Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
El sector de la carn porcina a Catalunya produeix 1,6 milions de tones d'aquest producte a l'any, el que representa un 44% del total a l'estat espanyol.
Són dades d'un informe impulsat per la Generalitat, a través d'ACCIÓ, que xifra un creixement del 6,8% del sector a Catalunya entre el 2008 i el 2013.
S'ha presentat aquest dimecres a Olot durant l'assemblea general del clúster INNOVACC, l'associació catalana d'innovació del sector carni porcí.
Durant aquesta jornada també detallat el Pla Estratègic 2016-2019 amb reptes com ara ser més transparents durant tot el procés envers client si consumidors, noves opcions d'exportació a països superpoblats, productes amb més valor afegit o millorar en la sostenibilitat i l'augment de l'eficiència energètica.
El sector de la carn porcina a Catalunya va créixer un 6,8% entre 2008 i 2013 segons les últimes dades disponibles, aconseguint un volum de negoci de 6.100 milions d'euros.
És una de les principals conclusions d'un estudi impulsat per la Generalitat a través d'ACCIÓ i que s'ha presentat a Olot durant l'assemblea general del clúster INNOVAC, l'associació catalana d'innovació del sector carni porcí.
En xifres absolutes, el sector català produeix 1,6 milions de tones de carn de porcí a l'any, el que representa un 44% del total de la producció a l'estat espanyol.
I el 65% del total d'aquesta producció generada a Catalunya s'exporta.
De fet, l'estudi posa de manifest la importància de la internacionalització per aquest sector, de manera que Catalunya exporta més carn de porc fresca i congelada que altres països com Bèlgica, Brasil, França o Polònia.
Durant el 2014, les exportacions del sector carni català van assolir els 2.600 milions d'euros, un 81% de les quals corresponen a la carn de porc.
Segons l'estudi, l'alt nivell d'internacionalització s'explica pels avenços fets pel sector en els camps de la industrialització i la optimització.
La majoria de carn que s'exporta és fresca i congelada, i el repte és ara intensificar les vendes a l'exterior dels elaborats carnis de porc, com els embotits.
Segons el director de la unitat de clúster d'ACCIÓ, Alberto Pezzi, diu que cal seguir avançant en aquesta capacitat exportadora i que és un sector potent que dóna feina a 14.500 persones amb un total de 600 empreses catalanes que s'hi dediquen.
Els objectius fixats en el Pla Estratègic 2016-2019
A la mateixa assemblea, INNOVACC ha presentat el seu Pla Estratègic 2016-2019 que fixa els principals reptes que es treballaran en els propers anys.
Destaquen per exemple la necessitat de ser més transparents envers els clients i consumidors i oferir més informació sobre el producte durant tota la cadena de producció; oferir productes més saludables, remarcant les seves propietats nutricionals; aprofitar noves opcions d'exportació a països superpoblats –en mercats estratègics com Àsia o Índia on cada vegada es consumeix més porc perquè és assequible- o impulsar productes amb més valor afegit com ara productes gourmet o millorar la sostenibilitat del sector, amb una millor gestió i valorització dels residus i un augment de l'eficiència energètica.
Dues granges amb un hivernacle on s'assequen els purins
Precisament sobre el tema ambiental, el gerent d'INNOVACC, Eudald Casas, ha avançat que ja hi ha dos granges a Osona que funcionen amb un hivernacle on s'assequen els purins aprofitant l'energia solar.
Aquesta era una prova pilot que es va iniciar a mitjans del 2014 i que ara ja està en funcionament després de ser validada per l'administració.
Segons Casas, ara s'està treballant per afinar encara més aquest sistema.
D'una banda, es vol mecanitzar el procés d'assecat perquè s'ha vist que si els purins es remenen l'evaporació és més ràpida.
Del que es tracta és de posar com un aspirador que remou les dejeccions dels porcs.
I per altra banda, estan estudiant també aprofitar el residu que queda en tot aquest procés d'assecat per barrejar-lo amb pèl·let en una caldera de biomassa.
"Si ho barregem amb la meitat del pèl·let que utilitzàvem i hi afegim el residu, reduïm a la meitat el cost del pèl·let", afirma Casas.
Aquesta fase està en proves i es contempla sobretot per a aquelles granges de mares on hi ha més necessitat de calefacció.
Més socis al clúster
El clúster de la carn de porcí compta actualment amb 84 socis, entre granges, escorxadors, sales de desfer i elaboradors de productes carnis, i també serveis auxiliars com l'alimentació animal, la genètica, fabricants de maquinària, additius, laboratoris, solucions d'higiene, logística, enginyeries, consultories, universitats i centres d'R+D+i.
En l'últim any s'han incorporat vuit empreses noves.
El clúster representa un 47% del total d'empreses de la indústria càrnia porcina a Catalunya.

Response: Segons un estudi impulsat per la Generalitat, el sector de la carn porcina a Catalunya, compost per 600 empreses, produeix el 44% del total de l'estat espanyol amb 1,6 milions de tones a l'any. L'any 2013 es va aconseguir un volum de negoci de 6.100 milions d'euros. Un 65% del total d'aquesta producció generada a Catalunya es dedica a l'exportació.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
L'any 2002, Sam Raimi entomava el repte de fer, per fi, una adaptació decent de Spiderman, en una giragonsa que deixava bocabadats els seus incondicionals.
El drama era servit, magistralment, per un director que va optar pel desvergonyiment, per la manca d'escrúpols a l'hora de ser autoparòdic, i per la cura en el disseny de l'obra: vestuari, gags, humor, drama, amor, família i una ànima obrera, d'estar per casa, allunyada del espaordidor transcendentalisme dels herois icònics a l'ús, Superman o Batman.
Tot a lloc per a tenir el millor impacte possible en el públic potencial.
La pel·lícula va acabar sent la pedra filosofal d'una nova era de superherois que la franquícia Marvel rendibilitzaria i elevaria a la categoria d'art de l'entreteniment, creant complicitats, ancoratges i trames que naveguen de film a film i que fan concebre totes les històries, per independents que siguin, com a part d'un gran univers global.
Pel camí, després de 15 anys, han passat cinc Spidermans, dos actors –Maguire i Andrew Garfield– i dos directors –Raimi i Marc Webb–, i alguns fracassos cruentament sobredimensionats.
Fins arribar a Jon Watts i al meravellós aràcnid vigorosament funcional que interpreta Tom Holland.
Un heroi adolescent "de veritat"
Sense titubejos: Sipder-Man: Homecoming és el millor film de l'Home aranya.
Si bé Raimi tenia un punt anòmal i tan nerd com el del propi Peter Parker, mai no va acabar de fer quallar la voluntat animada del personatge en els tres films que va dirigir.
Sempre a prop de ser caricaturesc, heroi d'acció o bé una història més gran que la vida, sense arribar-hi.
Webb li va voler afegir una dosi de realisme i de patiment, a la manera de les contradiccions amb la pròpia condició que pateix el Superman de Zack Snyder.
Ara, el director Jon Watts ens ofereix un film carregat de raons.
En primer lloc, Tom Holland és un adolescent "de veritat", que sent i es mou i pateix com un adolescent.
Sense saber massa ben bé què coi ha de fer per ser un adult, amb les ganes que tenen tots els adolescents per ser-ho, malgrat que el vestit els va gran.
En segon lloc, perquè capta com ningú les contradiccions d'un personatge tan estranyament millenial, tan post-púber amb problemes ingents de connexió amb la condició social de la vida, més enllà de la bombolla en què ha convertit les seves passions i les seves aptituds.
En tercer lloc, perquè un gran poder potser comporta una gran responsabilitat.
Però això s'aprèn a base de garrotades i d'incompetències, sense que la frase es converteixi en un dogma suat i amb ínfules d'una transcendència grandiloqüent i impostada.
Quart, perquè els superherois també tenen problemes d'estar per casa –com la impossibilitat de fer servir la xarxa aràcnida en una urbanització de cases baixes– i perquè l'humor parteix de la realitat més reconeixible.
Holland és un Spiderman que viu al barri, que flipa com flipen els nois de barri, que vol i dol, que troba arguments per no deixar-ho ni deixar de somiar en una feina que potser també acabarà avorrint.
Com si la pel·lícula fos un visionat de La revancha de los Novatos amb les fogonades de frenesí anabolitzat de Michael Bay.
En darrer lloc, perquè Spider-Man: Homecoming connecta perfectament amb la teranyina de l'univers Marvel teixida fins ara –especialment amb Capitán América: Civil War– i deixa el futur obert a aprendre més coses i fer-se gran.
I perquè ja val la pena pagar l'entrada per veure Michael Keaton fent de Birdman amb tot el pes de la mala bava –bravo per Keaton!–, i sortir-se'n prou bé.
Al capdavall, Marvel té la clau d'una recepta que sembla fàcil i és altament efectiva: la d'entrapar els espectadors en xarxes irrompibles d'un cine fet a mida dels temps que corren.

