Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'Audiència de Girona ha jutjat un veí de Calonge (Baix Empordà) acusat de fer tocaments a la neta de la seva parella.
Segons sosté la fiscal, els abusos van tenir lloc entre setembre i octubre del 2016, quan la menor tenia 9 anys.
L'acusació pública subratlla que el processat aprofitava els moments en què la nena i els seus germans sortien al carrer per anar en bicicleta, i ell els vigilava, per cometre els abusos.
Davant del tribunal, el processat ha negat els càrrecs i ha assegurat que mai s'havia quedat sol amb els petits.
La menor ha declarat a porta tancada.
La fiscal demana que es condemni l'acusat a 6 anys de presó i que se'n passi 5 més en llibertat vigilada.
A més, sol·licita que indemnitzi la menor amb 6.000 euros.
Segons sosté la fiscalia, els abusos haurien tingut lloc entre els mesos de setembre i octubre del 2016.
L'acusat és parella de l'àvia de la menor, una nena que aleshores tenia 9 anys.
Tots ells vivien en una casa de la urbanització Vescomtat de Cabanyes, conjuntament amb el pare de la nena i els seus altres dos fills.
L'escrit d'acusació recull que, com a mínim en tres ocasions, el processat va fer tocaments a la menor (tant per damunt com per sota de la roba).
Segons la fiscalia, l'home sempre aprofitava els moments en què els tres germans sortien al carrer per donar voltes amb bicicleta, perquè era quan es quedava sol amb ells.
Durant el judici, el processat ha negat tots els càrrecs.
Ha explicat que els nens van viure deu mesos amb l'àvia paterna perquè la seva mare estava tancada a la presó, i ha negat haver-se quedat mai sol amb ells.
De fet, ha dit que quan sortia amb els nens al carrer, el seu pare també hi era (i que solia quedar-se a dins del cotxe escoltant música).
Per la seva banda, l'àvia també ha declarat que sortia sovint al carrer a vigilar-los.
I per últim, el pare de la menor ha explicat que, com que ell és mecànic, li agradava estar-se a fora de la casa feinejant amb el cotxe.
Programa de televisió
Qui va denunciar els suposats abusos va ser la mare de la menor.
El cas, però, no va arribar a oïdes de la policia fins gairebé dos anys després (al maig del 2018).
La nena aleshores estava a casa de l'àvia materna.
Va veure un programa d'abusos a la televisió i, quan va acabar l'emissió, va explicar a la seva àvia que a una amiga seva li havia passat una cosa igual.
L'àvia, però, va recelar-ne, i al final –segons s'ha explicat al judici- la menor va acabar admetent, i explicant a la seva mare, que hauria patit tocaments.
Durant el judici a l'Audiència de Girona, la menor ha declarat a porta tancada.
Els psicòlegs, però, han explicat al tribunal que el relat que la nena fa dels abusos és creïble, no condicionat per tercers, i que la menor no presenta signes d'estar-se inventant els tocaments.
A més, també han dit que el fet que no hagués revelat els suposats abusos fins al cap d'un temps no els hi resta credibilitat (perquè el programa de televisió va actuar com a detonant).
Al final del judici, la fiscal ha demanat que es condemni l'acusat a 6 anys de presó per un delicte d'abusos sexuals continuats a menor de 16 anys.
L'acusació pública també sol·licita que, un cop complerta la pena, el processat no es pugui apropar a menys de 100 metres de la nena durant 6 anys, i que se'n passi 5 en llibertat vigilada.
En matèria de responsabilitat civil, reclama que l'acusat –que ara té 69 anys- indemnitzi la menor amb 6.000 euros.
La defensa, per la seva banda, ha demanat l'absolució.
El cas, que s'ha jutjat a la Secció Quarta de l'Audiència de Girona, ha quedat vist per sentència.

Response: S'ha jutjat un veí de Calonge acusat d'abusar de la neta de la seva parella. L’home aprofitava quan la menor sortia en bicicleta amb els seus germans per fer-li tocaments per damunt i sota la roba. La nena va explicar-ho dos anys després a l’àvia materna i els psicòlegs corroboren la veracitat del relat. La fiscal demana 6 anys de presó.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Grup de Treball sobre l'ús de les pistoles elèctriques, conegudes com a Taser, per part de la policia ha consensuat aquest dimarts un total de 27 compareixences que es distribuiran en sis sessions, programades per l'abril, el maig i el juny.
Està previst que la primera sigui dimecres que ve amb el síndic de greuges, Rafael Ribó, en espera que confirmi la seva disponibilitat.
Els diputats que formen el grup han acordat un bloc dedicat als responsables institucionals, amb el director de la Policia, Albert Batlle, el comissari en cap dels Mossos, Josep Lluís Trapero, o el comissionat de Seguretat de l'Ajuntament de Barcelona, Amadeu Recasens, i un per als experts, entre els quals l'exdiputat de la CUP David Fernàndez.
El grup també escoltarà entitats vinculades als drets humans, com Amnistia Internacional; metges i els sindicats policials.
Després de la sessió que ha servit per aprovar el pla de treball, el relator del grup, el diputat de Junts pel Sí Lluís Guinó, ha destacat el consens al qual han arribat "tot i que en algunes compareixences coincidíem i en d'altres no" i ha valorat que no hagi estat necessari votar-les.
En total, 27 compareixences abans del juliol, quan es preveu que es presentin les conclusions de l'estudi i les portin al ple del Parlament si així ho demanen els grups parlamentaris.
El Síndic de Greuges va presentar el març un informe sobre la dotació per part dels cossos policials de pistoles Taser i s'espera que, arran d'aquest document, sigui el primer a comparèixer, la setmana que ve.
Guinó ha assenyalat que és "interessant per metodologia" que Ribó enceti el calendari de compareixences.
En el bloc de les entitats, els diputats han acordat escoltar Amnistia Internacional Catalunya; la Comissió de defensa i drets humans del Col·legi d'Advocats; l'Institut de Drets Humans de Catalunya; el membre de l'Omega Research Foundation de Manchester Neil Corney; el director de la Braidwood Comission of Inquiry on Conducted Energy Weapon Use, Thomas Braidwood, i la plataforma Stop Taser.
Una altra sessió se centrarà en els responsables institucionals, amb Batlle, Trapero, Recasens i el sotscap de la Divisió Tècnica de Planificació de Seguretat dels Mossos d'Esquadra, l'inspector Josep Antoni Saumell.
El grup dedicarà una sessió a persones considerades experts en l'ús de pistoles elèctriques i armes policials, entre els quals, proposat per la CUP, David Fernàndez.
La cupaire Mireia Vehí ha estat preguntada per l'"expertesa" del periodista i exdiputat sobre la matèria.
"Fa molt temps que treballa en l'àmbit antirepressiu i és membre de la Coordinadora per a la Prevenció de la Tortura", ha argumentat Vehí, que ha reblat: "Sé que us sorprèn, però és polièdric".
També intervindran, el mateix dia que Fernàndez, l'advocada penalista Laia Serra; la jurista i membre del Centre de Defensa dels Drets Humans Lucía Morale; l'experta en seguretat Gemma Galdón; l'instructor de tir de la Guàrdia Urbana de Tarragona José Luis Ramírez i el membre de la Comissió de Seguretat Ciutadana de la Federació Espanyola de Municipis i Províncies Tomás Gil, que ha estat professor de deontologia a l'Escola de Policia de Catalunya.
El grup ha consensuat un bloc mèdic per comptar amb els punts de vista de la Unitat Central d'Informàtica i Electrònica Forense dels Mossos d'Esquadra; l'Institut de Medicina Legal de Catalunya; el perit judicial expert en l'ús de la força legal i instructor de Taser Antonio Pérez i el cap d'electrofisiologia de l'Hospital Clínic de Barcelona, Lluís Mont.
Sis sindicats policials
Un dels blocs que més debat ha suscitat aquest dimarts ha estat el dels sindicats policials.
Vehí ha apostat per la compareixença dels majoritaris per evitar donar un "excessiu protagonisme" als sindicats en dedicar-los una sessió íntegra i ha subratllat que des del seu grup han renunciat, per exemple, a algunes entitats.
Des de C's han defensat citar-los tots per evitar que els que no fossin cridats s'ho prenguessin com un "greuge".
Finalment els grups han acordat citar-ne sis: el Sindicat de Comandaments de Mossos d'Esquadra (SICME); de Comandaments de l'Escala Intermèdia de la Policia de Catalunya; el Sindicat de Mossos d'Esquadra (SEM); el Sindicat de Policies de Catalunya (SPC); el Sindicat Autònom de Policia (SAP-UGT) i la Unió Sindical de la Policia Autonòmica de Catalunya (USPAC).
El grup també ha acordat sol·licitar tots els informes elaborats o encarregats pel Departament d'Interior sobre l'ús de pistoles elèctriques.

Response: El Grup de treball sobre l’ús de pistoles elèctriques (Taser) acorda 27 compareixences per part del síndic de Greuges, entitats pels drets humans, responsables institucionals, experts en l’ús de pistoles elèctriques (com David Fernàndez, excupaire), experts de l’àmbit mèdic i sindicats policials. Entre abril i juny es faran sis sessions de compareixences consensuades per tots els grups parlamentaris.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha començat el seu viatge a Washington deixant clar des del cor dels EUA que no pensa parar fins que els efectes del que van votar els catalans l’1-O acabin essent una realitat reconeguda pel món.
En un discurs fet durant la inauguració del Catalonia America Council –una organització privada de foment de les relacions entre Catalunya i els Estats Units– Torra ha recordat que el passat 1 d’octubre els catalans ‘van exercir el dret a l’autodeterminació’.
‘I ara hem de fer efectiu aquest mandat democràtic.
La República és sinònim de llibertat.
A Catalunya, els conceptes de la República, la llibertat i la democràcia no només són conceptes complementaris, sinó que també són sinònims.
I no deixarem de treballar fins que els tres conceptes siguin una realitat internacionalment reconeguda’, ha avisat.
I és que el president ha remarcat als nord-americans presents a la inauguració que ‘el dret a l’autodeterminació és essencial’ per als catalans.
‘Volem que sigui eficaç amb totes les implicacions’, ha sentenciat, al costat del líder del Catalonia America Council i ex-delegat de la Generalitat als EUA, Andrew Davis.
Torra ha aprofitat també per denunciar des de la capital nord-americana la situació ‘d’estat d’emergència’ que creu que viu Catalunya per la reacció de l’estat espanyol contra l’independentisme.
‘Tornem a tenir presoners polítics, exiliats i víctimes de la repressió’, ha dit en el seu discurs en anglès.
A més, ha explicat que en aquest moment, a la Generalitat de Catalunya, ‘es lluita contra tots els efectes malignes de l’estat d’emergència en la mesura del possible i es denuncien les injustícies patides per persones com el propi president Carles Puigdemont’.
‘La situació de regressió dels drets democràtics a Espanya és intolerable per a qualsevol democràcia’, ha conclòs.
En aquest sentit, citant a l’ex-president dels EUA Thomas Jefferson ha assegurat que actualment es viu a Catalunya una situació complexa’.
‘Ell va dir que quan un seguit d’abusos i usurpacions perseguint el mateix objecte evidencia un disseny per reduir la gent sota el despotisme absolut, és el seu dret, és el seu deure, fer fora aquest govern, i proporcionar nous guàrdies per a la seva futura seguretat’.
‘Certament, no volem deposar cap govern.
Però tenim el dret i la voluntat de fundar el nostre estat independent.
No fem res contra ningú.
Volem el millor per a tothom.
Però també per a nosaltres’, ha afirmat.
Així, ha reivindicat que a Catalunya hi ha valors com ‘la llibertat, la llibertat d’expressió, el respecte als drets humans, la pau i la necessitat d’enfortir la relació transatlàntica’ que li són propis i que poden compartir amb els EUA.
Però ha demanat no oblidar que Catalunya ‘es troba en una cruïlla històrica excepcional’.
Per això, des de Washington, ‘on es valora la llibertat i la dignitat de les persones’, ha volgut ‘proclamar’ que té, ‘més que l’esperança, la ferma convicció que aviat Catalunya s’unirà a la resta de nacions lliures del món’.
‘Ho aconseguirem’, ha sentenciat.
Torra ha fet aquest discurs inaugurant l’organització provada que ara lidera Davis, que va ser el delegat de la Generalitat i que va ser destituït pel 155.
És per això que ha volgut recordar que el tancament de les delegacions a l’estranger ‘és només la punta de l’iceberg dels efectes nocius que ha tingut l’aplicació de l’article 155 de la constitució espanyola’.
‘De fet, quan parlem de l’article 155, per molt increïble que sigui, estem parlant de la declaració d’estat d’emergència realitzada a la Unió Europea al segle XXI’, ha etzibat.
Arran d’això, a més, ha refermat que, tot i que amb el tancament de les delegacions l’estat ‘volia silenciar’ Catalunya, el govern té la intenció de revertir-ho.
‘Que ningú tingui cap dubte que aquesta delegació es tornarà a obrir tan aviat com sigui possible’, ha dit, recordant que el conseller d’Exteriors ja ha anunciat les sis primeres reobertures, tot i que Washington no és una d’elles.
Torra ha viatjat a Washington per assistir a la inauguració de l’Smithsonian Folklife Festival, el festival de cultura popular més important del món on Catalunya és el país convidat d’enguany.
Trobareu tota la informació referent al festival en aquesta notícia: ‘Amazing Catalonia’: la cultura popular catalana es mostra a Washington.

