advocats de Barcelona, entre més.
‘No té cap sentit que el govern de l’estat ens ataqui a través de les persones més vulnerables’, ha lamentat.
I ha afegit que l’escrit de govern espanyol era una amenaça clara i un atac a les competències del govern català: ‘Si creuen que no són unes competències pròpies, per què no han desenvolupat una llei que promogui la protecció de les persones més vulnerables?’
Els articles qüestionats
El govern espanyol discuteix la constitucionalitat de deu articles de la llei.
La major part (els articles 8, 9, 10, 11, 12, 13 i 14) fan referència a l’àmbit de la mediació per a resoldre casos de famílies amb sobreendeutament, aspecte que es va recuperar a través del codi de consum.
En aquest sentit, Borràs assegura que l’articulat és bàsic i fonamental i recorda que el TC va aixecar la suspensió del codi de consum perquè no hi va percebre cap inconstitucionalitat, ja que es tractava d’una mediació voluntària per les dues parts.
També considera inconstitucional l’article 16, referent al reallotjament obligatori amb lloguer social.
Aquest article estableix un sistema temporal que preveu d’ajudar les famílies que seran desnonades aviat, i es fixa un lloguer per a tres anys, termini ampliable tres anys més si es considera necessari pel context social i econòmic.
Segons el govern espanyol, aquest punt incideix directament en la regulació del contracte de compravenda i pot afectar el contingut essencial de la propietat.
‘El govern de l’estat torna a protegir les entitats i els qui tenen més, i no pas els més vulnerables’, s’ha queixat Borràs.
Relacionat estretament amb el punt anterior, l’últim àmbit afectat fa referència a la cessió temporal obligatòria de l’ús de pisos buits que pertanyin a entitats financeres.
Correspon als articles 15 i 17.
En l’anterior llei 24/2015, s’atorgava potestat a les administracions –ajuntaments, en primera instància i, si no tenien capacitat, la Generalitat– per a obligar les entitats financeres a cedir pisos per a tres anys.
Per a evitar el vet del TC, la llei 4/2016 preveu que la Generalitat expropiï l’ús d’habitatges a bancs i grans propietaris per a un període d’entre quatre i deu anys per a finalitats socials.
Un jurat fixaria el preu de l’expropiació, al qual caldria restar el cost de la rehabilitació de l’habitatge.
Borràs diu que el govern pateix pel fet que es qüestioni una part de la llei que considera bàsica ‘en cas de necessitat i d’urgència’.
A més d’aquests deu articles, el govern espanyol també considera que podrien ser inconstitucionals les disposicions addicionals segona i cinquena i les disposicions finals primera, tercera i sisena.
La llei, que ja està en marxa, estableix més municipis amb demanda acreditada d’habitatge social on es poden aplicar tots aquests instruments.
En preveu 234, xifra que triplica els 72 municipis previstos en la llei 24/2015.
També preveu una partida de 14 milions d’euros per a expropiar l’ús d’uns dos mil habitatges arreu de Catalunya i la creació de la Comissió d’Habitatge i Assistència per a Situacions d’Emergència Social, amb l’objectiu de coordinar les administracions a l’hora d’establir mecanismes de solució de conflictes i aplicar les mesures d’acció protectora establertes.
A hores d’ara s’han format més de mil cent persones del món local perquè apliquin la llei.

Response: El govern espanyol vol suspendre la llei antidesnonaments proposada al Parlament de Catalunya. En concret, qüestiona deu articles dels divuit de la llei per ser anticonstitucionals, el 8, 9, 10, 11, 12, 13 i 14, entre d'altres, que preveuen mesures de lloguer social per a les persones desnonades. Aquests habitatges sortirien de l'expropiació d'habitatges a bancs i grans propietaris.