Response: Des de la versió de Sam Raimi de l'any 2002, aquests darrers 15 anys, hi ha hagut cinc pel·lícules de Spiderman, amb dos actors –Tobey Maguire i Andrew Garfield– i dos directors –Sam Raimi i Marc Webb. La nova versió cinematogràfica de l'Home aranya, Sipder-Man: Homecoming, està meravellosament protagonitzada per Tom Holland i magistralment dirigida per Jon Watts.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
ERC, Junts, CUP i comuns han registrat aquest dimarts una proposició de llei al Parlament per recuperar el decret antidesnonaments 17/2019, que el Tribunal Constitucional (TC) va suspendre el passat gener.
El nou acord, impulsat des del moviment per l'habitatge, recupera alguns articles de la llei original i incorpora noves mesures perquè els grans propietaris hagin d'oferir un lloguer social a famílies vulnerables abans de desnonar, tant en casos d'impagament o finalització de lloguer, hipoteca i ocupació.
Una de les principals novetats que preveu incorporar la nova llei és que els lloguers socials s'hauran de renovar automàticament quan caduquin.
A més, la definició de gran tenidor afectarà tots aquells propietaris que siguin persones jurídiques i que tinguin més de 10 pisos.
Pel que fa a les persones físiques, es manté el llindar de 15 de l'última regulació.
La llei també incorporà la cessió obligatòria durant set anys d'habitatges de bancs i fons d'inversió que faci més de dos anys que estan buits a famílies en situació d'emergència habitacional.
També es crearà un registre de persones jurídiques amb més de 10 habitatges.
La proposició registrada avui dona continuïtat a la llei 24/2015, la normativa vigent actualment a Catalunya i que es va aprovar fruit d'una iniciativa legislativa popular.
Els seus impulsors han defensat avui al Parlament la nova normativa.
"Cal activar els mecanismes sancionadors per evitar que passi com el 2020.
Això farà que els grans tenidors s'ho pensin dos cops abans d'incomplir el contingut de la llei", ha dit Josep Babot.
A diferència de la mesura tombada pel Tribunal Constitucional, la nova normativa no l'aprovarà el Govern via decret sinó que es tramitarà per via parlamentària.
Els impulsors i els grups parlamentaris que donen suport a la iniciativa entenen que d'aquesta manera l'alt tribunal no podrà argumentar de nou defectes de forma per suspendre la llei.
El decret original no va haver de fer front només al TC, sinó també a part de la judicatura de Catalunya.
Els jutges de Barcelona, per exemple, van convertir la mesura en paper mullat perquè entenien que no els donava capacitat per inadmetre demandes de desnonament encara que el propietari no hagués ofert un lloguer social.
Ara, els impulsors de la iniciativa asseguren que han previst evitar aquest extrem.
"La llei inclou un precepte concret que preveu interrompre el procediment judicial perquè es produeixi l'oferta de lloguer.
Entenem que pot ser suficient perquè no torni a passar el mateix", ha dit Babot.
L'escenari és similar al que es va obrir després que la Generalitat aprovés la seva mortòria de desnonaments en plena pandèmia.
Aleshores, els jutges van assegurar que la interpretarien de manera "restrictiva".
Quan s'aprovarà la llei?
Els grups parlamentaris que formen part de l'acord s'han compromès a tramitar la llei per la via d'urgència extraordinària.
"L'habitatge ha de ser un tema de primer ordre per al Govern i el Parlament.
La fita ha de ser acabar amb els desnonaments", ha demanat".
Segons el grup promotor, la suspensió del decret 17/2019 per part del TC ha deixat més de 3.000 famílies sense lloguer social.
La tramitació de la llei per recuperar la mesura tombada pel TC era un dels punts que figurava als acords d'ERC amb Junts i CUP per a la formació del nou Govern.
El diputat d'ERC Pau Morales ha qualificat d'"essencial" que la mesura estigui vigent quan caduqui la moratòria estatal de desnonaments, a partir del 9 d'agost.
Morales i la diputada de la CUP Montserrat Vinyets han coincidit a l'hora de reclamar canvis més profunds.
"Això és un SOS però calen polítiques que vagin més enllà".
Des d'En Comú Podem Susana Segovia ha celebrat que la llei "impliqui" els grans tenidors en la gestió de l'emergència habitacional i ha demanat "valentia política" al Govern per desplegar la normativa.
La diputada de Junts Glòria Freixa ha reclamat suport als impulsors de la mesura per acabar amb "l'infrafinançament endèmic" de les polítiques d'habitatge per part de l'Estat.
Freixa ha reivindicat la proposició de llei com a "única resposta" poen el context actual però ha demanat "no carregar" en els propietaris "les polítiques que s'han de fer l'administració".
Tot i aquest apunt discordant, els grups han assegurat que el contingut presentat aquest dimarts no experimentarà canvis en el procés de tramitació de la llei.

Response: La majoria al Parlament formada per ERC, Junts, CUP i comuns proposa la tramitació de la llei per recuperar la llei antidesnonaments tombada pel Tribunal Constitucional el passat mes de gener. Aquesta mesura era un dels acords als quals va arribar ERC amb Junts i la CUP per a la formació del nou Govern.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
A final d’aquest mes de març un dels grans noms del periodisme britànic, The Independent, deixarà d’editar-se en paper.
L’anunci va causar commoció arreu d’Europa.
Als Estats Units alguns diaris en paper de llarga trajectòria i prestigi ja han decidit d’abandonar el paper i publicar-se només online, però a Europa no n’hi havia precedents gaire importants.
L’impacte encara es va engrandir la setmana passada, quan el diari espanyol El País va anunciar que també faria aquest pas.
Sense concretar tant com el diari londinenc, El País anunciava en una carta del director que d’ara endavant s’orientarien a ser un diari online i que deixarien d’eixir en paper, d’entrada alguns dies de la setmana.
De moment, els redactors ja treballen en una nova redacció multimèdia i integrada i, segons que sembla, les decisions referides a deixar el paper començaran a ser efectives abans que ningú no es pensa.
Després d’anys de parlar-ne, l’impacte d’aquestes dues decisions ha dut molta gent a preguntar-se: ara sí que s’acaben els diaris en paper?
Les raons econòmiques
És l’economia, el factor hi ha al darrere d’aquestes decisions.
Fa anys The Independent havia arribat a vendre 428.000 periòdics per dia.
Va ser la seva millor època.
Però el mes passat la mitjana de venda al quiosc era de 27.000 exemplars.
Pel que fa a El País, el mes de gener passat va vendre una mitjana de 215.547 exemplars, 34.000 menys que el gener del 2014.
No és un resultat tan dramàtic com el del diari britànic, però també és molt lluny del milió d’exemplars diaris que havia arribat a vendre en el seu millor moment.
Tanmateix, no és pas solament la caiguda de la difusió.
El negoci de la premsa s’ha anat tornant ruïnós pel preu de la distribució del producte, sobretot, i també pel de la impressió.
Dels diners que un lector habitual paga al quiosc, l’empresa editora només n’ingressa, anant bé, la meitat.
És cert que el cost, en aquest sentit, no s’ha aguditzat sinó que fins i tot ha baixat perquè avui la impressió és molt més barata, però la gran diferència és el mercat publicitari.
Abans els diaris portaven quantitats ingents d’anuncis que ara han desaparegut, la major part dels ingressos n’estaven relacionats.
L’època en què el diumenge publicaven suplements completament publicitaris s’ha acabat i la publicitat, que abans compensava el cost de posar a cada quiosc un nombre determinat d’exemplars, ara ha esdevingut un llast.
Si el lector pot llegir per internet les notícies i els anunciants ja no tenen interès en els diaris com a suport publicitari, el preu d’engegar les rotatives i coordinar la flota de camions i furgonetes que han de portar els exemplars a cada racó del país no és justificat.
En paper només alguns dies a la setmana
Per totes aquestes raons entre els experts el debat ja no és paper sí – paper no, sinó paper quan.
Als Estats Units ja no és excepcional trobar diaris que han renunciat al paper per ser només digitals (The Seattle Post-Intelligencer o el prestigiós Christian Science Monitor) o que han deixat d’editar en paper entre setmana i només són al quiosc el cap de setmana, quan la gent té temps i ganes de passar fulls i quan els diaris porten més generosament coses que no són notícies estrictes –el cas més conegut és el de Detroit on els dos diaris locals ho fan.
Però encara ho fan amb la por de no saber si treure’ls de circulació els dies de cada dia pot ensorrar la fidelitat dels lectors.
Al final la visita al quiosc té molt de ritual.
Durant uns quants anys, aquest ha estat el principal fre.
Fins i tot un diari com l’Ara va pensar en un primer moment d’eixir només el cap de setmana.
Aleshores hauria estat el diari més modern i innovador, però no ho va fer.
Tot indica, però, que la pressió del mercat i de les finances de les empreses periodístiques podrà més que no la por i les reticències.
Als Estats Units, els primers diaris a deixar estar el paper van ser molt criticats, però després, una volta trencat el glaç, molta gent els va seguir.
En poc temps sabrem si a Europa The Independent i El País provoquen un moviment semblant.

Response: Seguint els passos de prestigiosos diaris americans com The Seattle Post-Intelligencer o Christian Science Monitor, l'Independent londinenc i El País espanyol han anunciat que deixaran d'editar-se en paper, passant a ser diaris únicament online. La causa d'això és que els anunciants ja no tenen interès en els diaris com a suport publicitari, ja que els lectors prefereixen llegir-los per internet.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La CUP farà dissabte una reunió extraordinària del Consell Polític perquè la militància es pronunciï sobre l’estat de les converses amb Guanyem Catalunya per una aliança política que a curt termini pot esdevenir una candidatura conjunta el 14-F.
L’equip negociador ha fet arribar un document detallat, al qual ha tingut accés VilaWeb, que es presenta com a bases per a un acord polític entre la CUP i Guanyem.
Fonts de la CUP diuen que és un “text acordat entre totes dues parts”, per bé que Guanyem diu que és “un document de la CUP no pactat entre totes dues forces”.
De totes maneres, les assemblees territorials de Guanyem debatran aquest mateix document per decidir si l’accepten, el rebutgen del tot i trenquen les negociacions o hi proposen esmenes per a continuar les converses.
Sabater creu que el calendari pot impedir que Guanyem es presenti amb la CUP a les eleccions
El fons de la discrepància entre la CUP i Guanyem –i també de Comunistes de Catalunya i Anticapitalistes, que ja han deixat la taula de negociacions– és la relació entre totes dues forces.
Si és en peu d’igualtat amb una coalició, com vol Guanyem, o si Guanyem s’ha d’integrar a la Coordinadora Oberta Parlamentària –nom que té ara l’antic Grup d’Acció Parlamentària–, com proposa la CUP.
L’argument d’aquesta negativa de Guanyem és que la militància ja va descartar el mes de març, quan ja parlaven de la necessitat de bastir una proposta d’esquerra nacional i transformadora que anés més enllà de la CUP, de fer una coalició.
Com a contraproposta, les bases per a l’acord polític proposen de fer visible que la candidatura va més enllà de la CUP amb una imatge de campanya diferenciada que combinaria els colors corporatius de la CUP i Guanyem –groc i rosa– amb els logotips i els elements corporatius corresponents, i amb la participació d’un representant de Guanyem al comitè de campanya.
A banda, es crearia un espai bilateral de la CUP i Guanyem que es reuniria periòdicament per fer seguiment de la candidatura al parlament i que, a més, treballaria per a la construcció de candidatures àmplies per a les eleccions municipals del 2023.
La proposta a mitjà termini és una altra de les condicions de Guanyem per a tancar l’acord, perquè veuen fins i tot més important de construir un nou projecte d’esquerres i sobiranista central al país que no pas concórrer a les eleccions del 14 de febrer al parlament.
Aquest espai bilateral haurà de preparar un congrés la tardor de 2021 per a tractar de les eleccions municipals arreu dels Països Catalans i redactar un document estratègic per a continuar més endavant.
També conviden Guanyem a participar en la Coordinadora Oberta Parlamentària, l’òrgan que guia l’acció del grup parlamentari de la CUP i que és integrat per representants de les assemblees territorials del partit, independents proposats per la militància per la seva experiència política i un representant de cada organització política que dóna suport a la candidatura, com ara Endavant, Poble Lliure, Arran, la Forja, el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans, Lluita Internacionalista i Pirates de Catalunya.
Normalment les decisions es prenen per consens, però en les decisions més controvertides cal votar.
La CUP ofereix a Guanyem dos vots dins aquest òrgan, un més que la resta d’organitzacions polítiques que donin suport a la candidatura.
El nom de Dolors Sabater és el preferit per la militància de la CUP per a encapçalar la candidatura a les eleccions, tal com es va evidenciar en el procés intern de les bases per a cercar noms per a les llistes electorals.
En cas de fructificar l’acord, el document preveu que l’ex-batllessa de Badalona sigui la número 1 de la llista a la demarcació de Barcelona, mentre que la resta de noms de les llistes els decidirà la CUP.
Amb tot, es compromet a fer llistes tan plurals com sigui possible, “de manera que es comuniqui aquesta filosofia de construir un projecte polític divers, plural i que tingui la mirada a interpel·lar cada cop més sectors”.
Les bases per a un acord polític entre la CUP i Guanyem també preveuen que Guanyem tingui dos treballadors alliberats del grup parlamentari, que farien suport a Sabater per a les seves funcions representatives i la tasca parlamentària i que treballarien pel projecte d’espai ampli i les candidatures municipalistes del 2023.
Amb tot, aquests dos alliberats no treballarien de manera aïllada, sinó que s’integrarien en les dinàmiques conjuntes de la candidatura i la vida parlamentària.
En cas que a les eleccions obtinguessin menys de cinc diputats no podrien tenir grup parlamentari propi, fet que afectaria els recursos del grup.
Amb tot, es garanteix que es contractarà una persona proposada per Guanyem per a donar suport a Sabater i, a banda, “s’assegurarà que es manté el compromís de tenir una altra persona treballant per a les municipals del 2023”.