Response: Quim Torra, president de la Generalitat, inaugura a Washington el Catalonia America Council per fomentar les relacions entre Catalunya i els Estats Units. Torra declara que cal fer efectiva l’autodeterminació votada pels catalans l’1-O i acabar amb l’aplicació de l’article 155, a causa de la qual es van tancar les delegacions catalanes a l’estranger, entre d'altres efectes negatius.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Parlament de Catalunya ha reclamat a Quim Torra que se sotmeti ‘de manera immediata’ a una qüestió de confiança o convoqui eleccions.
L’oposició ha aprovat una moció del PSC que constata la ‘inoperància’ del govern i recorda que no ha pogut aprovar el pressupost d’enguany per falta de suports.
La CUP ha optat per no participar en la votació i el govern s’ha quedat en minoria, amb la resta de grups en contra.
La moció ha estat aprovada amb 62 vots a favor (C’s, PSC, CatECP i el PP) i 61 en contra (JxCat i ERC).
JxCat i Torra no han acceptat el resultat per aquesta raó.
En una piulada, el president de la Generalitat ha criticat que C’s, PSC, comuns, el PP i el vot de qualitat de Llarena ‘sumen forces’ per demanar-li eleccions.
‘Continuem governant amb tota l’ambició republicana intacta’, ha dit.
El pronunciament de la cambra és un revés polític per al president de la Generalitat i tot el govern, però no és jurídicament vinculant.
La potestat de la convocatòria electoral només la té Torra.
El president, de fet, ja va refermar ahir que no pensa convocar eleccions aquest any perquè seria una ‘gravíssima irresponsabilitat’.
Així ho va sentenciar durant la sessió de control al govern i en una compareixença posterior per explicar els darrers canvis a l’executiu, en què es va evidenciar la solitud de JxCat i ERC, que es mantenen lluny dels anticapitalistes i no van aconseguir apropar-se als comuns durant la negociació pressupostària.
Els dos socis de govern han criticat que el text del PSC és una moció trampa, perquè consideren que és una moció de censura encoberta que no està prevista reglamentàriament.
Per això, han tornat a emplaçar l’oposició a posar-se d’acord per a presentar una moció de censura amb un candidat alternatiu a la presidència.
La CUP s’ha desmarcat de la votació, però ha exigit a Torra la convocatòria d’eleccions.
‘Calen nous lideratges’, ha sentenciat amb contundència la diputada Maria Sirvent.
Si la CUP hagués votat en contra de la moció, s’hauria produït un empat i hauria estat rebutjada.
JxCat i ERC han minimitzat els efectes del pronunciament del parlament i han posat el focus en la pèrdua de la majoria com a conseqüència de la intervenció de Llarena.
‘No s’amaguin darrere de la repressió per a posar en dificultats el govern de Catalunya’, els ha retret la portaveu d’ERC, Anna Caula.
JxCat no pensa reconèixer políticament la desautorització de la cambra.
Josep Costa, vicepresident primer del parlament, ha afirmat que Torra manté els mateixos suports que quan va ser investit president el maig de l’any passat.
La investidura va prosperar en segona volta per majoria simple gràcies a l’abstenció de la CUP.
Però la suspensió dels quatre diputats de JxCat i el fet que Comín no pugui delegar el vot des de l’exili, han deixat JxCat i ERC en 61 vots, davant dels 65 que sumen els partits constitucionalistes i els comuns.
Per això Torra i Costa han parlat del ‘vot de qualitat’ de Llarena.
L’octubre passat, Oriol Junqueras i Raül Romeva van respondre a la suspensió decretada pel jutge instructor del Tribunal Suprem designant Sergi Sabrià com a diputat substitut i hi deleguen el seu vot, de manera que sí que són comptabilitzats.
Però els quatre diputats de JxCat es van negar per no assumir políticament la suspensió, que ja s’havia executat abans a la pràctica amb la retirada del sou de tots els diputats afectats.
Aquesta realitat ha fet que la portaveu del PSC, Eva Granados, hagi assenyalat que els quatre diputats de JxCat podrien designar substituts perquè se’n comptabilitzessin els vots.
En el seu moment, JxCat va intentar mantenir l’antiga delegació de vot dels seus diputats afectats per Llarena, però la mesa ho va rebutjar amb els vots d’ERC i el PSC.
Puigdemont va presentar després al Tribunal Constitucional un recurs d’empara contra la decisió, tenint en compte que el ple havia rebutjat la suspensió dels drets i els deures dels diputats, al mateix temps que havia habilitat un sistema de designació per a substituir-los.

Response: El bloc del 155, PSC, Cs, Comuns i PP aprofita que Llarena suspèn quatre diputats de JXCat i, per tant, el govern es queda en minoria, per reclamar al president Torra que se sotmeti a una qüestió de confiança o convoqui eleccions. La CUP no participa en la votació. El Govern no reconeix la desautorització de la cambra.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El grup municipal d'ICV-IdB a Banyoles presentarà en el proper ple d'aquest mes d'abril una moció on reclamen que la vila declari persona non grata i no representativa de la ciutadania banyolina el rei Felip VI i el conjunt de la família reial espanyola.
La moció vol que la capital del Pla de l'Estany sigui declarada "municipi republicà" i que d'aquesta manera es reconeguin els "valors republicans" i es posin en pràctica a l'hora d'exercir les responsabilitats municipals.
A part, el quart punt de la moció proposa que l'ajuntament i els seus membres no acudeixin a cap acte on hi hagi algun representant de la monarquia espanyola.
Al mateix temps, volen que es retiri tota la simbologia borbònica de la ciutat.
En cas de ser aprovada, remetrien l'acord de ple a la presidència del Parlament de Catalunya i del Govern de la Generalitat.
La moció, tal i com assenyalen, s'emmarca dins de la commemoració del 85è aniversari de la II República.
Tal i com expliquen en el document que han enviat, el grup municipal d'ICV-IdB de Banyoles (que es troba a l'oposició) recorda que el 14 d'abril es commemora la proclamació de la II República.
Any rere any, aquest grup municipal ha realitzat propostes per celebrar aquesta efemèride, recuperar i investigar els esdeveniments que van marcar aquest període.
En aquest sentit, assenyalen que des de fa anys la bandera republicana és present a l'entrada de l'Ajuntament de Banyoles després s'acordés per ple instal·lar-la en aquest indret arran d'una moció presentada per aquest mateix grup municipal.
Segons assenyalen des del partit, en les passades eleccions del 27 de setembre i del 20 de desembre, les forces declarades obertament republicanes van aconseguir més d'un 80% dels vots.
Per això, aposten anar un pas més enllà i presentar aquesta moció on demanen administrar la ciutat seguint els valors republicans.
Alhora volen que el poble sigui declarat oficialment municipi "republicà".
"La moció pretén iniciar un camí cap a un sistema més transparent, participatiu, democràtic i trencar l''statu quo' imperant", afirmen.
En aquest sentit, assenyalen que la Constitució espanyola del 1978 que situa el rei com a cap d'estat marca uns principis "no democràtics" que perpetuen "determinats privilegis" a un grup reduït de persones (la família reial) els quals no poden ser mai sotmesos a consideració de la ciutadania per ratificar-los o rebutjar-los.
"Aquesta concepció d'estat xoca frontalment amb el model d'estat republicà que situa a tots els ciutadans iguals davant la llei i on la potestat per escollir el seu cap d'estat recau en la sobirania popular", descriuen en la moció.
Al mateix temps, critiquen la opacitat que manté la corona espanyola pel que fa al seu pressupost anual o les investigacions i últims casos de negocis "poc clars" que han sortit a la llum i que, tal i com asseguren, s'han tramat fent ús dels privilegis reials.
En aquest sentit, el grup municipal subratlla que els valors republicans són exemples i garants de la justícia, la transparència, el retre comptes i l'exercici del poder amb humilitat.
Per això, insten a que es segueixin aquests valors aplicats a la política municipal de Banyoles que permetran, segons ICV-Independents de Banyoles, tenir una ciutadania més eficient.
Per tot això aposten per tirar endavant aquesta moció que vol declarar Banyoles "municipi republicà", reconèixer els valors republicans com els necessaris a l'hora d'exercir les responsabilitats municipals, declarar la família real espanyola "no representativa" de la ciutadania banyolina, que tant l'Ajuntament de Banyoles com els seus membres no acudeixin a cap acte on hi hagi la monarquia espanyola i, per últim, retirar tota la simbologia borbònica de la ciutat.
A més, assenyalen que si la moció prospera, la faran arribar a la Presidència del Parlament de Catalunya i a la conselleria de Presidència del Govern de la Generalitat.

Response: ICV-Independents de Banyoles presenten una moció al ple de l’Ajuntament per declarar “persona non grata” Felip VI i la família reial. A més, volen que l’Ajuntament sigui “municipi republicà”, que no s’enviï cap representant municipal a actes amb la monarquia i que es retirin tots els símbols borbònics de la ciutat. Si s’aprova, ho portaran al Parlament i a la Generalitat.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'Hospital General Vall d'Hebron de Barcelona ha provat, per primera vegada, una tècnica pionera en el tractament de càncer de pàncrees que, fins ara, ha registrat bons resultats.
L'assaig s'emmarca en un estudi europeu que busca testar una cirurgia concreta que, fins ara, no s'havia aplicat mai en pacients amb càncer d'aquest tipus.
S'estima que, amb aquesta intervenció, els pacients podran viure més temps que els que només se sotmeten a quimioteràpia.
Si bé l'estudi experimental va començar l'any 2015, Vall d'Hebron és l'únic hospital de l'estat espanyol que s'ha sumat a aquesta iniciativa, que provarà la tècnica en 228 pacients en total i es preveu que finalitzi l'any 2019.
La doctora Elizabeth Pando, del servei de cirurgia i trasplantaments, ha explicat que es tracta d'un mecanisme pioner perquè està enfocat als malalts de càncer de pàncrees en situació molt avançada, el que suposa el 40% dels pacients quan se'ls detecta la malaltia, i perquè utilitza una tècnica que fins ara no s'havia aplicat mai per aquests tipus de tumors: la radiofreqüència.
Fins ara, aquest tractament s'havia utilitzat en tumors hepàtics, renals i de tiroides, entre altres, i "mai abans s'havia gosat testar-lo amb el pàncrees", explica Pando, "perquè la radiofreqüència treballa en calent i provar-ho amb el pàncrees és perillós perquè l'escalfor podria danyar vasos i artèries que l'envolten".
L'investigador i cap clínic de cirurgia pancreàtica de l'hospital, Joaquim Balsells, ha explicat que es tracta d'un assaig clínic multicèntric que està liderat per investigadors holandesos i que preveu poder analitzar els resultats entre el 2020 i el 2021.
"Entre els malalts de càncer de pàncrees, la taxa de supervivència és molt baixa", explica la doctora Pando
El càncer de pàncrees, segona causa de mortalitat l'any 2019
Segons l'últim registre mèdic dels casos, s'estima que l'any 2019 la segona causa de mortalitat per càncer serà el que afecta el pàncrees.
Charco ha explicat que és un dels més agressius perquè "només una de cada cinc persones pot ser operada quan l'hi detecten".
El càncer de pàncrees se sol identificar a través dels símptomes, el que implica que la malaltia se sol diagnosticar quan ja està en un estadi avançat.
A Catalunya, enguany, s'ha arribat gairebé a 1.300 casos.
De fet, quan els metges diagnostiquen aquesta malaltia, "un 40% dels malalts té el tumor disseminat en el pàncrees, un altre 40% presenta metàstasi i ja és impossible aplicar radiofreqüència, i només el 20% dels malalts es poden operar", ha detallat la doctora.
Pando també ha afegit que "entre els malalts de càncer de pàncrees, la taxa de supervivència és molt baixa".
"Es tracta d'un assaig clínic molt estricte que encara no podem oferir a tots els pacients", i ha afegit que els que se sotmeten al procediment és perquè prèviament han acceptat formar part de l'estudi.
Vall d'Hebron ha testat la radiofreqüència en tres pacients diferents que, tots ells, han passat per quimioteràpia prèviament a la intervenció.
Una d'elles és la María José.
Primers resultats de la radiofreqüència
María José té 74 anys, ha sigut metge de família durant 41 anys en un ambulatori, i el passat 31 d'agost va ser ingressada per sotmetre's a radiofreqüència, després que li detectessin un càncer de pàncrees.
Després d'un TAC i una analítica, els metges li van trobar el tumor.
"Sent metge, sabia que sobreviure a un càncer d'aquest tipus era molt difícil", i per aquest motiu va acceptar formar part de l'estudi que plantejava la radiofreqüència: "era l'última sortida que tenia", explica.
Després de la intervenció, ha fet quimioteràpia i assegura que no està tan cansada i que es troba millor.
Els doctors confien a veure bons resultats i poder aplicar la radiofreqüència a altres pacients en els pròxims tres anys
La doctora Pando explica que, entre tots els pacients que accepten formar part de l'estudi, es fa una selecció aleatòria i alguns continuen fent només quimioteràpia i altres són sotmesos a radiofreqüència.
Optimisme de cara als resultats de l'estudi
Pando ha explicat que "encara falta veure la resposta de la immunitat davant la radiofreqüència" i determinar si es modifica o no amb el temps.
L'equip de doctors ha agraït a Caixa Bank la seva participació econòmica en l'estudi, i s'ha mostrat optimista de cara als futurs resultats.
"Encara és aviat per extreure'n conclusions, però la hipòtesi que tenim és que realment hi haurà un benefici per al pacient amb la radiofreqüència", ha dit el doctor Balsells, que també ha afegit que confia a poder aplicar aquesta tècnica pionera en altres pacients d'aquí uns tres o quatre anys.