Instruction: Fes-me un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
CCOO ha plantejat incrementar el pressupost en educació fins al 6% per garantir el dret a l'educació, la salut i els drets laborals el curs vinent.
El sindicat ha fet la seva proposta de cara al curs 2020-2021, que preveu que sigui "absolutament transitori i diferent".
El sindicat ha marcat tres grans objectius: garantir el dret a l'educació de tothom i especialment dels més vulnerables, garantir la salut i, a la vegada, garantir els drets laborals dels treballadors del sistema educatiu i el manteniment de llocs de treball.
Ha afegit que tots tres "s'han de poder garantir alhora".
El sindicat ha reclamat més personal, no només docent, el manteniment dels horaris, la regulació del teletreball i la connectivitat de tota la comunitat.
El plantejament de CCOO s'ha d'aplicar en l'escenari que veuen més factible, el d'un curs amb mesures de distanciament físic, preveient la possibilitat de períodes de confinament territorials o grupals.
Pel que fa al personal, reclama l'increment del personal considerant cada grup estable com un grup aula i garantint els desdoblaments pels grups estables de 15 alumnes.
A això, hi suma un increment d'un mínim d'un 10% per compensar la desigualtat educativa incrementada pel confinament, i d'un 15% en els centres d'alta complexitat.
En el cas de no produir-se increments de grups, els percentatges haurien de ser del 20 i 25%, respectivament.
També ha proposat regular el teletreball dels docents i fomentar-lo entre el personal d'administració i serveis, així com incrementar el personal d'atenció educativa del Departament.
Ha reclamat també internalitzar el personal de suport educatiu externalitzat, com personal vetllador i de suport a les escoles bressol.
Una altra de les propostes és incrementar un mínim d'un 20% el personal de neteja i transport per complir amb les noves mesures de seguretat.
També reclama la protecció per aquells treballadors que siguin col·lectiu vulnerable, també en el cas del lleure educatiu, i preveure la protecció salarial en cas de procedir al tancament del menjador escolar.
En aquest sentit, planteja elaborar un pla de viabilitat a la privada, per evitar la pèrdua de llocs de treball i la implicació d'Educació en els ensenyaments no reglats.
Pel que fa als horaris, CCOO aposta per mantenir els actuals i apunta que en cas que per motius sanitaris fos necessària una modificació caldria negociar-la en el marc del Consell pel Diàleg Social de Catalunya.
Sobre els menjadors, concreta també la necessitat d'ampliar els torns incrementant els horaris del personal del migdia.
Altres propostes són modificar el currículum per incloure aspectes com l'educació per un desenvolupament sostenible, el reconeixement del treball de cures, la igualtat de gènere o l'educació per la salut; fomentar al màxim les sortides per contrarestar el confinament i garantir la connectivitat de tota la comunitat educativa per si cal tornar a l'educació a distància.
També apunta a la incorporació de personal d'infermeria escolar i a l'impuls d'un nou sistema perquè no es repeteixin els problemes de la doble xarxa, amb centres públics i concertats.
Més negociació
Per poder organitzar el proper curs, el sindicat ha reclamat negociació ja que ha afirmat que "la inexistència" durant la pandèmia ha estat "gravíssima" i ha posat en dubte que existeixi de cara al proper curs tenint en compte les dates.
Per això, ha insistit en la convocatòria d'una comissió específica del Consell per al Diàleg Social, fomentar el treball del Consell Escolar de Catalunya.
Ha exigit també la convocatòria immediata de al Comissió Paritària de Riscos Laborals del Departament d'Educació i ha proposat l'elaboració d'una guia per acompanyar els diferents comitès de seguretat i salut afectats.
També ha reclamat l'elaboració d'un calendari de negociació de la Mesa Sectorial del Personal Docent no Universitari, del Comitè d'Intercentres del personal laboral d'Educació i de la Mesa General d'Universitats.
CCOO ha apuntat que els centres educatius "no poden ser pols de contagi" però no es pot assolir l'objectiu de contagi zero, per això fan propostes que busquen "la minimització dels riscos" amb l'aplicació de totes les mesures preventives.

Response: Des de CCOO s'ha exigit garantir educació, salut i drets laborals, donada la situació generada per la pandèmia, per al curs 2020-2021. A més de garantir l'accés a l'educació de tothom, també ha proposat la introducció de personal sanitari en l'àmbit educatiu i un increment de les places públiques per treballar en educació.