Response: La CUP i Guanyem Catalunya debaten un acord de cara a les eleccions del 14-F. La CUP proposa Dolors Sabater per a encapçalar la candidatura a les eleccions, però sense coalició amb Guanyem. La CUP també proposa que Guanyem s'integri a la Coordinadora Oberta Parlamentària, nom que té ara l’antic Grup d’Acció Parlamentària.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La tercera jornada del judici de la primera de les causes obertes contra la Banca Privada d’Andorra (BPA) ha estat marcada per la demanda de les defenses dels acusats de fer-ne fora el govern andorrà, que exerceix com a acusació particular.
El debat s’ha propiciat arran de la qüestió prèvia presentada per Salvador Capdevila, advocat de diversos ex-gestors de l’entitat, qui ha argumentat que l’executiu no podia assumir l’acusació particular emparant-se en la defensa de ‘l’interès general’ perquè envairia les competències de la fiscalia.
‘A Catalunya es parla que es judicialitza la política i aquí és al revés, perquè potser s’intenta polititzar la justícia’, ha reblat.
Les defenses han insistit que l’executiu andorrà només podria exercir com a acusació particular en el cas que trobés que els seus interessos en sortien afectats, i que no era legítim que ho fes basant-se en un ‘interès general’ perquè, segons que han considerat, això vulneraria el principi de divisió de poders.
‘El govern no representa la ciutadania andorrana, la ciutadania andorrana és representada pel parlament’, ha remarcat el lletrat de l’Institut dels Drets Humans d’Andorra, Alfons Clavera.
Per una altra banda, el fiscal Alfons Alberca ha explicat que l’interès de l’executiu no havia ‘de ser compartit necessàriament’ amb el del ministeri públic i ha dit que el sorprenia que el debat sobre la seva legitimitat no hagués aparegut fins ara, tenint en compte que l’havien ‘deixat participar en tot aquest període’ i en cap moment no s’havia impugnat cap querella per aquest motiu.
D’aquesta manera, ha conclòs que, si hi havia hagut vulneració, havia estat ‘consentida’.
El lletrat del govern, Manel Pujadas, ha defensat que la seva tasca no era incompatible amb la del ministeri públic i ha instat les defenses a interposar una querella si creien que hi havia cap interferència entre els dos actors que participen en el procés judicial.
Pujadas ha dit que el govern estava ‘habilitat legalment’, que la defensa de ‘l’interès general’ no era exclusiva del fiscal i que el seu paper no implicava atribuir-se ‘la representació de ningú’.
En aquest sentit, ha justificat la seva participació en el procés argumentant que el cas BPA va comportar un ‘cataclisme’ tant per als treballadors, els gestors, els directius i els socis de l’entitat com per al sistema financer.
Una altra de les qüestions prèvies ha estat la presentada per l’advocada Anna Solé, que representa Sergi Fernández, ex-gestor personal de l’empresari valencià Rafael Pallardó, qui presumptament va enviar a la Xina prop de 70 milions d’euros procedents d’una organització de tràfic de persones liderada per l’empresari xinès Gao Ping.
La lletrada ha demanat la nul·litat de la comissió rogatòria efectuada amb l’estat espanyol l’11 de març de 2015, un dia després que la nota de la divisió de delictes financers del Departament del Tresor dels Estats Units (FinCEN) destapés el cas.
Ho ha fet al·legant que s’havia vulnerat el conveni de cooperació judicial d’Estrasburg perquè Andorra va rebre la resposta via fax i no en mà, com s’hauria d’haver fet.
Solé també ha qüestionat la necessitat de la comissió rogatòria, argumentant que els tribunals andorrans ja sabien les causes del cas.
A més, ha insistit que en la resposta enviada per l’estat espanyol es va incloure una declaració efectuada per Pallardó a Barcelona en la qual li demanaven per Jordi Pujol i Marta Ferrusola.
Solé ha assegurat que el 2014, un any abans de la publicació de la nota del FinCEN, la Banca Privada d’Andorra va rebre ‘fortes pressions per part de les autoritats espanyoles amb la finalitat d’identificar comptes bancaris de titularitat de polítics afins amb el procés polític de Catalunya’.
A la sessió hi ha previst que s’abordin algunes de les tres qüestions prèvies que encara s’han de presentar, entre les quals, una de referent a la responsabilitat civil derivada del cas.

Response: En el judici contra la Banca Privada d’Andorra (BPA), un dels advocats de la defensa dels acusats, Salvador Capdevila, ha demanat que es faci fora el govern andorrà, que actua com a acusació particular. L'advocat que representa l'executiu, Manel Pujadas, ha declarat que la seva tasca no és incompatible amb la del fiscal.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L’investigador i micòleg del Centre de Ciència i Tecnologia Forestal de Catalunya (CTFC), Juan Martínez de Aragón, ha explicat a l’ACN que enguany la temporada de bolets s’ha avançat de manera notable i, si les previsions segueixen així, podria tornar a ser una temporada de rècord, com la que hi va haver el 2014.
‘De moment anem cap aquí, però ja veurem si continua’, ha assenyalat.
L’investigador ha explicat que, enguany, les grans precipitacions durant els mesos de juliol i agost han provocat que la producció de bolets hagi començat abans.
Les zones on estan creixent més fongs se situen, sobretot, al Pirineu.
La mitjana en aquests indrets, on ja s’està collint des de fa un mes i mig, és de 250 quilos per hectàrea, “una barbaritat per l’època en què ens trobem”.
A dia d’avui, tot i que els experts encara no han tancat les seves previsions, ja poden assegurar que aquesta temporada de bolets és molt millor que la de l’any passat.
L’investigador i micòleg del CTFC, Juan Martínez de Aragón, ha explicat que a hores d’ara a tot Catalunya, s’estan recollint de mitjana 20 quilos per hectàrea, mentre que la mitjana de l’any passat durant tota la temporada va ser 10 quilos.
L’investigador ha assenyalat que als boscos catalans pràcticament ja es poden trobar totes les espècies, sobretot les que més agraden, com els ceps, els rossinyols, rovellons, apagallums, fredolics o camagrocs.
A més, la qualitat és bona perquè el micelis tenen pocs cucs.
De moment, les espècies que més han aparegut són els rovellons, ceps, rossinyols i camagrocs.
El micòleg ha explicat que es pot anar pel bosc i trobar-te tranquil·lament un mantell groc per tot arreu.
Tot i que la zona del Pirineu destaca per sobre de la resta, els bolets també es poden trobar en aquelles comarques on ha plogut més i que es troben en plena producció com Osona, el Berguedà o el Solsonès.
Malgrat que les quantitats mitjanes ara estan als 20 quilos per hectàrea, Martínez de Aragón ha pronosticat que en les setmanes següents anirà creixent i se situarà ja als 25, que es considera una quantitat realment important.
Ara mateix, ha afegit, ‘qui vagi al bosc, trobarà bolets sí o sí’.
Temporada a ple rendiment al Pirineu
A punts del Pirineu com la vall de Castellbò, a l’Alt Urgell, van començar a collir algunes varietats de bolets a finals d’agost, un mes abans del que és habitual.
De fet, a hores d’ara ja s’ha superat el còmput total dels bolets que es van collir fa dues temporades, segons ha explicat a l’ACN l’Elisabet Campi, de l’empresa Natura Bolets.
Aquests dies, però, la calor provoca que alguns dels fongs estiguin corcats i s’espera que en funció de l’arribada del fred es puguin anar trobant bolets a cotes més baixes dels 1.800 metres, tal com ha dit el boletaire José González.La climatologia és un factor clau en l’aparició dels bolets i en funció d’això es pot allargar la temporada fins al Nadal o arribar, fins i tot, al mes de gener, segons ha apuntat González.
A la zona de Montferrer i Castellbò (Alt Urgell), una de les varietats més comunes i “més fàcils de trobar” és el rovelló, segons explica laboletaire Elisabet Campi.
Per aquest motiu, alguns dels seus clients són persones que han anat al bosc a recollir-ne i que volen adquirir altres tipus de bolets per cuinar-los conjuntament.
Tot i així, en entorns com el dels voltants de Sant Joan de l’Erm també solen haver-hi ceps, carreroles o mucosa blanca, entre d’altres.Per la seva banda, un altre dels habituals en la recol·lecció de bolets als boscos de l’Alt Urgell des de fa més de quinze anys, Rafael Marín, recomana sortir a collir-ne amb algun expert per així trobar els llocs on n’hi ha. A més, defensa que hi ha espai per a tothom però, al mateix temps, lamenta que hi hagi gent incívica que llancen ampolles, llaunes, plàstics o bosses.