Response: Un assaig europeu prova la tècnica de radiofreqüència en el tractament del càncer de pàncrees, que té una taxa de supervivència molt baixa. Aquest càncer se sol detectar molt avançat i estès, però un 20% dels casos es poden operar i tractar amb aquesta tècnica pionera. A la Vall d’Hebron han tractat 3 pacients amb la radiofreqüència, amb bons resultats.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L’Audiència de Barcelona comença a jutjar avui dos agents antiavalots del cos dels Mossos d’Esquadra, com a responsables de la pèrdua d’un ull d’Ester Quintana en la vaga general del novembre del 2012 al passeig de Gràcia.
Els agents són acusats d’haver disparat una pilota de goma que va causar la lesió i s’encaren a penes que poden arribar a nou anys de presó i nou d’inhabilitació.
És previst que el judici duri fins el 27 d’abril, en nou sessions repartides en tres setmanes.
Quintana ja va arribar a un acord econòmic amb la Generalitat fa mesos i serà indemnitzada amb 261.000 euros, però l’acord deixava oberta la via penal.
Quintana ha estat operada sis vegades i encara li hauran de fer alguna intervenció quirúrgica més.
A banda, la defensa recorda que tindrà un deteriorament prematur de l’ull dret, que té estrès posttraumàtic i depressió i se li ha concedit la incapacitat permanent total.
El judici començarà amb les qüestions prèvies i demà declararà Quintana com a testimoni.
Entre el 18 i el 20 d’abril declararan vint-i-nou policies com a testimonis, i finalment el 27 d’abril declararan els acusats.
Acusació particular
En l’escrit de l’acusació particular s’assegura que l’escopeter va disparar una ‘arma de guerra’, que aquell dia era prohibida perquè la direcció dels Mossos no n’havia autoritzat l’ús, i, a més, ho va fer en un moment i una zona en què no hi havia aldarulls ni risc per a cap persona ni propietat.
Segons el seu relat, el sots-inspector i l’escopeter acusats anaven a la furgoneta Dragó-40, que encapçalava dues furgonetes més.
Cap a les 20.45 van arribar al passeig de Gràcia per la Gran Via, procedents de la rambla de Catalunya.
Allà la situació era relativament tranquil·la, amb alguns manifestants que ja se n’anaven cap a casa.
El director general de la Policia, Manel Prat, no havia donat l’ordre de disparar pilotes de goma en tot el dia i fins i tot les salves sense projectil eren vedades.
Els dos acusats van baixar de la furgoneta i, segons que sembla, el sots-inspector va ordenar a l’escopeter de disparar una pilota de goma.
La representació de Quintana assegura que els agents sabien quin risc poden produir aquestes pilotes i que era un ‘despropòsit’ de disparar havent-hi vianants a menys de trenta metres de distància, perquè el protocol exigeix que siguin a més de cinquanta metres i sempre que hi hagi un risc alt per a persones o béns.
A més, assegura que el sots-inspector seria igualment responsable dels fets encara que no hagués donat l’ordre, perquè ell era el responsable de l’actuació de tots els seus agents, mentre que l’escopeter també en seria responsable encara que hagués rebut l’ordre, perquè el principi d’obediència deguda no es pot aplicar en casos de vulneració de la llei o de les instruccions internes.
Per això l’acusació particular els considera culpables a tots dos i en demana l’empresonament i la inhabilitació per a ser policies durant nou anys, per un delicte de lesions amb pèrdua d’òrgan principal.
La petició de la fiscalia
En canvi, la fiscalia rebaixa la petició de pena fins a dos anys de presó i quatre d’inhabilitació, per un delicte de lesions per imprudència greu.
En l’escrit, assegura que quan el sots-inspector i l’escopeter van arribar al passeig de Gràcia la situació era de ‘tranquil·litat’, amb escassos manifestants ‘en fase de dispersió i que marxaven voluntàriament del lloc, sense portar armes ni instruments perillosos’, cosa que no representava cap perill per als agents, manifestants, vianants, mobiliari urbà ni propietats privades.
Tots dos acusats van baixar de la furgoneta i, tot i que ‘les circumstàncies no requerien de cap manera que es disparessin pilotes de goma, i podent-se servir d’uns altres mitjans menys lesius’, el sots-inspector va ordenar a l’escopeter de disparar pilotes de goma, ‘sense adoptar totes les mesures de precaució necessàries per a evitar danyar la integritat física’ de les persones.
L’escopeter va col·locar a l’escopeta la peça cilíndrica necessària per disparar i va fer dos trets de boles de goma.
Una de les boles va impactar, a uns quaranta metres de distància, en l’ull d’Ester Quintana, que el va perdre.
Per això el ministeri públic considera que tots dos policies ‘van infringir les normes de vigilància, incomplint totalment les normes vigents en aquell moment’ i els protocols policíacs interns.
El cas d’Ester Quintana i la seva lluita posterior, juntament amb la d’uns altres afectats per pilotes de goma dels Mossos, va ser el detonant perquè el parlament creés una comissió per a debatre l’ús de material antiavalots de la policia catalana i finalment es prohibissin les pilotes de goma.

Response: Comença a Barcelona el judici contra dos agents antiavalots dels Mossos d’Esquadra per la pèrdua d’un ull a Ester Quintana amb una pilota de goma. Els demanen 9 anys de presó i 9 d’inhabilitació. Els acusats van arribar al passeig de Gràcia quan estava molt tranquil i no suposava perill per ningú. L’escopeter va disparar sense prendre mesures de protecció.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC) creu que l'economia catalana creixerà al voltant d'un 3% del PIB aquest 2018.
Així, veu més "raonable" la predicció que ha fet la Cambra de Comerç de Barcelona, del 3,1%, que les recentment anunciades pel BBVA i Funcas, del 2,5% i el 2,2% respectivament.
Totes dues estan per sota de les previsions que les dues institucions fan per al conjunt d'Espanya el 2018 (2,9% el BBVA i 2,8% Funcas) i són "bastant incongruents" amb el que està passant amb l'economia en els primers mesos de l'any, tal com ha apuntat en roda de premsa aquest dimecres l'economista Xavier Cuadras, membre de la comissió d'Economia Catalana del Col·legi.
Després d'un fort període de crisi, l'economia catalana porta 13 trimestres creixent per sobre del 3%, una fita que és "extraordinària", en paraules de Modest Guinjoan, el president de la comissió.
De cara al futur, s'espera que aquestes taxes de variació del PIB es suavitzin.
Amb unes exportacions de rècord, un creixement de l'ocupació i xifres positives en la producció i la inversió industrials, en termes globals l'economia catalana avança a bon ritme, tal com conclou el grup de conjuntura de la Comissió d'Economia Catalana del Col·legi d'Economistes.
Amb tot, els experts han detectat una "contradicció" en l'àmbit del consum, que en global segueix creixent a un ritme "alt", del 3,2% interanual en el primer trimestre.
En canvi, el comerç no avança al mateix ritme: entre gener i abril, l'índex de vendes en grans superfícies va caure un 2,9% i l'índex de comerç al detall només va créixer un 1,9%.
Segons l'economista Jordi Goula, un dels factors que podria explicar aquesta diferència és l'auge del comerç electrònic, que fins ara era "residual" però que podria estar establint un "canvi d'hàbits".
De fet, l'e-commerce i les activitats del sector logístic que hi estan relacionades van "com una Harley", ha afegit Goula, i cada cop generen més llocs de treball.
L'economista també ha apuntat com a possible causa el fet que la climatologia dels primers mesos de l'any no ha acompanyat a la compra de roba, mentre sí que ha crescut la despesa en oci, restauració i alimentació.
"El més normal és que no hi hagi un altre rècord aquest any" en turisme
Pel que fa al turisme, el Col·legi d'Economistes certifica la tendència de caiguda en el nombre de visitants, que alhora han augmentat la despesa.
I és que "hi ha països que en han prestat turistes, com Tunísia o Turquia, i ara en tornen a rebre.
Aquest préstec s'ha acabat", ha afirmat Goula, qui ha valorat positivament que hi hagi menys turistes però en canvi gastin més.
Pel que fa al sector immobiliari, Goula ha posat de manifest que, a Barcelona ciutat, el mercat està "frenat per la manca d'oferta".
No hi ha pràcticament obra nova i la venda de primera ma "des de fa molt de temps es fa sobre planell", ha comentat.
Per altra banda, ha afegit, "no hi ha oferta de producte de segona mà".
700 milions d'euros de "marge de maniobra" en la despesa de la Generalitat
Pel que fa al sector públic, l'economista Albert Carreras calcula que el pressupost de la Generalitat del 2019 tindrà uns 700 milions d'euros de marge per a noves despeses.
I és que dels 25.000 milions d'euros de pressupost, la gran majoria estan "completament obligats" i "el marge de maniobra és baix".
Carreras ha apuntat com a possibles prioritats del Govern les socials com les llars d'infants, la renda garantida de ciutadania, les polítiques d'habitatge, la promoció de la llengua catalana i el finançament de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA).
Carreras ha tornat a defensar que hagués estat més convenient fer pressupostos per al 2018, cosa que la Generalitat ja ha descartat.