Response: Segons l’investigador i micòleg del CTFC, Juan Martínez de Aragón, la mitjana de bolets en les zones on ja s’està collint des de fa un mes i mig, sobretot al Pirineus, és de 250 quilos per hectàrea. En el conjunt de Catalunya, la mitjana és de 20 quilos per hectàrea, el doble que la mitjana global de l'any passat.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La Marxa per la Llibertat, encapçalada pels presidents de la Generalitat i del Parlament, ha arribat al voltant de les deu de la nit a la Plaça Sant Jaume, i ha estat rebuda per l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau.
Torra ha entregat la flama del Canigó al nét de Pompeu Fabra, Pompeu Rahola i Fabra, que ha estat acompanyat a l'escenari per familiars d'alguns dels presos.
Tot seguit, s'han projectat imatges dels presos i "exiliats" a la façana del Palau de la Generalitat acompanyades per la lectura de versos sobre la llibertat.
Una de les sorpreses de la nit ha estat l'aparició de Lluís Llach al piano, acompanyat per la ballarina Marta Carrasco.
L'espectacle ha seguit amb les actuacions de Roger Mas, Paula Valls o Judit Neddermann mentre es projectaven imatges dels moviments migratoris i de les càrregues policials de l'1-O.
El moment culminant ha arribat amb la interpretació de la cançó 'Agafant l'horitzó' de Txarango, que ha finalitzat amb la projecció de la paraula 'Llibertat' a la façana del Palau.
La interpretació d''Els Segadors' ha posat punt i final a l'acte.
Els "presos polítics" i "exiliats" han estat els grans protagonistes de l'acte institucional de la Diada que s'ha celebrat aquest dilluns al vespre a Barcelona.
La Marxa per la Llibertat, que ha arrencat a dos quarts de nou del vespre al Parlament, ha arribat al voltant de les deu de la nit a la plaça Sant Jaume, on el president de la Generalitat, Quim Torra, ha fet entrega de la flama del Canigó a les filles de Quim Forn, Jordi Turull i el nebot de Jordi Cuixart.
Tot seguit, el nét de Pompeu Fabra, Pompeu Rahola i Fabra, ha llegit la definició de la paraula 'Llibertat'.
La plaça s'ha quedat a les fosques i en una gran pantalla s'han començat a projectar imatges dels polítics i líders independentistes que es troben a la presó acompanyats pel piano de Xavi Lloses.
De fons, la veu dels actors Sílvia Bel i Lluís Soler han llegit versos i frases sobre la llibertat escrits a mà pels mateixos presos.
Una de les sorpreses ha arribat amb l'aparició a l'escenari de Lluís Llach, que ha interpretat al piano la 'Cançó d'Amor a la Llibertat' mentre la ballarina Marta Carrasco ha protagonitzat una coreografia envoltada de feixos de llum que simbolitzaven una presó.
Seguidament, Roger Mas i Paula Valls han cantat 'Corrandes d'Exili" mentre es projectaven a la façana els noms dels "exiliats" i es veien imatges de diferents moviments migratoris.
Les imatges de les càrregues de l'1-O han arribat amb l'entrada a l'escenari la cantant Judit Neddermann, que ha interpretat la cançó 'No volem més cops'.
L'espectacle ha seguit amb la veu dels polítics que es troben a l'estranger que han llegit textos de Maria Aurèlia Capmany, Manuel de Pedrolo o Maria Mercè Marçal.
L'expresident Carles Puigdemont ha estat l'encarregat de llegir un text de Miquel Martí i Pol.
Un dels punts àlgids de l'espectacle ha arribat amb la interpretació de la cançó de Txarango 'Agafant l'Horitzó', mentre diferents artistes catalans, entre els quals els rapers Pablo Hasel i Valtonyc, es projectaven a les quatre pantalles instal·lades a l'escenari.
Al mateix temps, s'han anat il·luminant les finestres i els balcons del Palau de la Generalitat i la façana s'ha començat a omplir de fines branques grogues que s'han anat fent cada cop més denses fins que la façana ha quedat totalment tacada de groc i s'ha projectat la paraula 'Llibertat'.
El cor jove de l'Orfeó ha estat l'encarregat de posar punt i final a l'acte amb la interpretació d''Els Segadors'.
Tot seguit, els centenars de persones congregades a la Plaça Sant Jaume han esclatat amb crits d''Independència'.
La idea de l'acte era retornar "la llum" al Palau de la Generalitat després de mesos de "foscor i paràlisi" imposades per l'aplicació de l'article 155.
Aquesta llum, segons l'executiu català, simbolitza la "força i l'esperança" a les institucions, tot i que el Govern assegura que són conscients que "no hi som tots i que només som a mig camí".
Cs, PSC i PP es desmarquen de l'acte i els comuns no participen a la marxa
Cs, PSC i PP ja van anunciar que no participarien a l'acte institucional de la Diada en considerar que és "excloent", "sectari" i "partidista".
Les tres formacions han denunciat que enguany el Parlament no ha tingut la "cortesia" d'informar i discutir amb l'oposició el contingut de l'acte.
De la seva banda, els comuns no han participat a la Marxa de la Llibertat, però sí que han estat presents a l'arribada de la flama del Canigó a la plaça Sant Jaume i a l'espectacle que ha tingut lloc tot seguit.

Response: Aquest any, en motiu de la Diada, s'ha celebrat a Barcelona la Marxa per la Llibertat, encapçalada pels presidents de la Generalitat i del Parlament.  L'acte ha acabat a la plaça de Sant Jaume, on s'ha dut a terme un espectacle multidisciplinari demanant la llibertat dels presos i els "exiliats".


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El Camí dels Bons Homes celebra aquest 2018 els seu 20è aniversari posant en marxa un nou pla d'acció que persegueix incrementar el nombre d'excursionistes que realitzen la ruta transpirinenca que uneix el Santuari de Queralt, a Berga, i el Castell de Montsegur, a l'Arièja (França).
Entre les mesures hi ha la millora del sender, la creació d'un paquet per facilitar la seva execució, l'edició d'un mapa o la inclusió de nous establiments en la ruta.
A més, és previst que s'hi col·loquin comptadors per quantificar la xifra exacta de senderistes.
Segons ha explicat a l'ACN Borja Segura, tècnic responsable del camí, ha estat la subvenció de 376.187 euros que ha rebut la ruta, a través de l'ajut europeu POCTEFA, el que "permetrà fer-ho possible".
Borja Segura assegura que aquest 2018 es donarà el tret de sortida a una "nova etapa" de canvis en la ruta transpirinenca.
Fins ara, la travessa s'abastia exclusivament de les aportacions econòmiques dels consells comarcals per on passa -Berguedà, Cerdanya, Solsonès i Alt Urgell- i de privats, però gràcies a la subvenció europea, de tres anys, "gaudirem d'autonomia" i es podran emprendre accions "a mig i curt termini".
El primer que s'ha fet ha estat reformular la guia amb un nou format que inclou un conjunt de mapes per etapes.
Tot seguit, al mes de maig, es farà un inventari de l'estat del camí que, malgrat que Segura assegura que "és bo", permetrà veure "quines mesures cal realitzar".
En aquest sentit, Karina Bejar, tècnica responsable de la ruta fins al 2017, reconeix que és un àmbit en el qual fa anys que s'està treballant però que "no és gens fàcil tenint en compte que són prop de 400 quilòmetres d'itinerari" entre el Camí dels Bons Homes i el Camí de l'Últim Càtar, branca paral·lela de l'itinerari.
Usuaris reals
L'inventari també servirà per veure en quins punts es col·locaran comptadors de persones.
I és que, segons el responsable del camí, el fet de desconèixer l'afluència "real d'usuaris", és també una barrera.
En aquests moments només n'hi ha un, col·locat a 4 quilòmetres de l'inici, molt a prop del Santuari de Queralt que, en tractar-se d'un pol d'atracció turística, impedeix treballar amb les seves dades.
Segons Segura, a partir de les dades dels establiments d'allotjament, les agències de viatges, i les persones que sol·liciten el passaport per fer la ruta, calculen que unes mil persones el realitzen anualment.
La previsió és que els nous comptadors estiguin col·locats a principis d'estiu.
Forfets específics
Des del camí s'ha començat a treballar amb teleoperadors per posar a l'abast dels excursionistes paquets per a les persones que vulguin fer la ruta, que incloguin les reserves d'allotjament, els àpats i obsequis exclusius de la ruta.
Segons el tècnic responsable, amb la seva venda, a banda d'ajudar a l'excursionista a tenir la ruta "més ben planificada" i evitar-los-hi "haver de fer les gestions", el que es busca és conèixer més "el perfil d'usuari".
"Si sabem qui ens visita sabem a qui ens hem d'adreçar", afegeix Segura.
També amb la voluntat d'enfortir aquesta comunicació amb el senderista, la ruta estrenarà una nova web que anirà en aquesta línia.
Ruta tècnica
Malgrat la voluntat d'incrementar la seva popularitat, Segura recorda que es tracta d'una "ruta tècnica" per la qual cal estar " preparat".
Dividida en deu etapes, la vessant dels Bons Homes recorre entre 189 i 205,2 km, depenent de les variants que s'agafin, amb un desnivell acumulat de 5.530 metres.
En cas de la variant de l'últim Càtar, també de deu dies, són 190 quilòmetres amb un desnivell de 7.420 m.
No obstant això, el tècnic del camí assegura que no hi ha necessitat de fer-l'ho seguit i que sempre es pot anar fent "per trams".
Una ruta diferent
Segura recorda que el camí compta amb el distintiu de ser una travessa que fusiona "natura" i "història".
"El que ens dona un gran valor afegit", diu el responsable.
Per aquesta raó, entre les novetats que preveu incorporar la travessa en els propers mesos, hi ha la inclusió dels continguts històrics "segurament a través de codis QR que s'aniran trobant al llarg del camí", afegeix.
L'itinerari rememora l'exili dels càtars occitans, anomenats altrament Bons Homes i Bones Dones, que promovien el cristianisme pur i senzill, basat en l'espiritualitat i en contra de l'autoritària, corrupta i ostentosa Església catòlica del S.XIII.
Prova esportiva
A banda de les noves accions per millorar la ruta i amb l'objectiu de promocionar el camí, enguany també se celebrarà una prova esportiva a la ruta, el proper mes d'octubre, que pretén servir per commemorar les dues dècades de vida.