Response: EL Col·legi d’Economistes de Catalunya preveu un creixement del 3% del PIB per a l’economia catalana. Els principals factors d’aquest creixement són les exportacions, l’ocupació, i la producció i inversió industrials. En el sector turístic, cau el nombre de visitants, però augmenta la seva despesa. La Generalitat tindrà un marge de maniobra de 700 milions d'euros el 2019.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Si aquesta setmana la situació no es resol amb un "Govern del 52%", el proper pas és confrontar amb els dos grans partits independentistes o "passar-los per damunt".
Des del carrer perquè, de moment, de fer el salt a les institucions encara ningú n'ha dit res.
De fet, l'ANC ho va provar a les municipals de 2019 impulsant el moviment Primàries i el fracàs va ser sonat.
La concentració que aquest diumenge al migdia ha convocat a la plaça de Sant Jaume l'entitat que presideix Elisenda Paluzie, i que ha reunit un miler de persones ja sense mesures anticovid -la majoria d'assistents estaven, per edat, vacunats-, ha tingut un to dur.
Ha estat agra amb els partits independentistes, singularment amb ERC i Junts.
Els retrets dels oradors i entre els assistents han estat constants i el clima era de decepció per la marxa del procés independentista des de l'1-O del 2017 fins ara.
Cap dels dos partits implicats en la negociació per repartir-se un Govern que hauria de presidir Pere Aragonès hi ha enviat delegacions.
Si ho haguessin fet, no haurien estat gens còmodes.
El manifest que han llegit algunes entitats independentistes ha recordat tots els desencontres en els moments clau del procés i com "el carrer", i singularment l'ANC, va desbloquejar segons ells el 9-N o l'1-O.
Uns actes pels quals després els polítics en van assumir conseqüències patrimonials i penals.
El vicepresident de l'entitat, David Fernández, ha recordat com durant aquests anys els han pagat les fiances i Elisenda Paluzie ha esmentat els centenars de sopar grocs organitzats per recollir fons.
Fernández ha esmentat els seus sacrificis en forma de "temps, diners, treballs o fins i tot parelles", això sí.
FOTOS L'ANC demana Govern independentista ja a la plaça de Sant Jaume
Previous Next
Per tot plegat, l'ANC se sent ara plenament legitimada per carregar contra la incapacitat per formar "un Govern del 52%".
"Hem anat amb paciència infinita a reunions per sentir a parlar de diàleg i d'una amnistia que mai arribaran", ha dit Paluzie en referència a les posicions que defensa ERC però també Òmnium o Junts.
L'ANC no caurà "en la divisió de les bases"
Fernàndez s'ha expressat en termes similars quan ha dit que "podem estar al darrere empenyent, també al costat ajudant o al davant confrontant malgrat que no és el que volem".
El número dos de Palizue, afí a les tesis de Joan Canadell, ha donat a entendre que l'ANC serà capaç de "mantenir-se unida" malgrat que els partits fomentin "la divisió de les bases".
La pandèmia i el descontent independentista han projectat una ombra de dubte sobre la pressió que està disposat a exercir "el carrer" en una hora crítica del procés independentista.
Paluzie no té dubte que, si no se'n surten i els partits segueixen "barallant-se per les engrunes", tornarà a passar com el 2012, quan Artur Mas no tenia full de ruta i el carrer li va donar amb la inesperadament gran manifestació de la Diada.
"Un dia, per sorpresa, us tornarà una onada com la del 2012, i us hi sumeu o us passarà per damunt", ha afirmat entre aplaudiments dels assistents, que aquest cop ja no han victorejat Carles Puigdemont i s'han limitat a demanar "unitat" i "independència".
A l'ANC l'han acompanyada per llegir el manifest de la convocatòria representants de les ADIC, Meridiana Resisteix (abillat amb una samarreta que carregava de forma escatològica contra Esquerra), Súmate, la FNEC o la patronal Anem per feina, entre d'altres.
No hi havia, però, representació oficial d'altres entitats sobiranistes potents com ara la Intersindical-CSC, l'AMI, la Plataforma per la Llengua o l'Associació Catalana pels Drets Civils, que aplega els familiars dels presos polítics.
Sí una representació de la CUP amb el diputat Carles Riera malgrat que els partits aquest cop no havien estat explícitament convidats.
La Cambra, protagonista
L'ANC ha donat una especial rellevància a la presència de la presidenta de la Cambra de Barcelona, Mònica Roca, successora de Canadell i vinculada a Eines de País, la campanya que va promoure l'entitat.
Haver pres el relleu a l'establishment de la ciutat a la institució és l'èxit més visible en els darrers anys de l'entitat.
Roca ha demanat un govern "fort, cohesionat, estable i nítidament independentista per afrontar la recuperació" i no ha defugit la referència al moment polític: "Sabem perdre, però ara hem guanyat i ens toca demostrar que sabem guanyar", ha dit.
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
Més de 100 personalitats internacionals demanen alliberar els presos en un manifest de l'ANC
L'entitat impulsa un manifest que reivindica l'1-O i la majoria independentista després de les eleccions

Response: La plaça Sant Jaume acull un acte de l’ANC amb un miler de persones. Han llegit un manifest per reclamar la unitat del “Govern del 52%” a ERC i Junts, amb discursos molt durs a favor de la unitat i en contra de la divisió de les bases. Elisenda Paluzie i David Fernàndez han carregat contra ERC i Junts.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'Audiència de Barcelona ha jutjat aquest dilluns un professor d'arts marcials acusat d'abusar sexualment una vegada d'un nen de 3 anys l'any 2012 al Bruc (Anoia).
La fiscalia demana 11 anys i mig de presó per un delicte d'abusos sexuals a menor de 13 anys, ja que considera demostrat que l'home es va posar el penis del nen a la seva boca mentre eren al lavabo tots dos sols.
L'acusat ha negat rotundament els fets i encara no s'explica perquè el nen va explicar aquests suposats fets als seus pares i més tard a diversos psicòlegs.
Els fets haurien passat entre setembre i principis d'octubre del 2012, poc després d'iniciar-se les classes d'aikido extraescolars del col·legi El Bruc, que es feien a la sala d'actes de l'Ajuntament per falta d'espais al centre escolar.
El professor ensenyava aquesta art marcial a alumnes de P3 fins a 6è de Primària.
A tots els feia anar al lavabo per fer les seves necessitats abans d'iniciar la classe, per no interrompre-la més tard.
Als més petits els ajudava a vestir-se i en alguna ocasió els ajudava a anar al vàter per la seva poca alçada, ja que els banys eren els públics de l'ajuntament.
L'home ha dit que sempre deixava la porta del bany i de la sala oberta per controlar tots els nens a la vegada.
Ha reconegut que la suposada víctima li va demanar algun cop que l'ajudés a fer pipi i ell li va baixar els pantalons i els calçotets i li va tocar el penis per ajudar-lo a fer pipi, però en cap cas, ha dit, se'l va posar a la boca o li va fer tocaments obscens.
No va veure cap comportament estrany en el nen i no hi va tenir cap problema, tampoc amb els seus pares.
L'acusat ha dit que en els quatre anys que portava fent classes no havia tingut mai cap problema, i tampoc n'ha tingut després.
Tot i que va estar un temps sense donar classes a nens, actualment ho torna a fer amb dos ajudants sempre presents per evitar malentesos.
L'home ha recordat també que l'aula on feia classes tenia finestres que donaven a la plaça.
Un dia d'octubre, la mare del nen li estava tallant les ungles i li va fer mal al nen en un dit sense voler.
Li va llepar el dit per curar-lo i el menor va explicar que això també li havia fet el professor d'aikido amb el seu penis.
La mare es va preocupar, li va explicar al pare que va repreguntar al menor i aquest ho va reafirmar.
Els pares ho van explicar al director del centre i a l'AMPA, i es va convocar una reunió amb tots els implicats i l'inspector d'Educació.
Quan li van dir al mestre de què se l'acusava, va tenir una reacció "freda" i "immutable", cosa que va sorprendre els assistents, i va demanar poder parlar amb el nen per saber els motius de l'acusació.
Els pares volien que psicòlegs veiessin el seu fill i corroboressin l'acusació abans de denunciar el professor d'aikido, però la reacció del professor i la insistència de l'AMPA va fer que denunciessin el cas als Mossos d'Esquadra aquell mateix dia.
El nen es va visitar a l'Hospital d'Igualada, a l'Institut de Medicina Legal i a la unitat d'abusos de l'Hospital Sant Joan de Déu.
Després de cada visita, el nen, tot i que no presentava seqüeles psicològiques pels abusos, sí que es mostrava més tancat i inhibit a classe.
En els dos primers llocs, el nen no va explicar espontàniament els abusos, sinó que va ser en respostes monosil·làbiques a preguntes de la seva mare, que no va poder deixar-lo sol amb els psicòlegs.
Els psicòlegs de Sant Joan de Déu sí que van veure molt creïble la versió del nen, en considerar que els nens només són espontanis en aquestes qüestions amb entorns i persones en qui confien, com els seus pares, i en moments com el bany o la neteja personal.

Response: Un professor d’arts marcials del Bruc és jutjat per haver abusat sexualment d’un alumne de 3 anys el 2012. Abans de començar les classes, el professor acompanyava els alumnes als lavabos i, en un cas, va posar-se el penis del nen a la boca, tal com va explicar el menor als seus pares i a tres equips de psicòlegs.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L’Ajuntament de Castelló ha adjudicat la redacció del projecte i l’execució de les obres de millora de mobilitat per als vianants i ciclista de l’avinguda Lledó a la UTE Av.
Lidón constituïda per les empreses Becsa SA i Telecso SL per un import de 2.722.494,62 euros més 571.723,87 euros en concepte d’IVA després de la finalització del procés de licitació.
L’adjudicació ha sigut aprovada en la sessió de la Junta de Govern Local celebrada aquest dijous.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat que, d’aquesta manera, “es fa un pas fonamental per a fer realitat la transformació d’aquest vial de la ciutat en una zona urbana més sostenible, saludable i amable per a la ciutadania”.
El projecte compta amb un pressupost de 3,3 milions cofinançats amb fons europeus.
Marco ha recalcat que la reforma de l’avinguda Lledó “permetrà impulsar la transformació urbana sostenible i situar a Castelló en l’avantguarda de l’urbanisme de qualitat basat en criteris de sostenibilitat i alineat amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible”.
Així, ha recordat que aquest projecte va ser recentment triat pel Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana per a ser exposat en el Congrés Nacional de Medi Ambient com a exemple d’aposta per la mobilitat urbana sostenible.
L’alcaldessa ha posat en valor que actuacions com aquesta “no sols milloren la qualitat urbana, sinó que reforcen la competitivitat i el potencial econòmic del barri”.
“Quan guanyem espai per al vianant i els mitjans de transport sostenibles, estem propiciant també l’activitat econòmica de l’hostaleria i el comerç local”, ha manifestat.
En l’adjudicació d’aquest projecte s’ha tingut en compte el compromís per a executar les obres en el termini d’onze mesos (2,5 menys del termini previst), l’ampliació en dos anys més per a la garantia de l’obra, els criteris socials plantejats així com l’elaboració d’un informe sobre l’impacte de l’obra i la reducció en un 1% del pressupost de licitació, entre altres aspectes.
L’acord de Junta de Govern Local ha aprovat també autoritzar la despesa per a aquest 2021 de 195.612,11 euros i assumir el compromís de consignar en el Pressupost dels exercicis 2022 i 2023 els imports de 2,86 milions i de 238.014 euros respectivament.
Cal recordar que l’avantprojecte de millora de la mobilitat per als vianants i ciclista de l’avinguda Lledó que va ser incorporat al plec regulador de la contractació de la redacció del projecte i execució de l’obra ara adjudicat va definir la reforma de manera col·laborativa en un procés en el qual s’han implicat més d’una vintena de col·lectius socials, en representació d’associacions i federacions veïnals, comercials, col·legis, sindicats, empreses, col·lectius ecologistes, el Consell Social i la Universitat Jaume I, entre altres.
La intervenció és fruit d’una anàlisi profunda de les infraestructures existents, plans urbans i estratègies de ciutat, així com dels suggeriments i necessitats aportades en el procés de participació ciutadana, i té com a objectiu la millora de la mobilitat per als vianants i ciclista mitjançant la remodelació completa de la secció viària per a la reducció de la pressió del vehicle privat i de les emissions de CO₂.
A més, incorpora altres exemples com la creació d’un itinerari segur, accessibilitat universal, la millora de la biodiversitat i l’aposta per les solucions naturals per a la gestió sostenible de l’aigua.
L’avantprojecte ha tingut en compte impactes relacionats amb la mobilitat, el medi ambient, la salut urbana i aspectes socials.
Així, per exemple, el document recollia l’increment de places d’aparcament (passant de les 397 actuals a les 435), assegurant una distància per als vianants a les places existents en un màxim de cinc minuts a peu.
També augmenta la longitud d’itineraris segurs de 910 a 1.413 metres, introdueix un carril *ciclable al llarg de tota l’avinguda i contribueix a disminuir les emissions de carboni en un 87%.
A més, el text plasmava la millora de l’espai destinat al vianant, que s’incrementa en més d’un 35% arribant al 68%.