Response: El Camí dels Bons Homes celebra 20 anys amb un nou objectiu: atraure més senderistes. Això serà possible gràcies a l'ajut europeu de 376.187 euros destinats a la ruta. Ja s'han modificat les guies, i el pla d'acció inclou la millora de l'itinerari, la col·locació de comptadors de persones, paquets exclusius per als excursionistes i la creació d'una nova web.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Els patinets elèctrics i els segways quedaran vetats a les voreres de Barcelona, i no els podran conduir menors de 16 anys.
L'Ajuntament ha decidit posar ordre als Vehicles de Mobilitat Personal (VMP) i als cicles de dues rodes, cosa que inclou les rodes elèctriques, els tricicles, els cargobikes i els trixis, als quals també aplicarà aquestes restriccions per circular, però no a la bicicleta, els patinets sense motor ni als monopatins.
El consistori preveu aprovar el primer trimestre del 2017 una modificació de l'Ordenança de Circulació de Vianants i Vehicles amb aquesta nova regulació, en la qual es preveuen multes d'entre 100 i 500 euros per a qui incompleixi.
L'Ajuntament també posarà límits als grups de segways i patinets de lloguer que es desplacen pel centre, cosa que sol originar conflictes amb els vianants.
Sempre hauran d'anar acompanyats d'un guia, hauran de ser d'un màxim de sis persones més guia, i els d'entre tres i sis persones només podran anar per unes rutes marcades.
A més, s'haurà de mantenir una distància entre grups de més de 50 metres.
També se'ls obligarà a portar casc, tenir assegurança i que aquests vehicles estiguin apuntats en un registre municipal, excepte quan siguin per a ús personal, que llavors aquestes condicions només seran recomanacions.
El lloguer de patinets es fa sense permís
Barcelona serà pionera amb aquesta regulació a l'Estat, ja que ciutats com Madrid, Màlaga i Sevilla no en tenen.
Segons la regidora de Mobilitat, Mercedes Vidal, han decidit posar ordre per "l'explosió" d'aquests vehicles circulant per voreres i calçades, especialment a Ciutat Vella i el front marítim de Sant Martí.
"Necessitem minimitzar els problemes de convivència que poden provocar", ha ressaltat.
Un cop aprovada la regulació, es deixarà en mans dels districtes fer-la més restrictiva i que regulin els locals de lloguer de segways o patinets a través dels plans d'usos, cosa especialment pensada per a Ciutat Vella, on aquest estiu el consistori ja els havia prohibit per al front marítim.
Es dóna el cas que l'activitat de lloguer de patinets es fa ara sense permís.
L'Ajuntament ha classificat aquests vehicles en tres grans grups.
L'A, que inclou les rodes i els patinets elèctrics més petits; el B, per als patinets més grans i els segways, i el C, per als cicles de més de dues rodes que funcionen sense motor.
En aquest últim grup hi ha tres subgrups: el C0 per als tricicles d'ús personal (bicicletes de tres rodes que solen tenir una caixa per transportar coses, i que són més comunes als països nòrdics i Holanda); el C1 per als de transport de passatgers, com ara els trixis, i el C2 per al transport de mercaderies, com per exemple els cargobikes.
Cada agrupació té les seves especificitats.
Aquests vehicles "no són una joguina"
Com a criteri general, en cap cas el conductor pot tenir menys de 16 anys –s'hauran de tenir 18 anys si es transporten persones-, cosa que Vidal ha justificat perquè aquests vehicles poden assolir gran velocitat (entre 20 km/h i 45 km/h) i "no són una joguina".
Tampoc es podrà anar per la vorera, amb petites excepcions.
Els que traslladen les mercaderies també podran entrar a les voreres amples, però només per accedir als locals.
Això sí, els patinets, rodes i segways podran circular pels parcs públics; pels carrils bici, segregats o no; per carrers amb plataforma única (allà on el vianant té prioritat) i, en el cas dels patinets més grans i els segways, en calçades limitades a 30 km/h, però no en parcs.
Els trixis també ho podran fer per carrers més grans si no són grans artèries viàries.
A més, tots aquests cicles de més de dues rodes poden anar pels carrils bici sempre que hi càpiguen.
Aquests vehicles quan siguin per a ús turístic o de transport de mercaderies també estaran obligats a tenir assegurança i estar identificats en el registre municipal.
Sancions de fins a 500 euros
Pel que fa a l'aparcament, es prohibeix lligar patinets i segways dels arbres, bancs, semàfors i altres elements del mobiliari urbà.
En relació a les sancions, d'entrada l'incompliment de les prohibicions seran considerades com a infraccions de caràcter lleu, cosa que suposa una multa de 100 euros.
No obstant això, seran greus i suposaran una de 200 euros quan s'excedeixin els límits de velocitat, l'edat màxima permesa o circular amb vehicles no homologats; i molt greus i una de 500 euros quan l'excés de velocitat sigui un 50% superior al màxim permès, circular begut o drogat, per zones prohibides, fent-ho de forma temerària o sense assegurança de responsabilitat civil enfront de tercers quan sigui obligatori.

Response: La nova regulació dels VMP proposada per l'Ajuntament de Barcelona serà vigent a partir del primer trimestre de 2017. Afectarà els vehicles com patinets i bicicletes elèctriques, tricicles, cargobikes, trixis i segways. Per exemple, estaran vetats a les voreres i els menors de 16 no podran conduir-los. L'incompliment de la normativa se sancionarà amb multes d'entre 100 i 500 euros.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
“La gent no s’adona del poder que té: / amb una vaga general d’una setmana / n’hi hauria prou per a ensorrar l’economia”, ha cantat la cantautora Lia Sampai acompanyada del músic Adrià Pagès als peus de l’Arc de Triomf de Barcelona, on Òmnium Cultural ha fet aquest migdia el seu acte en la primera Diada amb Jordi Cuixart fora de la presó.
El missatge etern de Joan Brossa i la remor de l’helicòpter dels Mossos d’Esquadra que sobrevolava el centre de Barcelona evocaven, com venint de lluny, els temps en què els carrers vessaven i semblava que tenien força per a aturar-ho tot.
Però ni les fornades de manifestants que sortien alegrement de la parada de metro d’Arc de Triomf ni l’interès d’alguns passejants per la paradeta de l’ANC en què venien samarretes d’última hora no amagaven l’ambient estrany d’avui, amb l’expectació de la manifestació de la tarda.
Era un dels temes de conversa entre els dirigents i ex-dirigents polítics que arribaven a l’acte d’Òmnium.
“Són temps difícils”, deia un.
“Sembla que siguem al 1715”, comentava gràficament un altre.
Òmnium ha tornat a reunir la transversalitat del sobiranisme en una jornada en què el retorn dels presos acaparava tota l’atenció mediàtica i personal.
Perquè era el dia de Cuixart, però també la primera Diada de la resta, que rebia abraçades i era objecte de moltes fotografies mentre uns altres dirigents polítics comentaven com havia anat l’estiu, en una mena de retrobament col·lectiu en la nova normalitat política resignada.
A la primera fila de l’estesa de cadires que l’entitat ha repartit pel passeig de Lluís Companys, hi havia Quim Forn, Josep Rull, Jordi Sànchez i Oriol Junqueras, a més d’Elisenda Paluzie, Camil Ros i Javier Pacheco.
I, molt a prop, Jaume Asens, Toni Castellà, Àngels Chacón, Dolors Sabater i Carles Riera, entre més dirigents de partits.
Quan falten pocs dies per a la reunió de la taula de diàleg, la desfeta de la unitat política ha centrat el missatge polític de Cuixart.
Ha demanat als partits i entitats una estratègia conjunta per a entomar el diàleg, i ha avisat: “La taula només serà efectiva si respecta l’autodeterminació.”
“Posem cadascú la seva proposta sense por, sense retrets, per a discutir-la, per a esmenar-la, amb l’ànim de convertir en acció política allò que la gent diu a les urnes”, ha dit Cuixart de dalt de l’escenari on, tan sols començar, ha recordat els exiliats.
També ha anunciat una gran mobilització contra la llei de l’audiovisual espanyola.
El president d’Òmnium, que va voler entrar i sortir de la presó amb el mateix càrrec com a símbol de perseverança malgrat la repressió, ha insistit que els indults no servien “per a passar pàgina” ni aturarien la vulneració de drets fonamentals.
Una repressió, ha dit, que cerca la divisió entre els que la pateixen i les seves organitzacions.
L’actor Lluís Marco, acompanyat del Cor Vivaldi i Marc Serrats, ha recitat els noms de molts represaliats “i milers de persones més”.
“El carrer és on tot comença”, ha dit Cuixart, convençut que el país s’ha de tornar a omplir d’orgull i d’autoestima.
Desenes de persones s’aplegaven a les tanques del perímetre de seguretat per a escoltar l’acte.
No eren tantes com n’hi hauria hagut uns altres anys.
L’acte ha estat breu.
Una mitja hora, amb intervencions de suport en vídeo de Nora Cortiñas, de les Madres de la Plaza de Mayo, de l’ex-president del Sinn Féin Gerry Adams i de Jody Williams, guanyadora del Premi Nobel de la Pau el 1997.
Però fins i tot en plena pandèmia, en uns temps de transició de l’independentisme cap a un escenari incert, malgrat la decepció col·lectiva i la desmobilització, la gent passejant alegrement i omplint les terrasses dels bars del passeig de Sant Joan en ple migdia feia que la Diada encara preservi un aire inconscient com de poder-ho tot.
Ja ho deia Brossa.
Vegeu el vídeo íntegre de l’acte:

Response: Avui, durant la Diada, l'acte d'Òmnium comptava amb la presència de Jordi Cuixart i altres polítics, que ja han estat indultats. En un ambient de resignació, decepció i incertesa sobre el futur, Cuixart ha instat els partits independentistes a establir una estratègia conjunta de cara a la reunió de la taula de diàleg i ha recordat els exiliats.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El primer secretari del PSC, Miquel Iceta, veuria "estrany" que el president Carles Puigdemont demanés asil polític a Bèlgica i "perfectament ridícul" que hi hagués un govern a l'exili.
En una entrevista a RNE, Iceta ha assegurat que demanar asil polític en la realitat actual seria "extemporani" i ha afegit que amb la informació de que es disposa li sembla "increïble" que el viatge de Puigdemont sigui per això.
Per això, ha afirmat que cal estar a l'espera del que digui Puigdemont en les properes hores i ha apuntat que potser el que hi ha és una "necessitat de mantenir tensió informativa".
"Si no vas al despatx però vols pretendre que continues ser president, has de fer coses que cridin l'atenció mediàtica", ha declarat.
D'altra banda, ha rebutjat l'acord previ de suport a la llista constitucionalista més votada el 21-D que va demanar aquest dilluns Cs.
Iceta ha apuntat que les peticions d'asil de ciutadans d'un país de la Unió Europea (UE) a un altre país de la mateixa unió són "raríssimes" i no se n'ha acceptat cap de la quarantena demanada en els darrers temps.
A més, ha dit que es produeixen quan es tracta de ciutadans d'un país on no es respecten els drets humans i no existeix separació de poders, cosa que ha apuntat que "no és el cas d'Espanya".
Ha apuntat que el que si que es dona és la necessitat de Puigdemont de mantenir la tensió informativa i d'acompanyar el posicionament de presentar-se a les eleccions del 21-D, un camí que per a l'independentisme "està sent molt complicat" perquè segons el primer secretari del PSC han de "reivindicar una república imaginària i al mateix temps presentar-se a unes eleccions convocades pel govern espanyol".
El socialista no ha volgut especular més sobre el viatge i s'ha limitat a reconèixer que li va "sorprendre molt" quan en va tenir notícia.
Sobre el fet que Oriol Junqueras no hagi viatjat amb Puigdemont, Iceta ha vist "lògic" que continuï a Catalunya perquè si han de preparar les eleccions del 21-D "no convé dispersar esforços i atendre altres requeriments".
Sobre els comicis, ha assegurat que l'important no és si PDeCAT i ERC es tornen a presentar en coalició com amb JxSí sinó "quin serà el plantejament que defensaran".
"M'interessa més qeu proposaran als catalans i espero que no sigui continuar en un camí que ha estat un desastre", ha afegit.
Iceta ha assegurat que s'ha demostrat que la proposta política de l'independentisme "no ha anat bé" i ha plantejat que "no té gaire sentit demanar als catalans que continuïn per un camí que ha estat un desastre".
De la CUP ha apuntat que hi deu haver encara "major decepció" que entre el PDeCAT i ERC i pel que fa als comuns ha afirmat que haurien d'"afinar" el seu plantejament programàtic ja que tot i dir que no són independentistes "han acompanyat el referèndum sob rel qeu s'ha construït, encara que sigui fugaçment, la independència".
Rebutja un acord previ de suport a la llista més votada
D'altra banda, ha rebutjat la petició de Cs d'arribar a un acord previ de respectar i donar suport a la llista constitucionalista més votada en els comicis del 21 de desembre.
Iceta ha dit als de la formació taronja que el PSC no vol una Catalunya "de fronts" i s'ha mostrat convençut que, a més, aquesta llista de les anomenades constitucionalistes serà la dels socialistes.
Ha rebutjat també parlar de pactes postelectorals quan encara no s'han celebrat ni les eleccions i s'ha limitat a dir que el PSC només estarà o donarà suport a un govern "que busqui un ampli acord per a Catalunya i amb la resta d'Espanya per renovar el pacte constitucional i estatutari".
"Per a l'embolic o la ruptura amb el PSC que no hi compti ningú, per a la solució hi podrà comptar tothom", ha resumit.
En tot cas, ha qualificat d'"encert extraordinari" del president espanyol, Mariano Rajoy, fer servir l'aplicació de l'article 155 de la Constitució només per a convocar eleccions i ha dit que el que cal és aprofitar-ho per obrir una nova etapa política i recuperar el país del balanç "terrorífic" que deixa el govern de JxSí.
"No mereixen seguir governant", ha apuntat.

Response: Miquel Iceta, el primer secretari del PSC, ha criticat el viatge de Puigdemont per demanar asil polític i també la seva intenció de governar a distància. Ha rebutjat l'acord proposat per Ciutadans per donar suport a la llista constitucionalista més votada el 21-D. A més, ha aclarit que el PSC només donarà suport a qui vulgui reformar la Constitució.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'endemà de les denúncies efectuades pels sindicats Metges de Catalunya, SATSE i CGT sobre el tancament de llits, rebaixa de sous i manca de personal durant l'estiu a l'Hospital Sociosanitari Francolí de Tarragona, la direcció de l'empresa Gestió i Prestació de Serveis de Salut (GiPPS), gestora del centre, ha respost aquest dijous que, com cada mes d'agost, es tanquen 39 llits de l'hospital atesa "la davallada de l'activitat i la necessitat d'emprar aquest període per realitzar tasques de manteniment de les habitacions".
En referència als 42 pacients, que segons els sindicats, esperen una plaça al centre, la direcció ha afirmat en un comunicat que, a dia d'avui, realment són 11 els que es troben en llista d'espera.
En aquest sentit, segons les dades facilitades per l'empresa, la llista d'espera compartida -de pacients ingressats a Joan XXIII pendents d'ingrés a altres centres- és només de 21 persones, de les qual sis estan pendents d'ingrés en altres sociosanitaris aliens a GiPSS i, uns altres quatre, són pacients aguts que precisen, per la seva patologia, romandre a planta a l'Hospital Joan XXIII.
Els onze restants són els que realment estan en la llista d'espera d'ingrés a l'Hospital
Sociosanitari Francolí.
D'aquests, vuit són d'UFISS de Geriatria -convalescència i llarga estada- i, els tres restants, són d'UFISS de Cures Pal·liatives.
La direcció de GiPPS afirma que, en base a la memòria d'activitat de l'any passat, la mitjana de temps d'espera per ingrés a l'Hospital Sociosanitari Francolí, prèvia valoració d'UFISS de Cures Pal·liatives, és de 0,36 dies des del servei d'Urgències i de 3,3 dies des de planta d'hospitalització de l'Hospital Joan XXIII.
D'altra banda, la mitjana de temps d'espera dels pacients que han d'ingressar al Sociosanitari Francolí, prèvia valoració d'UFISS Geriatria, és de 5,12 dies des de plantes d'hospitalització, segons la companyia.
Pel que fa a l'atenció d'incidències a l'Hospital Sociosanitari Francolí, GiPPS sosté que "en cap cas ha quedat desatesa cap urgència".
Així, afirma que, de dia, les urgències es cobreixen amb mitjans propis i, durant les nits, festius i caps de setmana, mitjançant un conveni amb l'ICS -Hospital Joan XXIII-.
En referència a la denúncia dels sindicats que, al juliol, es va retallar el sou al 29% de la plantilla, GiPPS ho nega i assegura que la mesura respon a l'aplicació del Decret Llei 3/2010 de la Generalitat de Catalunya del 29 de maig pel qual el salari de 2016 no pot superar la quantitat rebuda en el salari de 2010, un cop descomptat el 5% de l'esmentada quantitat.
Aquesta obligació també es recull, afirma GiPPS, en el Conveni SISCAT en vigor en la seva Disposició Addicional Primera.
En el comunicat, la direcció afirma que, amb data 6 de juliol, la direcció va emplaçar al Comitè d'Empresa a una reunió celebrada el 15 de juliol per tractar aquesta qüestió.
En la mateixa es va traslladar per part de l'empresa als representants que van assistir la forma com s'aplicarà aquest manament i l'impacte que tindrà entre tot el personal de GiPSS.
Posteriorment, en data 22 de juliol, la gerència i personal directiu de GiPSS es va tornar a reunir amb els representants del Comitè d'Empresa i del Sindicat CGT "per tal d'informar-los de la legalitat de la mesura en base a les sentencies favorables del Tribunal Suprem i del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya".
El comunicat subratlla que la Direcció de Recursos Humans "es va posar a disposició de tot el personal de l'empresa per tal d'informar i resoldre dubtes al voltant d'aquest fet" i que un total del 50% de la plantilla de GiPSS -aquells que ho van sol·licitar-, se'ls va atendre personalment.
Finalment, GiPPS assegura que, al juliol, l'empresa va lliurar als representants dels treballadors una auditoria externa signada per l'interventor.
Al seu torn, els sindicats reclamen una auditoria de gestió.