Response: L’Ajuntament de Castelló adjudica la redacció del projecte i l’execució de l’obra que transformarà l’avinguda Lledó i en millorarà la mobilitat. El projecte es cofinança amb fons europeus per cobrir el pressupost de 3,3 milions d'euros. Les obres s’acabaran en onze mesos, 2,5 anys abans del previst inicialment. El vianant disposarà d’un 68% d’espai i de mitjans de transport sostenibles.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
Diumenge molta gent es va despertar amb una notícia sorprenent.
O gairebé sorprenent.
Cinc dies després d’haver ascendit la muntanya més alta del món en 28 hores i 30 minuts, Kilian Jornet hi havia tornat.
Aquesta vegada des del camp base avançat (6.400 m.), situat 1.300 metres més amunt d’on havia partit la primera vegada, el monestir de Rongbuk (5.100 m.).
En la segona gesta, Jornet aturava el cronòmetre en un temps espectacular, 17 hores.
Divendres alguns mitjans especialitzats ja havien parlat de la possibilitat que Jornet tornés a intentar-ho.
La primera vegada, un virus a la panxa li havia complicat la pujada i volia treure’s l’espina de tornar a fer un intent en plenes condicions.
‘No em trobava gaire bé i avançava molt lentament.
Cada pocs metres havia d’aturar-me, fos amb vòmits o amb rampes.
Malgrat tot, em trobava bé en alçada i vaig decidir de continuar.
De tornada, però, vaig pensar que m’agradaria tornar-ho a intentar trobant-me en bones condicions’.
I així va ser.
Però no era pas el primer de fer aquest gesta.
El fet cert és que el vessant nord de l’Everest ja havia vist l’ascensió ràpida de dos escaladors.
La més ràpida fou la de l’austríac Christian Stangl, que el 25 de maig del 2006 va fer cim en 16 hores i 42 minuts.
Va pujar en estil molt lleuger, amb mig litre d’aigua, bastons d’esquí i, com Jornet, sense oxigen.
Tampoc no va portar ni ràdio ni telèfon satèl·lit.
Però sobre aquest rècord sempre hi planarà el dubte.
El motiu l’hem d’anar a cercar quatre anys més tard, el 2010, al massís del Karakorum.
Després de pujar el K2, almenys això va assegurar ell, en el món alpinista van començar a sorgir dubtes si realment ho havia fet: la foto del cim semblava retocada, el grup d’alpinistes que venia darrere seu no hi va trobar petjades… Massa dubtes.
Stangl no va resistir la pressió i tres mesos més tard va convocar una conferència de premsa per reconèixer que havia mentit.
Així ho explicava en una entrevista concedida a Desnivel: ‘Era la meva tercera expedició al K2.
Hi havia pocs alpinistes al camp base, ningú no volia pujar i vaig voler fer el meu últim intent al cim.
Un cop pujava em vaig adonar que no podia.
Tenia molta pressió, perquè en les tres últimes temporades al K2 hi havien mort 14 persones.
D’una banda, sentia que havia de deixar enrere el K2, treure’m l’espina, tornar a casa… D’una altra banda, sentia una gran pressió: no podia tornar a casa sense fer el cim.
Vaig agafar el telèfon satèl·lit i vaig dir que havia fet cim.
Vaig tornar al camp base i vaig volar cap a casa sabent que havia comès un greu error…’ Aquest fet va tacar la seva carrera, però ningú no qüestiona que l’ascens a l’Everest sigui una farsa.
Kammerlander, el pioner
Ara, si repassem les ascensions ràpides hem de parlar de l’italià Hans Kammerlander, company de viatge en desenes d’expedicions de Reinhold Messner, la primera persona del món a escalar els 14 cims de més de 8.000 metres, sense oxigen.
Com ja havia fet en més muntanyes: sense oxigen, d’una sola tirada i, atenció, fent el descens esquiant.
‘Vaig esquiar els primers 300 metres amb un pendent de 55 graus.
Llavors em vaig treure els esquís i vaig fer servir els grampons unes quantes vegades fins a arribar als 7.700 m.
Em vaig tornar a posar els esquís i ja no me’ls vaig treure més’, ha explicat en nombroses entrevistes.
Va dedicar-hi 23 hores i 30 minuts.
Va repetir la mateixa tècnica en més vuit mil, com el Makalu, el Lhotse o el Nanga Parbat.
No ho va fer al K2, on el seny el va fer renunciar a baixar esquiant una paret de 60 graus d’inclinació: ‘Quan vaig veure que un escalador coreà queia pel pendís i passava a pocs metres de mi, em vaig treure els esquís.’
Mai més no ho va tornar a intentar, però continua pensant que és possible: ‘És clar que algú ho farà, però no seré jo.’

Response: Kilian Jornet ha pujat l’Everest per segona vegada en 5 dies i ha trigat 17 hores, perquè la primera no es trobava bé i va aconseguir-ho en 28,5 hores. Altres escaladors ràpids abans que ell havien ascendit l’Everest d’una tirada: en 16,7 hores l’austríac Christian Stangl, el 2006, i el primer fou l’italià Hans Kammerlander, en 23,5 hores.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El debat entre els set partits amb grup parlamentari al congrés espanyol, emès per RTVE, ha posat en evidència la pugna entre ERC, CDC i PNB, d’una banda, i Podem d’una altra, tant a Catalunya com a Euskadi, on Podem ja va avançar al PNB en vots i ara podria passar-li davant també en escons.
Al debat, hi han participat Gabriel Rufián (ERC), Carles Campuzano (CDC), Aitor Esteban (PNB), Pablo Casado (PP), Isabel Rodríguez (PSOE), Íñigo Errejón (Podem) i Juan Carlos Girauta (Ciutadans).
La batalla al País Basc i Catalunya també s’ha pogut veure en l’anomenat ‘minut d’or’ amb què cadascun ha tancat la intervenció.
En l’apartat de política territorial, Rufián, que ha criticat que algunes formacions parlin de l’encaix de Catalunya ‘com si fos un moble d’Ikea’, ha atacat Podem per haver qüestionat el pacte de govern en què es recolza Carles Puigdemont a la Generalitat.
‘I és un company de viatge el PSOE, el de l’article 135 de la Constitució?’, ha ironitzat Rufián quan Errejón ha manifestat la intenció de governar amb els socialistes.
‘Com vols a parlar de referèndum amb aquesta gent!’, s’ha queixat.
Campuzano ha comparat Pablo Iglesias amb els presidents socialistes Felipe González i José Luis Rodríguez Zapatero, ‘que arribaven a Catalunya a fer els discursos que la gent volia escoltar i quan tornaven a Madrid canviaven l’agenda’.
En un to semblant, Esteban ha posat en dubte la defensa de la ‘plurinacionalitat’ de Podem, i els ha retret que qüestionin el concert basc o la transferència de competències com les pensions.
Per defensar-se, Errejón ha recordat que ells van ser els més votats el 20-D a Catalunya i al País Basc ‘gràcies a un missatge de fraternitat i de reconeixement de la diversitat i de la plurinacionalitat’, i perque és percebut com un partit capaç de ‘reconstruir ponts’ i ‘garantir la solució de Catalunya’.
En el minut final, el més directe ha estat Rufián, que ha esmentat els ‘amics’ de Podem i coalicions, recordant que han votat moltes coses junts al congrés i que s’han intercanviat ‘aplaudiments amb les orelles’.
Però ha volgut deixar clar que ja hi ha el país que Podem ‘imagina’ i que és Catalunya, un territori que ja ha fet la ‘revolució’, on el PP és ‘residual i el PSOE secundari’ i on hi ha majories per a començar un procés constituent.
En una línia semblant, Campuzano ha subratllat: ‘A Madrid es necessiten veus fortes que defensin els interessos de Catalunya.
Com més força tinguem al congrés, més força tindran els interessos de Catalunya.’
Esteban, sense esmentar Podem, hi ha marcat distàncies, emfasitzant que per ‘marcar la diferència’, a Euskadi calia votar al PNB, un partit de ‘arrels basques que no depèn d’una direcció a Madrid’.
Girauta ha dit que amb el seu partit hi hauria un ‘canvi per construir i no per destruir’, basat en els acords.
Això, segons el seu parer, s’ho mereixen els qui van lluitar per la democràcia i ho han d’heretar les futures generacions.
Errejón ha insistit que el 26-J és una ‘oportunitat històrica’ i que no es tracta d’escollir una papereta, ‘sinó un país’ i de defensar ‘una pàtria que no deixi ningú enrere’, on tots tinguin les mateixes oportunitats.
Rodríguez ha convidat els espectadors a ‘reconciliar-se’ amb el PSOE recordant tot allò que –segons ell– van fer els governs socialistes anteriors en matèria social.
‘Tornin a mirar el PSOE perquè si volen, junts, podem fer-ho’, ha dit.
I Casado ha explicat als electors que si creuen que Espanya ‘no té futur’ o volen ‘una aliança de comunistes’ no votin el PP i que només agafin la seva papereta si anhelen trobar una ocupació, tenir les pensions garantides i un país on es protegeixi la propietat privada.

Response: El debat parlamentari al Congrés espanyol entre set partits, emès per RTVE, mostra l’enfrontament d’ERC, CDC i PNB amb Podem a Catalunya i Euskadi. Rufián, Campuzano i Esteban critiquen Podem, mentre Errejón recorda que van ser els més votats a Catalunya i al País Basc. El PSOE vol “reconciliar-se” amb els seus votants i el PP, una Espanya amb futur.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'Ajuntament de Flix (Ribera d'Ebre), representat per l'alcalde Marc Mur, compareixerà aquest dimecres a la tarda, en la Comissió de Medi Ambient del Parlament per pressionar l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) i Ercros a la descontaminació dels terrenys industrials que ha ocupat la planta de la companyia química durant dècades.
El consistori aportarà els raonaments i arguments de científics i experts que ofereixen a l'ARC els seus criteris i el seu ajut per dur a terme la neteja dels sòls.
Mur ha explicat que confien que aquesta compareixença sigui determinant perquè la descontaminació es faci en un "termini prudencial de temps", sempre "sufragada per Ercros", i amb l'objectiu que els terrenys "estiguin en perfectes condicions per acollir qualsevol nova activitat econòmica o industrial".
"Qualsevol altra cosa és tancar el tema en fals i desaprofitar l'ocasió que se'ns presenta", ha defensat l'alcalde de Flix.
L'alcalde de Flix, Marc Mur, ha assenyalat que confien que la compareixença a la Comissió de Medi Ambient suposi "un abans i un després" en la reclamada descontaminació dels terrenys industrials de la planta d'Ercros a Flix.
El consistori retreu a l'Agència de Residus de Catalunya (ARC) que la feina feta fins ara, en aquest sentit, "està incompleta".
Tot i que fa temps que els sòls són "objecte de seguiment, estudi i avaluació", i es va dur a terme una primera fase amb mesures per remeiar l'estat dels terrenys, "la major part de la feina encara està per fer", ha recordat Mur.
Així ho corroboren els experts i tècnics que també intervindran en la comissió parlamentària, aquest dimecres a la tarda.
"Es planteja que les coses es poden fer molt millor i que l'objectiu és que els terrenys, propietat d'Ercros, que estan contaminats, en un termini prudencial de temps, estiguin en perfectes condicions per acollir qualsevol nova activitat econòmica o industrial que permeti estar sobre els terrenys 24 hores al dia, 365 dies a l'any", ha dit l'alcalde.
També s'exigeix a la companyia química que costegi els costos d'aquesta operació.
L'Ajuntament de Flix i els científics reclamaran a l'ARC que revisi "la diagnosi" que s'ha fet de la situació dels terrenys i que augmenti "el llistó de l'exigència" cap a Ercros perquè els terrenys estiguin llestos per a usos industrials "futurs".
"Aquesta tesi no la comparteix l'Agència de Residus que es refereix només a usos presents però la normativa estatal és molt clara i diu que s'han de tenir en compte els presents i els futurs", ha remarcat Marc Mur.
El batlle ha insistit que, només així, té sentit tota la feina per reindustrialitzar aquests terrenys que està fent el consistori i el Govern per evitar un declivi econòmic al municipi de la Ribera d'Ebre quan es produeixi el tancament de la planta i la companyia química marxi.
La compareixença al Parlament és fruit dels contactes que, durant la primavera i l'inici de l'estiu, va dur a terme l'Ajuntament de Flix amb tots els grups parlamentaris.
"Vam consensuar que seria una bona manera de marcar un punt d'inflexió", ha explicat Mur.
L'alcalde demanarà a l'ARC que imposi calendaris menys "generosos" a Ercros i que fixi uns terminis "limitats" a la química perquè posi remei a l'estat actual dels terrenys.
En concret, en la Comissió de Medi Ambient intervindrà Joan Grimalt, professor del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i expert en geoquímica orgànica ambiental; Marta Pujadas, doctora en ciència i tecnologia ambientals per la Universitat Autònoma de Barcelona i autora d'una tesi sobre la planta química de Flix; Jordi Sunyer, especialista en epidemiologia ambiental; i Jordi Sierra, membre de la unitat de sanitat ambiental i edafologia de la facultat de farmàcia de la Universitat de Barcelona.
També intervindrà Josep Maria Tost, director de l'Agència de Residus de Catalunya, i Marc Mur, alcalde de Flix.
La comissió debatrà i votarà sis propostes de resolució.

Response: L’Ajuntament de Flix, amb l’ajut d’un equip d’experts, compareixerà al Parlament per tal de reclamar l’agilització de la descontaminació dels terrenys industrials a l’Agència de Residus de Catalunya i, en darrera instància, a Ercros. Les tasques de descontaminació són molt lentes i estan a mitges, per això l'Ajuntament reclama que s’agilitzi la neteja a càrrec d’Ercros.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El jutjat mercantil número 1 de Girona ha engegat el procés per posar a la venda el Parc Científic i Tecnològic de la Universitat de Girona (UdG) amb la publicació de l'edicte a través del qual es donen a conèixer les condicions per optar-hi i el calendari.
La primera fase contempla la venda directa del complex en fase de liquidació per un import de 22.833.000 euros.
Si això no es produeix, els diferents edificis es posarien a licitació en tres lots.
El primer, comprendria el centre d'empreses, el Jaume Casademont i el CENTA, per un valor de 13.808.000 euros.
El segon lot inclouria l'edifici Narcís Monturiol (a la venda per 3.553.000 euros) i, el tercer, l'edifici H2O (que acull l'ICRA) per un import 2.091.0000 euros.
La tercera fase subdividiria el primer lot en tres unitats separades i, si finalment, cap d'aquestes opcions es concreta, la UdG podria ser la propietària del parc sota el compromís de pagar la hipoteca pendent i que se situa en un deute de 10,4 MEUR.
El Parc Científic de Girona, a la venda.
El jutjat mercantil número 1 de Girona ha publicat l'edicte de publicitat a través del qual engega tot el procés, en el marc de la liquidació en la qual es troba immers el complex.
El document inclou la informació dels diferents béns materials (com els edificis) i immaterials (com ara el personal) del parc inclosos al pla de liquidació i estableix com es gestionarà la venda.
També es deixa clar que els espais hauran de mantenir els usos que té actualment i que se centren en la recerca i la transferència de coneixement.
El mecanisme establert contempla, tal i com ja va avançar el rector de la UdG, Sergi Bonet, fa uns dies, fins a quatre fases.
La primera (i, segons Bonet, la menys probable) preveu la venda directa de tot el conjunt per un valor de 22,8 MEUR.
Segons el document, el termini de presentació d'ofertes serà de quatre mesos des de l'aprovació del pla de liquidació, que va tenir lloc el 24 de juliol de 2017 (sense comptar l'agost).
Aquest termini es podria prorrogar fins a tres mesos més en cas que l'administrador concursal ho consideri necessari.
Per tant, aquesta primera part del procés es podria allargar fins al març de l'any vinent.
En cas que aquesta opció quedi deserta, s'engegaria la segona que preveu una posada a la venda en tres lots.
El primer el formarien el Jaume Casademont, el CENTA i el Centre d'Empreses (13,8 MEUR); el segon, el Narcís Monturiol (3,5 MEUR), i el tercer, l'edifici H2O, que acull la seu de l'ICRA (2,1 MEUR).
Això allargaria el procés uns tres mesos més i si, de nou, no hi opta ningú, s'iniciaria la tercera fase amb una subdivisió del primer lot.
En aquest cas, l'edifici del Centre d'Empreses sortiria a la venda per 7.097.538,57 euros, el Jaume Casademont per 3.461.051,78 euros i el CENTA per 488.450,56 euros.
Si cap d'aquestes opcions funciona, aleshores la UdG podria recuperar el complex.
De fet, així ho espera el seu rector, Sergi Bonet, tal i com ho va assegurar fa unes setmanes a l'ACN.
Bonet assegurava aleshores que precisament les limitacions en els usos de les instal·lacions podrien provocar que cap comprador hi estigués interessat.
Retorn a la UdG
De fet, quarta fase establerta en el pla de liquidació contempla que la UdG es converteixi en propietària dels edificis.
Per a fer-ho, hauria d'assumir el deute pendent, que se situa en els 10.391.000 euros (fruit del crèdit que es va signar amb els bancs per al centre d'empreses Giroemprèn) i que s'hauria de tornar, segons Bonet, en 23 anys.
Una mesura que seria, en paraules seves, "perfectament assumible" perquè suposaria unes quotes anuals d'uns 600.000 euros.

Response: Comencen 4 fases de la liquidació del Parc Científic i Tecnològic de la Universitat de Girona per part del jutjat mercantil. La primera fase contempla la venda de tot el complex per 22,8 milions d’euros. La segona, la divisió en tres lots. La tercera, la subdivisió del primer lot. I la quarta, que la UdG en fos la propietària.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Zoom Festival d'Igualada doblarà el nombre de continguts.
Així ho ha explicat el codirector del certamen, Jordi Comellas, en la presentació de les novetats de la 17a edició.
El certamen, que se celebrarà del 26 de novembre a l'1 de desembre a Igualada i Barcelona, incorporarà altres gèneres i temàtiques més enllà de la ficció televisiva, com ara programes de televisió d'entreteniment, reportatges informatius, programes d'esports i altres gèneres de no ficció.
L'auge de l'oferta, ha afegit Comellas, fa preveure un increment de l'afluència de públic en un esdeveniment que, aquest any, a més, comptarà amb el pressupost més alt de la seva història.
Aprofitant la presentació del cartell del 17è Zoom Festival, els codirectors del certamen, Anna Cervera i Jordi Comellas, n'han explicat les novetats.
La més important, ha dit Cervera, és la suma de gèneres i temàtiques que van més enllà de la ficció televisiva, entre els quals hi haurà programes de televisió d'entreteniment, reportatges informatius, programes d'esports, entre altres.
Cervera n'ha remarcat que el canvi comportarà "un còctel del panorama televisiu actual", amb una àmplia mostra de l'oferta nacional, però també un "tastet a nivell internacional".
"És un gran salt qualitatiu", ha assegurat.
El doble de continguts
Per la seva part, Comellas ha posat en l'èmfasi en com l'increment de formats comportarà que el certamen dupliqui el nombre de continguts en els mateixos dies, passant dels 25 habituals "a pràcticament el doble".
Sense voler entrar en xifres, el codirector ha assegurat que molt probablement aquest increment anirà també lligat a un "important" increment del nombre d'assistents.
En paral·lel, ha dit, gràcies a una major aposta per part de l'Ajuntament d'Igualada, la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya, el festival comptarà amb el pressupost més alt dels seus 17 anys d'història, una xifra però, que encara no està tancada.
Suport per a Igualada Capital de la Cultura Catalana
L'acte ha comptat també amb la presència del regidor de Cultura de l'Ajuntament d'Igualada, Pere Camps, qui ha destacat que la consolidació del certamen i el seu qualitatiu és, sense cap mena de dubte, un punt més a favor perquè la capital de l'Anoia pugui esdevenir Capital de la Cultura Catalana el 2022 –ha presentat candidatura.
Dos escenaris
Barcelona i Igualada tornaran a ser els dos escenaris del Zoom Festival.
Es programaran actes i activitats en universitats i centres educatius d'audiovisual de Barcelona, tot i que se'n mantindrà la seu al Teatre Municipal i al Cinema de l'Ateneu d'lgualada.
Enguany, el certamen premiarà en les categories cd millor format d'Entreteniment, millor Ficció, millor programa d'Informatius, millor programa Cultural i Divulgatiu; i millor programa d'Esport.s A més, els estudiants universitaris atorgaran els premis al Millor Youtuber i Millor Instagramer.
EI festival es completarà amb les seccions Zoom Series, amb estrenes de capítols inèdits de sèries d'èxit; amb el Zoom Km0, amb produccions audiovisuals del territori de l'Anoia; i amb el Zoom Kids, una sessió dedicada als alumnes d'educació primària de la comarca amb continguts que promoguin la reflexió, el debat i la critica.
També es mantindrà el Talent Campus de Formats de TV, que aportarà la descoberta de talent a les productores; i el Showcase de Pilots de Ficció, que proporcionarà al nou talent l'oportunitat d'entrar al món professional.
Showcase de Pilots de Ficció
El Zoom Festival i Serializados Fest organitzen una competició d'episodis de ficció.
De la vintena de projectes presentats, se n'han seleccionat sis finalistes.
Serà el públic i un jurat professional, en dues categories diferents, qui n'escolliran els guanyadors.
Es tracta de pilots de sèries que van des del musical, el fals documental, la comèdia de situació o l'animació 2D.
El Zoom dels més petits
El festival mantindrà la secció pels més petits, el Zoom Kids, amb l'objectiu d'apropar produccions de qualitat als alumnes de primària de la comarca de l'Anoia.
Només a Igualada, a hores d'ara ja compta amb més de 600 inscrits.
En aquesta edició, la pel·lícula escollida serà 'Joguines guardianes', dirigida per Shen Yu i Wang Yan, que reflexiona sobre el paper de les noves tecnologies en els infants.
La nova imatge
La presentació també ha comptat amb la presència dels dissenyadors gràfics del cartell d'aquesta edició, Nil Morist i Toni Argelich.
Es tracta d'una proposta versàtil que juga amb els conceptes d'imatge, llum i moviment.
Les formes resultants -píxels, ones, estrella i mitja circumferència- es combinen amb el contingut fotogràfic del festival.

Response: El 17è Zoom Festival d’Igualada oferirà el doble de continguts als de ficció televisiva que presentava fins ara, i s’afegiran programes d’entreteniment, informatius, esports. Els organitzadors creuen que això farà augmentar també els assistents. Compten amb el pressupost més alt fins el moment, amb la col·laboració de l’Ajuntament d’Igualada, la Diputació de Barcelona i la Generalitat de Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La posició d’Ada Colau en relació amb el referèndum del primer d’octubre es va convertint en un serial.
Tot i haver dit que, de moment, no cediria els locals municipals perquè no vol que hi hagi cap risc per als funcionaris de l’ajuntament, ahir va anunciar que sí que hi participaria i que aniria a votar.
Els gests polítics tenen un pes molt important en els moments que viu el país.
Ara com ara, no se sap quins seran els punts de votació, però el govern està preparat per a garantir el vot a tots els barcelonins, independentment de la decisió final de Colau.
Perquè el referèndum ha de ser ‘com sempre’.
Aquesta és la premissa del govern i que tan famosa ha fet el vice-president Oriol Junqueras en les seves respostes sobre els preparatius del primer d’octubre.
Volen que s’assembli tant com sigui possible a les últimes eleccions que s’han organitzat.
Per això, un dels dubtes principals és com ho farà el govern per fer possible la votació a Barcelona sense el suport de l’ajuntament.
Observant les dades de les últimes eleccions, les espanyoles del 26 de juny de 2016, a Barcelona hi va haver 266 col·legis electorals distribuïts en deu districtes.
D’aquests, més de vuitanta, un 30% del total, són de titularitat exclusiva de l’Ajuntament de Barcelona.
Són centres cívics, casals, espais veïnals, biblioteques i entitats com ara l’Institut Municipal de Cultura de Barcelona, el Parc Tecnològic Barcelona Nord i el Centre Municipal de Cultura Popular.
El govern assegura que, si finalment no pot disposar-ne, ja té preparat un pla de contingència.
‘L’estratègia seria substituir aquests locals per uns altres de propietat de la Generalitat que siguin com més a prop millor’, expliquen a VilaWeb fonts del Departament d’Economia i Hisenda.
La voluntat del govern, doncs, és que el dia 1 vinent hi hagi la mateixa quantitat de locals que en les últimes eleccions.
I asseguren que hi haurà facilitats per a votar a tot Barcelona.
‘La quantitat d’espais no serà cap problema.
Cal tenir en compte que la Generalitat és la gran propietària d’espais a tot Catalunya.’
Titularitat compartida
Entre els altres col·legis electorals de Barcelona, un bon pessic són de propietat governamental o de la Diputació de Barcelona.
En són exemples la xarxa d’escoles oficials d’idiomes, els edificis de la Universitat de Barcelona, la Universitat Pompeu Fabra, l’Institut del Teatre i l’Escola Superior de Disseny i d’Art ‘La Llotja’.
Tanmateix, el gruix més gran és de col·legis, escoles i instituts que formen part del Consorci Educatiu de Barcelona.
Aquest ens gestiona tots els centres educatius de la ciutat de Barcelona i té la participació de la Generalitat de Catalunya i l’Ajuntament de Barcelona, per bé que la Generalitat hi té més quota: un 60%.
És segur que el govern farà ús d’aquest privilegi per assegurar l’obertura de tots aquests espais, sobretot després del gest viscut en les últimes hores d’ahir.
Aquest moviment recorda al que va fer l’ex-consellera d’Ensenyament Irene Rigau en la consulta del 9-N, quan va assumir totes les responsabilitats administratives que podien implica una persecució de la justícia espanyola.
Una bona substitució dels locals, punt clau
Que les condicions del referèndum siguin les mateixes d’unes eleccions convencionals és una de les obsessions del govern, perquè no es pugui dir que es fa un segon 9-N.
Aquell dia, a Barcelona hi va haver 149 col·legis electorals, més d’un centenar menys que en les eleccions espanyoles del 2016.
Com explicaven els politòlegs Seda Hakobyan i Alexandre Solano en aquest article, la ciència política estableix una relació entre la distància respecte del col·legi electoral i les probabilitats de votar.
Per tant, si el govern vol seguir aquesta teoria i complir la voluntat de fer una votació ‘com sempre’, és cabdal que la substitució dels col·legis electorals que són de titularitat municipal sigui òptima.
A Barcelona en les últimes eleccions, 1.136.502 persones van ser cridades a votar, una cinquena part de tot el Principat.