Response: Els sindicats van denunciar que durant l'estiu l'Hospital Sociosanitari Francolí de Tarragona tancava llits, abaixava sous i hi havia una manca de personal. GiPSS, la gestora del centre, ha justificat que cada agost executen tasques de manteniment de les habitacions, atribueix la rebaixa dels sous a l'aplicació de la llei i aclareix que només tenen 11 pacients en llista d'espera.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Un any després de l'empresonament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, milers de persones s'han concentrat al centre de Barcelona per exigir-ne la llibertat i revindicar-ne la figura.
La Plaça Catalunya de la capital catalana, on els dos dirigents de l'independentisme civil van valorar els resultats de l'1-O i van fer una crida a l'aturada del país que se celebraria dos dies més tard, s'ha omplert de familiars, representants polítics -amb el president de la Generalitat, Quim Torra, al capdavant-, membres de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) i Òmnium Cultural i ciutadans del sobiranisme de base per protestar contra una privació que s'allarga des de fa 365 dies.
Res fa pensar que l'empresonament acabi aviat, perquè s'esperen condemnes per la cúpula del procés.
En l'acte hi han participat els màxims dirigents de les entitats, com és el cas d'Elisenda Paluzie -presidenta de l'ANC- i Marcel Mauri -vicepresident d'Òmnium Cultural-, així com també la família directa de Sànchez i Cuixart.
En aquest sentit han destacat les parelles dels Jordis, Susanna Barreda i Txell Bonet, que des de fa un any denuncien una situació "injusta", basada en relats de la fiscalia i de la judicatura que estan "allunyades" dels fets -sempre han negat que existís violència- i que afecta directament les famílies.
Bonet explicava aquest matí a Catalunya Ràdio que el seu fill petit, de poc més d'un any, comença a cridar el pare en el moment en què travessa la porta de Lledoners.
Personalitats internacionals com Pep Guardiola, entrenador del Manchester City, han intervingut a través d'un vídeo per demanar "justícia i llibertat".
Els aplaudiments s'han desfermat en el moment en què s'han vist els vídeos de Sànchez i Cuixart entrant a declarar a l'Audiència Nacional fa tot just un any, abans d'entrar a la presó.
"Només acceptarem l'absolució"
Fins a Lledoners s'ha desplaçat Torra aquesta tarda en una visita en la qual també ha aprofitat per reunir-se amb Oriol Junqueras, Raül Romeva, Josep Rull, Jordi Turull i Joaquim Forn, que també estan reclosos en el mateix centre penitenciari.
El president es reuneix sovint amb ells, i manté converses relacionades amb l'actualitat política.
Al llarg de les últimes setmanes, per exemple, el contacte ha estat permanent per resoldre la situació dels diputats processats, que ha acabat amb la incapacitació de la majoria independentista al Parlament.
Un cop acabada la visita d'aquesta tarda, Torra s'ha desplaçat cap a Barcelona per participar en la concentració de Plaça Catalunya.
— NacióPolítica (@naciopolitica) 16 d’octubre de 2018
"Només acceptarem l'absolució", ha destacat el president de la Generalitat, que ha apuntat que la resposta contra una hipotètica sentència serà "radicalment democràtica".
Marta Vilalta, portaveu d'ERC, ha recordat com l'empresonament dels Jordis va accentuar la via repressiva de l'Estat, perquè que Carles Riera, portaveu de la CUP al Parlament, ha reclamat fer efectiu el dret a l'autodeterminació per sortir del cercle en el qual ha entrat l'independentisme els últims mesos.
Gerard Pisarello, primer tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Barcelona, ha denunciat la situació "injusta" de Sànchez i Cuixart, i ha indicat que les institucions europees n'estan al corrent.
Pendents del judici
"No dono per perdut el judici", sostenia Sànchez en una entrevista prèvia a la Diada.
La Fiscalia, si no hi ha novetats majúscules d'última hora, mantindrà l'acusació de rebel·lió i reclamarà penes de presó que poden arribar als 25 anys per a dirigents com Oriol Junqueras, vicepresident del Govern en el moment del referèndum.
L'estratègia de defensa que es farà servir en el judici, previst per a principis de l'any vinent, es basarà en l'inexistència de violència en el full de ruta del Govern i de les entitats.
En el moment que arrenqui el procés al Suprem, tots els empresonats hauran de tornar a centres penitenciaris madrilenys.
"Està fart d'estar a la presó", recalcava aquest dilluns la dona de Sànchez, que en una entrevista a La Xarxa demanava "voluntat" al govern espanyol per tal de tenir gestos cap als processats.
Tot i que Torra no vol negociar res en nom dels presos, el cert és que la situació dels dirigents privats de llibertat condicionen qualsevol negociació que es pugui obrir entre la Generalitat i l'Estat.
Tant el PDECat com ERC ja han deixat clar que no faran costat als pressupostos de Pedro Sánchez si la Fiscalia acusa els encausats de rebel·lió, però la Moncloa insisteix que el ministeri públic actua de forma imparcial.
Un any després, l'existència de presos polítics condiciona qualsevol moviment.

Response: Milers de persones, entre les quals familiars, polítics i membres de l'ANC, s'han concentrat a la plaça de Catalunya per exigir l'alliberament de Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. En aquest indret de Barcelona els líders de l'independentisme civil valoraren els resultats de l'1-O. Fa un any que estan empresonats acusats de rebel·lió i tenen un judici programat per al pròxim any.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L’executiu de Mariano Rajoy està convençut que la capacitat de resistència de la societat i l’administració catalana a la implantació de les mesures de l’article 155 de la Constitució es limita a una única setmana de performances i accions reivindicatives.
És el missatge que llançava aquest dimecres als passadissos del Congrés una ministra de l’executiu espanyol, convençuda que Catalunya no esdevindrà en cap cas un "Vietnam" per al seu govern.
Ni vagues prolongades, ni sabotatges ni torpedes a la línia de flotació de la nova administració.
Simplement un malestar passatger que s’anirà diluint a mesura que s’imposa la nova realitat.
És el diagnòstic que extreu de l’experiència de la intervenció dels comptes catalans dictada ara fa un mes i deu dies.
Un banc de proves del 155 que va comportar que –després de la negativa d’Oriol Junqueras a enviar l’informe setmanal de despesa- el Ministeri d’Hisenda assumís directament el pagament dels serveis bàsics i de les nòmines dels treballadors de l’administració catalana.
Segons l’equip de Rajoy, després d’una breu reticència, la conselleria d’Economia va cooperar i complir els tràmits per garantir els pagaments.
Les noves autoritats, afirma La Moncloa, es trobaran amb una situació similar.
També pel que fa als Mossos, un cos jerarquitzat on els agents, sostenen, seguiran la cadena de comandament.
Aquest auguri parteix de dues premisses.
La primera el convenciment que els funcionaris catalans actuaran com a tals i “no se la jugaran”.
“Els funcionaris són funcionaris, i els lletrats del Parlament ho han demostrat”, sostenen aquestes fonts que recorden les dificultats amb què ha topat la majoria de Junts pel Sí i la CUP a l’hora de tramitar iniciatives que desobeïen les disposicions del Tribunal Constitucional.
La segona premissa neix de la literalitat de la proposta d’aplicació del 155 que s’aprovarà divendres al Senat, que estableix que l’incompliment de les mesures del 155 per part dels treballadors públics s’entendrà com una desatenció “al deure de fidelitat a la Constitució i a l’Estatut” i no només pot comportar responsabilitats “disciplinàries”, sinó també “penals”.
Més enllà de l’administració, l’executiu espanyol espera només una reacció limitada al carrer, similar a la que ha provocat la detenció dels líders de l’ANC i Òmnium, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart.
Una setmana de mobilitzacions que xocaran -afirmen- amb un malestar creixent de les bases independentistes amb uns líders que han portat Catalunya a la intervenció.
“Hi ha molts independentistes als qui no agrada el que està passant”, i que ja combreguen poc amb les tres “E” que han guiat el procés fins aquí: “èpica, superioritat ètica i escenificació”.
Per si de cas, però, el govern espanyol ja ha demanat suport als mitjans espanyols en la tasca d’imposar la “serenitat” a Catalunya.
Es tracta, sostenen en les seves converses amb la premsa, de no llançar missatges alarmants sobre les conseqüències de la intervenció, ni de la resposta que pugui donar la societat catalana.
“Ens podeu ajudar molt”, assegura en veu alta un membre de l’executiu de Rajoy en un dels habituals "corrillos" amb la premsa als passadissos del Congrés dels Diputats.
Aquest anàlisi, però, no convenç tothom, començant per l’aliat de capçalera de Mariano Rajoy: Albert Rivera.
El líder de Ciutadans insistia aquest dimecres al Congrés en la necessitat que la via del 155 duri el mínim imprescindible per a la convocatòria d’unes eleccions, és a dir, poc més de tres mesos.
Fonts del seu equip sostenen que una intervenció prolongada i tutelada a 600 quilòmetres de distància només pot servir perquè el govern espanyol “fiqui la pota” de manera sistemàtica en la seva gestió del dia a dia.
“Una intervenció a sis mesos amb boicot dels independentistes és un embolic”, asseguren, conscients que al final d'aquesta aventura els catalans emetran veredicte a les urnes, i posaran a lloc tan les forces independentistes com els que –com Ciutadans- han avalat la intervenció.

Response: L'executiu de Mariano Rajoy creu que els catalans reaccionaran a l'aplicació del 155 amb protestes i accions reivindicatives als carrers que duraran una setmana com a molt. A més, l'incompliment de les mesures del 155 comportarà responsabilitats disciplinàries i penals. Tot i això, el Govern espanyol ha demanat ajuda a la premsa perquè no alarmin la societat sobre la situació.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El Partit Popular viu una situació insòlita.
Després d'haver encarnat un model d'organització centralitzada, entorn a un lideratge indiscutit, i en què la disciplina interna ha estat un element cabdal, l'escenari que presenta avui el PP és un camp de batalla amb diverses faccions enfrontades.
Cap força en disputa té res garantit i ningú està en condicions d'obtenir l'hegemonia en un futur proper.
Els electors populars han dibuixat el pitjor dels escenaris imaginables: Soraya Sáenz de Santamaría amb el 37% dels vots; Pablo Casado, amb un 34%; i María Dolores de Cospedal, un 25%.
José Manuel García-Margallo i José Ramón García Hernández van sumar suports residuals.
El dibuix que sorgeix de les primàries és d'una enorme complexitat i no sembla que el congrés pugui tancar la fractura que s'ha obert.
Mai el PP havia presentat aquesta divisió interna i l'agror que s'ha delatat entre els tres principals aspirants.
Aquesta és la situació i així serà durant molt de temps.
Perquè és difícil d'imaginar que qui surti elegit en el congrés pugui fer-se amb facilitat dels regnes de la formació.
Incertesa absoluta
Un total de 3.184 compromissaris tenen dret a vot en el congrés, dels quals 2.612 van ser elegits aquest dijous, 522 són membres nats, 40 procedeixen de la militància a l'exterior i 10 més són els membres del comitè organitzador.
Molts analistes donen ja per feta l'aliança que s'apunta de Pablo Casado i María Dolores de Cospedal contra Soraya Sáenz de Santamaría.
Aquesta coalició, però, no té el triomf assegurat entre els compromissaris.
Les primàries han trencat el funcionament habitual del PP i, a aquestes alçades, no es poden traslladar els percentatges dels candidats al que serà el vot dels congressistes.
A la coalició Casado-Cospedal es podrien afegir García-Margallo i García Hernández, però aquests dos no representen cap força organitzada.
Dos escenaris endimoniats
Des del triomf de la moció de censura, tots els fets que s'han produït al PP han estat imprevisibles i han dibuixat un gran buit de poder: la ràpida sortida d'escena de Mariano Rajoy; la renúncia a competir d'Alberto Núñez Feijóo; la forta irrupció de Pablo Casado i, finalment, un resultat extraordinàriament obert de les primàries.
Ara, davant del congrés, la perspectiva de l'elecció de qualsevol dels dos aspirants no garanteix que el partit trobi l'estabilitat.
La figura de Santamaría polaritza el partit i el proper congrés pot ser un plebiscit entorn el sorayisme.
L'exvicepresidenta espanyola s'ha guanyat una imatge de professional del joc brut des dels ressorts que ha controlat des del govern.
El seu triomf al congrés no anul·larà el seus detractors, que continuaran ben presents en el grup parlamentari del PP.
Tret d'Elio Cabanes, candidat residual, tots els aspirants en aquestes primàries són diputats.
Tampoc es pot oblidar que el bloc anti-Santamaría suma més del 60% dels vots.
L'elecció de Casado és factible, però seria el del candidat que ha quedat segon amb el suport de la tercera candidata.
Des de l'entorn de Santamaría ja es llança el relat d'una "aliança de perdedors".
Però, a més, Casado té damunt d'ell l'espasa de Dàmocles del seu currículum inflat.
El PP es va erigir sobre la victòria de l'Alianza Popular de Manuel Fraga sobre les restes del vell centrisme.
Després, José María Aznar va ser capaç d'aglutinar en unes úniques sigles totes les famílies de la dreta espanyola.
Es va poder permetre exercir el dedazo per triar el seu successor.
Però Mariano Rajoy ja no ha pogut fer-ho.
Hi ha una regla no escrita en política que admet poques excepcions: és inhabitual que el líder que es posa davant del partit quan aquest passa a l'oposició no sol ser el mateix que el porti de nou al triomf.
La retirada de Rajoy de la política obre una nova era al partit i a hores d'ara només sabem que serà llarga, incerta i plena de traïcions.