Response: L’Alcaldia de Barcelona anuncia que no cedirà espais municipals per a l’1-O, encara que la batllessa sí que votarà. El Govern prepara espais propis per garantir la votació, ja que asseguren que s’ha de viure “com sempre”, és a dir, amb col·legis electorals prop del domicili del votant. La Generalitat té el 60% de la majoria d’escoles i instituts de Barcelona.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'Audiència de Girona ha començat a jutjar, aquest dimecres, l'acusat d'apallissar brutalment la parella i segrestar-la durant onze dies a casa dels seus pares, a Vidreres (Selva).
Segons les acusacions, el captiveri es va allargar del 12 al 23 d'octubre del 2014 i el processat va violar la víctima en almenys dues ocasions mentre la tenia retinguda.
L'acusat, que actualment té 33 anys, s'enfronta a 27 anys de presó.
L'Audiència també jutja cinc familiars del processat.
Són els seus pares, germanes i cunyat que estan acusats de detenció il·legal.
"La família es va organitzar per torns per evitar que la víctima pogués fugir", ha explicat l'advocada de l'acusació particular, Mireia Figa.
Els familiars s'enfronten a 6 anys de presó.
El judici es fa a porta tancada i continua dijous.
Gairebé tota la família asseguda al banc dels acusats.
La fiscalia i l'acusació particular sostenen que tots plegats van estar implicats en el segrest de l'aleshores parella del principal acusat i "feien torns" per evitar que la víctima pogués sortir de casa i avisar els Mossos d'Esquadra.
El cas es remunta a l'octubre del 2014.
La víctima i José Julio C. M. eren parella sentimental des de l'abril i convivien en una casa de la urbanització Aiguaviva Park de Vidreres.
Segons les acusacions, cap a les 3 de la matinada del dia 12, l'acusat va començar a insultar la dona dient-li "puta, que no vals per a res, no sé què faig amb tu" mentre l'apallissava, propinant-li cops de puny i puntades de peu.
La va colpejar fins que la víctima va quedar inconscient estesa a terra.
"La pallissa li va causar lesions de consideració, arribant a provocar-li una ruptura del pàncrees", detalla Figa.
Aleshores, en comptes d'avisar els serveis d'emergència, el processat "va decidir portar la víctima a casa dels seus pares".
"No la van deixar sortir, ni li van donar assistència mèdica, ni res de res", ha afegit l'advocada de la víctima.
Va ser cap a les dues de la tarda del mateix 12 d'octubre quan José Julio C. M., amb l'ajuda d'una de les seves germanes, va traslladar la jove a casa dels pares, a la mateixa urbanització.
Un cop allà, li van treure la cartera i el telèfon mòbil.
Entre el principal acusat, els seus pares, les seves germanes i el cunyat "es van organitzar per controlar els moviments de la víctima perquè no pogués escapar ni demanar ajuda", afirmen les acusacions als escrits de conclusions provisionals.
El captiveri va durar onze dies, del 12 al 23 d'octubre quan la víctima va aconseguir avisar la seva mare, que va alertar els Mossos d'Esquadra.
Les acusacions indiquen que, durant els dies que la va tenir retinguda a casa dels seus pares, el principal acusat la va violar.
"La va obligar a mantenir relacions sexuals amb penetració dues vegades.
Ella no volia però no podia oposar resistència física com a conseqüència del deteriorament físic que tenia", exposen.
A més, durant el captiveri José Julio C. M. va amenaçar la víctima dient-li que si els denunciava a la policia "la buscaria i la mataria".
Com a conseqüència dels fets, la víctima va patir una ruptura del pàncrees i del conducte de Wirsung, una trombosis de la vena porta hepàtica, fractures de costelles, contusions i hematomes.
Va necessitar 260 dies per curar-se, dels quals 28 van ser d'ingrés hospitalari.
A més, el 18 d'abril del 2015 la van haver de tornar a operar per col·locar-li una nova pròtesi pancreàtica.
27 anys de presó
El judici es fa a porta tancada i s'allargarà fins dijous.
Tots els acusats han reconegut els fets.
El principal acusat ha arribat del centre penitenciari conduït pels Mossos d'Esquadra.
Està en presó preventiva des del 24 d'octubre del 2014.
La fiscalia i l'acusació particular demanen inicialment per a José Julio C. M. 27 anys de presó.
L'acusen d'un delicte de lesions (pel qual demanen 5 anys de presó i que li prohibeixin apropar-se a la víctima durant 5 anys), d'un delicte de detenció il·legal amb un agreujant de parentiu (sol·liciten 6 anys i allunyament durant 10 anys), un delicte continuat de violació amb l'agreujant de parentiu (15 anys de presó i 10 de prohibició d'apropament a la víctima) i un delicte d'amenaces lleus (pena d'1 any de presó i allunyament durant 5 anys).
En matèria de responsabilitat civil, el fiscal vol que indemnitzi la víctima amb 19.304 euros per les seqüeles i el dany moral.
L'acusació particular eleva la suma fins als 30.704 euros.
Els altres cinc processats, que són el pare i la mare, dues germanes i el cunyat del principal acusat, s'enfronten inicialment a 6 anys de presó per a cadascun d'ells com a coautors o cooperadors necessaris en el delicte de detenció il·legal.

Response: Comença a Girona el judici contra un home a qui acusen d’apallissar la seva parella, segrestar-la durant 11 dies a casa dels seus pares i violar-la. Es demanen 27 anys de presó per a ell i 6 anys a la família per detenció il·legal. La víctima va necessitar 260 dies per curar-se, amb operacions incloses, i 28 dies d’ingrés a l’hospital.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont ha assegurat un any després dels atemptats de Barcelona i Cambrils que mai oblidarà aquella dia.
En una entrevista a Catalunya Ràdio des de Waterloo, Puigdemont ha afirmat que "mai es passa pàgina" i ha volgut enviar un record cap a les víctimes.
"El record cap a totes les víctimes s'imposa en un dia com avui", ha dit.
A més, ha assegurat que no cal ser físicament a Catalunya perquè se li "encongeixi el cor" i ha tingut un reconeixement per a la ciutadania i per a totes les forces i cossos de seguretat i emergències que van treballar el dia de l'atemptat.
"El nostre país va demostrar que hi ha una actitud en la societat catalana que fa que en aquest context la societat resisteixi bé i es cohesioni", ha remarcat.
Tanmateix, també ha estat crític i ha dit que la policia catalana no tenia cap informació que alertés de les relacions entre l'imam de Ripoll i el CNI.
L'expresident considera que és "greu" que partits que seran a l'homenatge d'aquest divendres hagin frenat la creació d'una comissió d'investigació al Congrés per esclarir aquestes relacions.
En una entrevista des de Waterloo, a Bèlgica, l'expresident Puigdemont ha recordat com va viure el dia dels atemptats i ha lloat la resposta de la societat catalana, que creu que ha resistit bé l'embat del terrorisme un any després.
Puigdemont ha remarcat que es va donar "tota la informació a l'Estat" i que hi va haver un "contacte permanent" amb el govern espanyol quan van succeir els fets.
En aquest sentit, ha lamentat que responsables polítics com l'exconseller d'Interior Joaquim Forn siguin a la presó o l'excap dels Mossos, Josep Lluís Trapero, estigui processat.
"Pensar en tot l'esforç dels Mossos i dels responsables polítics i que avui no puguin ser ni esmentats ni acollits enmig de la gent que vol sumar-se a la solidaritat", ha lamentat.
Tot i això, creu que en el primer aniversari els que són a la presó a "l'exili" recordaran avui la tragèdia i "se sentiran satisfets de la feina feta".
"El país es va sentir en bones mans, va sentir que té una policia i uns governants que malgrat la pitjor prova que tenien al davant el país va donar el millor de sí mateix", ha manifestat.
Puigdemont ha criticat que la policia catalana no tingués "informació sensible" sobre l'imam de Ripoll i ha afirmat que no és una "qüestió ideològica o política" sinó que era necessari per poder "garantir la seguretat".
També ha lamentat que no s'hagi pogut crear una comissió d'investigació al Congrés per aclarir aquests aspecte.
"Respecte a les víctimes és dret a saber", ha afegit.
Torra es disculpa amb les víctimes
En la mateixa entrevista també hi ha participat el president de la Generalitat, Quim Torra, que també s'ha referit a les víctimes i les ha volgut posar al davant de tothom.
De fet, ha evitat fer comentaris sobre la presència del rei i ha dit que avui no és un dia per parlar-ne sinó per "centrar-se en les víctimes i el reconeixement als servidors públics".
Tot i això, ha dit que saludarà "tothom que es trobi" i que explicarà la situació que té Catalunya "amb presos, exiliats i el dret a l'autodeterminació segrestat".
També s'ha referit a les crítiques vessades dijous per les víctimes, per sentir-se "abandonades" i s'ha disculpat si la Generalitat no ha estat a l'alçada.
"Em disculpo i haurem de veure en què vam fallar", ha manifestat durant l'entrevista.
Torra ha remarcat que la prioritat dels governs Puigdemont i del seu era acompanyar les víctimes i que ho han intentat "tot".
"Si malgrat això en algun aspecte concret creuen que la Generalitat ha fallat m'agradarà revisar-ho, estic a la seva disposició", ha afirmat.

Response: Entrevista a Carles Puigdemont des de Waterloo en el primer aniversari de l’atemptat del 17-A. L’expresident de la Generalitat recorda les víctimes i reconeix la feina dels cossos de seguretat i emergències. Considera greu que no s’hagi creat una comissió d’investigació al Congrés i que els Mossos no tinguessin informació de la relació de l’imam de Ripoll i el CNI.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
L'intent de la direcció de Podem Catalunya de quedar-se al marge del nou partit dels "comuns" per marcar perfil propi -i, segons els actors de la confluència, per garantir-se "més quota de poder"- ha acabat tenint un efecte bumerang: l'estratègia d'Albano Dante Fachin en el procés de suma que abanderen Xavier Domènech i Ada Colau ha acabat aguditzant una fractura interna de la formació lila.
La divisió es plasma en la presentació d'almenys dues llistes de Podem que competiran per aconseguir set llocs a la direcció del nou partit.
Una, l'oficial, és la que encapçala la diputada al Congrés Marta Sibina.
L'altra, la dels crítics que mantenen una bona relació amb els "comuns", la lidera la diputada al Parlament Jéssica Albiach i busca minimitzar la representació que pugui tenir la llista impulsada per Fachin a la direcció de Domènech.
Primer, Fachin va fer públic un comunicat incendiari en el qual qüestionava el "funcionament democràtic" del nou partit.
Després, va impulsar una consulta interna que no va superar el 7,5% de participació i en la qual va guanyar l'opció de no formar part de la confluència, l'opció que ell mateix havia alimentat per unes condicions que, segons defensava Fachin, no es complien.
En aquell moment, crítics del partit ja van alertar que estava "manipulant" el missatge davant de les bases perquè aquells requisits "sí es complien".
Cap membre de la direcció de Podem a la llista de Domènech
Les tensions acumulades van fer inviable que Domènech inclogués cap membre de Podem a la seva proposta d'equip per dirigir el partit com inicialment volia fer.
Fachin havia denunciat que la llista de "consens" que pretenia presentar el líder d'En Comú Podem era una llista "de partits" perquè pretenia incloure quatre membres de cada formació implicada, a més dels independents.
Finalment, però, és Fachin qui ha acabat presentant una llista oficial de partit per competir amb Domènech.
Hi ha hagut una jugada hàbil per part dels dos.
Domènech ha incorporat a la seva candidatura l'economista Vicenç Navarro, que va exercir d'assessor de Pablo Iglesias en la confecció del programa econòmic de Podem.
I Fachin ha situant hàbilment la diputada Marta Sibina -amb qui els "comuns" mantenen bona relació- com a principal cara visible de la candidatura malgrat que ell mateix també hi és i que ningú qüestiona el lideratge a Domènech.
A més, Sibina és la parella de Dante Fachin i editava amb ell la revista Cafè amb Llet.
Una implosió en tan sols vuit mesos de mandat
Fachin, que és conscient que el seu lideratge ha quedat tocat, no comptava, però, amb què els crítics del seu propi partit fossin capaços de fer-li competència.
La direcció de Podem volia posar tota la carn a la graella per fer-se amb els set llocs que calculen que queden per arribar als 32 components que tindrà la direcció tenint en compte que la proposta de Domènech ja inclou 25 persones.
D'aquesta manera, Podem tindria més representació a la direcció que formacions com ICV i EUiA.
Dues actituds diferents a l'hora de presentar-se
La llista que encapçala Sibina i que impulsa Fachin sota el nom 'Radicalitat Democràtica Ja!' s'ha presentat denunciant que, en ocasions, durant la construcció del nou partit no s'ha comptat amb els "col·lectius de base".
De fet, prometen traslladar la "democràcia de base" a l'òrgan de direcció del nou espai.
Per contra, la candidatura encapçalada per Albiach amb el nom de 'Juntes Podem' s'erigeix en el "Podem constructiu" i "amb vocació integradora" i defensora d'un Podem "fort i il·lusionant" que aposta per evitar "el conflicte intern" perquè "sumar és guanyar".
Per ara, pels canals oficials de Podem Catalunya només informen de la llista de Sibina i Fachin.
La relació mai ha tornat a ser fluida entre els dos dirigents.
En tan sols vuit mesos al capdavant de la secretaria general de Podem Catalunya, el partit ha implosionat.
Ara, la fortalesa de l'actual direcció dependrà de quina de les llistes obtingui més suport i tingui una major representació a la direcció de Podem.
Sigui com sigui, si el nou partit neix és, justament, perquè cadascun dels actors que hi participen deixin la seva identitat pròpia en un segon pla per construir-ne una de nova, un requisit que per a un partit de curta trajectòria com Podem és difícil de pair.

Response: Per tal d’aliar-se amb En Comú Podem, d’Ada Colau, la direcció de Podem Catalunya s’ha dividit en dues línies enfrontades: Albano Dante Fachin contra Xavier Domènech. Fachin critica el “funcionament democràtic” del nou partit i defensa els membres de base, mentre Domènech prescindeix dels membres de Podem a l’equip que proposa per dirigir el nou partit.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
El Departament de Justícia posarà en marxa el dia 1 d'octubre un nou jutjat de família a Lleida, el Jutjat de Primera Instància número 9 de la capital del Segrià.
Suposarà la incorporació de vuit professionals (quatre tramitadors, tres gestors judicials i un auxili judicial).
A banda, aquest segon jutjat de família de Lleida comptarà amb un jutge i un lletrat, que depenen del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) i del Ministeri de Justícia, respectivament.
Justícia ha invertit en la posada en marxa del nou òrgan judicial gairebé 50.000 euros en l'adequació de l'espai i la dotació del mobiliari.
El nou jutjat està ubicat al Canyeret, a l'edifici judicial de Lleida.
La seu judicial també ha estrenat enguany set sales de vista i un nou arxiu judicial.
El jutjat, ubicat a l'edifici judicial de Lleida, estarà especialitzat en l'àmbit de la família i, per tant, tractarà casos relacionats amb els matrimonis, les separacions, els divorcis, les filiacions i les adopcions.
Decidirà també sobre les tuteles, els internaments i les incapacitacions de persones.
Amb la posada en marxa d'aquest nou òrgan judicial, Lleida disposarà de dos jutjats dedicats a la família.
Incorporació de vuit nous professionals
El Departament de Justícia incorpora vuit professionals al nou jutjat però el nou òrgan comptarà també amb un jutge i un lletrat, que depenen del CGPJ i del Ministeri de Justícia, respectivament.
El partit judicial de Lleida dona servei a 65 municipis: uns 36 del Segrià, 8 que pertanyen al Pla d'Urgell i a tots els municipis de les Garrigues, amb una població total de més de 238.000 habitants.
El Canyeret ha estrenat aquest 2019 set noves sales de vistes i un gran arxiu judicial
El gener del 2019 van entrar en funcionament les set noves sales de vistes que va construir el Departament de Justícia a la planta baixa de l'edifici judicial del Canyeret.
Dues d'aquestes sales es poden convertir en una de sola per acollir judicis amb gran quantitat de persones implicades.
El nou jutjat de família s'ha ubicat a l'espai que va quedar lliure al substituir les antigues sales de vistes per les actuals.
També s'ha construït un arxiu amb capacitat per a més de 5.000 metres lineals de documents compactes.
Fins a principis d'any els jutjats de Lleida no disposaven d'arxiu i la documentació estava repartida en diferents espais de l'edifici.
Justícia reclama a Madrid el cost de la posada en marxa dels nous jutjats
Quan es completi el període 2019-2020, la Generalitat haurà posat en funcionament un total de catorze nous jutjats aprovats el 2017 pel govern espanyol.
Es tracta dels jutjats a Badalona (1a Instància 8), Barcelona (1a Instància 59 i Mercantil 11), Granollers (1a Instància 8 i 9), Mataró (1a Instància 9), Reus (1a Instància 7), Terrassa (1a Instància 9), el Vendrell (1a Instància i Instrucció 9) i l'Hospitalet de Llobregat (1a Instància 8).
Durant aquest any es crearan els jutjats de Sabadell (1a Instància 9 i 10) i Lleida (1a Instància 9); i el 2020 entrarà en funcionament el de Girona (1a Instància 7).
El pressupost per fer efectiva la creació d'aquests òrgans és de 8.399.177 euros, que corresponen a les partides d'obres, instal·lacions, mobiliari, tecnologies de la informació i treballadors dels jutjats.
Aquest cost l'està assumint exclusivament el Govern ja que el Ministeri de Justícia no ha transferit encara el cost d'aquests nous òrgans.
No obstant, aquest abril el Ministeri de Justícia ha aprovat la creació de dotze nous òrgans judicials.
El cost dels 26 nous jutjats -els aprovats el 2017 i els d'enguany– té un impacte anual de prop de 15 milions en el pressupost del Departament de Justícia.
És per això que la consellera Ester Capella va avisar l'executiu espanyol que els nous jutjats aprovats aquest abril només es faran realitat quan el Ministeri assumeixi el cost de la seva posada en marxa.
Els dotze jutjats aprovats per Madrid són a Barcelona (1a Instància 60, Mercantil 12, Social 34 i 35), Reus (1a Instància 8), Terrassa (Social 3), Arenys de Mar (1a Instància 8) i Vic (1a Instància 6), a més de 3 places de magistrat a les seccions civils de l'Audiència de Barcelona i una altra per a la Secció Penal 21 de Barcelona.

Response: Lleida estrena un nou jutjat de família, amb vuit professionals, un jutge del Consell General del Poder Judicial i un lletrat del Ministeri de Justícia. El departament de Justícia s’ha encarregat de l’adequació de l’espai i reclama el cost a Madrid, que encara no l’ha transferit. El jutjat tractarà casos de matrimonis, separacions, divorcis, filiacions, adopcions, tuteles i internaments.


Instruction: Fes-me un resum curt del text següent:

Context:
La comissió d’investigació sobre el frau i l’evasió fiscal i les pràctiques de corrupció política del parlament ha reprovat l’ex-president de la Generalitat Jordi Pujol pels diners familiars amagats a Andorra durant 34 anys.
En una llarga i complexa votació, els partits han aprovat conclusions sobre els formats de les comissions d’investigació, la corrupció política i el frau fiscal en general i sobre casos concrets de corrupció, entre els quals han destacat els de la família Pujol Ferrusola.
Ara les conclusions aprovades es fusionaran en un dictamen que previsiblement s’aprovarà en l’últim ple de la legislatura la setmana que ve.
Per part de C’s s’ha proposat que Pujol mereix ‘una reprovació especial’ per no haver aclarit perquè no va parlar de la seva fortuna a Andorra fins el 2014, i no ho feia quan va deixar de ser president el 2003.
També li retreu el fet de no haver declarat que va heretar un immoble a Premià de Mar (Maresme) fins el 1985, quan ja havia prescrit l’impost de successions, recordant, a més, que aquest impost és gestionat per la Generalitat.
El text ha estat aprovat amb els vots de PSC, PP, ICV-EUiA i C’s, l’abstenció d’ERC i CUP i el vot contrari de CiU.
Del PP, s’ha aprovat una resolució similar que veu ‘imprescindible’ una reprovació a Pujol per haver ‘amagat’ i mantenir sense tributar durant diversos anys els fons familiars.
Hi han votat favor ERC, PSC, PP i ICV-EUiA, C’s i CUP s’han abstingut i CiU s’hi ha oposat.
Altres conclusions aprovades han demanat a la família Pujol que aixequi el secret bancari, i han denunciat els negocis del seus fills amb administracions públiques o empreses relacionades, a més del benefici d’aquestes empreses per estar vinculades a entorns de CiU.
Denunciar a fiscalia els falsos testimonis
D’altra banda, la comissió també ha aprovat traslladar a la fiscalia algunes intervencions fetes per compareixents per si han incorregut en fals testimoni, sobretot en el cas del dinar al restaurant La Camarga i el cas Método3, ‘on es fa evident que algun dels testimonis van mentir, atesa la contradicció evident’.
A més, el fals testimoni també inclou l’afirmació falsa de no saber res sobre els fets preguntats.
La conclusió, aprovada per la CUP, recorda que el fals testimoni en una comissió parlamentària d’investigació està penat amb fins a un any de presó.
En canvi, no s’ha aprovat una proposta similar d’ERC, que proposa fer arribar a fiscalia les declaracions suposadament falses ‘en especial’ de Jordi Pujol Ferrusola, Manuel Bustos i Alícia Sánchez-Camacho.
D’ICV-EUiA s’ha aprovat que a les comissions d’investigació, els compareixents no tinguin una posició física de preeminència sobre els diputats i al costat de la presidència.
Resultats de les votacions
La comissió, reunida durant més de tres hores i mitja i amb votacions molt complexes, ha aprovat conclusions i recomanacions de tots els grups.
Pel que fa a les de CiU, la majoria les ha aprovat per 90 vots a favor (CiU, ERC i PP), 23 en contra (ICV-EUiA, C’s i CUP) i 19 abstencions (PSC), i n’ha rebutjat cinc que només el grup proposant ha votat a favor.
També ha aprovat la majoria de les d’ERC, tot i que CiU s’ha abstingut o ha votat en contra en una trentena de punts.
D’aquest grup n’ha rebutjat nou.
Pel que fa a les del PSC, les ha aprovat totes, amb el vots en contra o l’abstenció de CiU en tots els casos.
A la votació final, les conclusions del PSC han obtingut el suport de 74 diputats (ERC, PSC, PP, ICV-EUiA i CUP), el vot contrari de 50 (CiU) i 9 abstencions (C’s).
Respecte a les del PP, la majoria les ha aprovat, amb els vots en contra de CiU i l’abstenció de C’s i la CUP a la votació final, i n’ha rebutjat 9.
Pel que fa a les d’ICV-EUiA, n’ha rebutjat 9, mentre que la resta les ha aprovat amb el vots a favor de tots els grups, excepte de CiU, que hi ha votat en contra.
Respecte a les de C’s, n’ha aprovat 13, i la majoria les ha rebutjat amb els vots contraris de CiU i ERC.
A l’últim, pel que fa a les de la CUP, n’ha aprovat una vintena, amb els vots a favor d’ERC, el PSC i ICV-EUiA, els contraris de CiU i el PPC i l’abstenció de C’s.
Les conclusions aprovades serviran ara per elaborar el dictamen que el ple debatrà i votarà en la sessió que començarà dimarts que ve.

Response: La comissió d’investigació antifrau i corrupció política del Parlament acorda reprovar l’expresident Pujol pels diners amagats a Andorra durant 34 anys i denunciar a Fiscalia alguns compareixents per si han comès fals testimoni, que comportaria penes de presó. Les conclusions de la comissió es traslladaran a un dictamen que es debatrà i votarà en el ple de la setmana vinent.