Response: Els resultats de les primàries del PP per reemplaçar Rajoy han demostrat que el partit està trencat. En primer lloc, se situa Sáenz amb un 37% dels vots; en segon lloc, Casado amb un 34%; i en tercer lloc, Cospedal amb un 25%. Es preveu una coalició entre Casado i Cospedal per enderrocar a Sáenz, que trenca la sintonia del PP.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Josep Rull i Marta Pascal, a Ripoll.
Foto: Arnau Urgell/Nació Digital
El secretari d'Organització de Convergència, Josep Rull, ha assegurat que no veuen "cap circumstància excepcional" que porti a pensar que es pugui endarrerir la consulta més enllà del 2014, malgrat que la presidenta del Parlament, Núria de Gispert, havia començat el dia obrint la porta a un possible endarreriment, marcant l'agenda política de la jornada.
Rull ha estat diàfan a l'hora d'assegurar que el full de ruta fixat amb ERC es manté, i ha llançat un clar advertiment a l'Estat: no hi haurà canvi de cromos.
Rull ha dit que, després que s'hagi obert la porta a la flexibilització del dèficit, el Govern seria "irresponsable" si no l'acceptés, però també ha subratllat que això serà "a canvi de res" i que no tindrà la consulta en contraprestació.
El secretari ha assistit aquest migdia a un acte organitzat per les JNC al peu del monestir de Ripoll a favor del "Sí".
El full de ruta que van fixar CiU i ERC per a la consulta sobiranista es manté.
Així ho assegura, recordant que "l'acord és vigent" lletra per lletra i que, ara com ara, no veuen que hi hagi "circumstàncies" excepcionals per pensar que la consulta es pot endarrerir més enllà del 2014.
"La prioritat que es doni veu al poble de Catalunya és aquesta", ha subratllat Josep Rull.
Girant la vista cap a Madrid, el secretari d'Organització també ha llançat un clar advertiment a l'Estat.
Rull ha assegurat que el fet que l'executiu del PP hagi obert la porta a relaxar l'objectiu del dèficit és una "bona notícia" i que el Govern seria "irresponsable" si no ho acceptés.
Ara bé, Rull també diu que el Govern té molt clar que en cap cas això suposarà un xec en blanc perquè es desisteixi de fer la consulta.
"La flexibilització és a canvi de res, i no serà com a contraprestació de fer la consulta, perquè aquesta és una línia vermella que no es pot creuar", ha subratllat el secretari.
I hi ha afegit: "El full de ruta pactat entre CiU i ERC és clar i precís".
En aquest punt, Rull ha volgut deixar clar que, pel què fa a la consulta, Convergència no es troba en una pinça entre Unió i Esquerra.
"El mateix Duran ja va deixar clar que hi havia una línia que no es podia creuar, que era l'organització de la consulta", ha assegurat el secretari.
Estén la mà a ERC
Agafant les paraules del president de la Generalitat, Rull ha tornat a estendre la mà a ERC perquè s'incorpori al Govern.
El secretari ha assegurat que, entre CiU i ERC, ara hi ha un "pacte sòlid que permet avançar en dues línies: lluitar contra la crisi i garantir el procés pel dret a decidir".
Ara bé, també ha afegit que una situació "d'emergència nacional com la que es troba sotmesa Catalunya" és un "repte" dins el qual "un govern fort amb el màxim de suport al Parlament facilitaria les coses".
"No ens cansarem, al llarg d'aquesta legislatura, d'obrir el govern a les formacions que es vulguin comprometre a lluitar contra la crisi econòmica i a organitzar la consulta perquè el poble tingui veu per decidir el seu futur", ha assegurat.
Campanya de les JNC a Ripoll
El secretari d'Organització de CDC ha participat aquest migdia a Ripoll a l'inici de la campanya "Jo, Catalunya" que han engegat les JNC.
L'objectiu de la iniciativa és mobilitzar, convèncer i conscienciar els joves catalans de cara a la consulta pel dret a decidir.
Per simbolitzar el tret de sortida de la campanya, membres de les JNC i càrrecs del partit han fet un "Sí" a la plaça que hi ha davant del monestir.
Asseguts en filera al terra, han dibuixat les dues lletres que donen suport a la consulta.
Campanya de la JNC fomentant el 'Sí'.
Foto: Arnau Urgell/Nació Digital

Response: Núria de Gispert, la presidenta del Parlament, ha insinuat un possible retard en la celebració de la consulta sobiranista. Això no obstant, Josep Rull, el secretari d'Organització de Convergència, ha afirmat que no hi ha cap circumstància que faci pensar això. Ha recordat que el pla pactat entre CiU i ERC segueix en peu i està ben definit.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Enric Bach i Justin Webster han fet El pionero, una sèrie documental de quatre episodis que s'estrena aquest diumenge, produïda per HBO Europa, i que retrata un dels personatges més sorprenents del que ha generat l'star sistem espanyol.
Empresari, dirigent del futbol com a president de l'Atlètic de Madrid i alcalde de Marbella en una de les darreres aventures de la seva biografia, Jesús Gil y Gil va tenir sempre l'escàndol com a company de viatge.
Va ser també, entre moltes altres coses, un pioner.
En l'aiguabarreig entre política i negocis, en un estil marruller i populista, s'hi poden trobar precedents en molts fenòmens de l'actualitat.
Un tret que ha fascinat Bach i Webster.
La vida de Jesús Gil (El Burgo de Osma, Sòria, 1933-Madrid, 2004) transcorre en 71 anys increïbles en els quals hi ha absolutament de tot: negocis exitosos i ruïnosos, delictes a manta, empresonaments, judicis, condemnes i -és clar!- indults, fama, èxit mediàtic i programes de televisió.
58 cadàvers a l'esquena... i com si res
Gil y Gil era un emprenedor sense manies.
Després d'haver fet els primers calés treballant en un negoci de peces d'automòbil i venent camions envellits als quals donava una capa de pintura per enredar els conductors, va llançar-se al negoci de la construcció.
Va aixecar una urbanització a Los Ángeles de San Rafael, a prop de Madrid, i va tenir sort.
Una sort que se li va escapar un tràgic 15 de juny de 1969 quan es va ensorrar un restaurant seu pels mals materials de construcció i van morir 58 persones.
En un país que no fos Espanya, un personatge així ja no hauria aixecat cap. Però Gil sí.
Va haver de pagar una forta indemnització als familiars de les víctimes, va ser processat i condemnat a cinc anys de presó.
Però només va complir un any i mig de la pena perquè Franco el va indultar.
L'Atlètic de Madrid, del doblet a segona
Gil es va convertir en un personatge públic molts anys després, quan ja estaven apagat el record de la tragèdia de Los Ángeles de San Rafael.
Va saber aprofitar el buit de poder que es va produir a l'Atlètic de Madrid el 1987, a la mort del clàssic Vicente Calderón, un home que un dia va dir que "els espanyols encara parlen poc de futbol, ho haurien de fer els tres dies abans i els tres dies després del partit".
Gil va presidir el club fins al 2003, amb un parèntesi en què fou apartat del càrrec per ordre judicial.
Corrupció a Marbella
A començament dels noranta, Gil va fer el salt a la política.
Concretament a la política local, com a alcaldable de Marbella.
Ho va ser entre 1991 i 2002.
En el transcurs de la seva gestió, va haver de respondre pel cas Camisetas, un transvasament de diners de l'Ajuntament de Marbella al club madrileny, i a diversos processos per prevaricació a Marbella i simulació de contractes al club.
Amb tot, el seu estil excessiu tenia partidaris i va acosneguir guanyar amb majoria absoluta tres eleccions seguides, fins que va ser inhabilitat pel Tribunal Suprem.
Un avantguardista
En la biografia de Gil hi ha elements que el fan, malauradament, un pioner.
Com l'ús que va saber fer de l'espectacle que generava ell mateix, convertint-lo en diners.
Segurament amb un olfacte més fi del que sempre van creure els seus detractors, com a molts barruts amb èxit, alguna cosa coneixia de la psicologia humana.
Sabia que l'espectacle podia ser rendible, i a això es va abocar sense contemplacions.
Va entendre les claus del reality show permanent i va ser un extraordinari actor del seu personatge, fos dirigint els plenaris de l'Ajuntament de Marbella, parlant (davant les càmeres) amb el seu cavall Imperioso o amb les seves incursions televisives.
Que el guió fos de jutjat de guàrdia ja és una altra qüestió.

Response: Jesús Gil va ser un empresari espanyol conegut pel seu populisme i espectacle per generar diners. Va arribar a ser president de l'Atlètic de Madrid i alcalde de Marbella, quan va haver de respondre a casos de corrupció i prevaricació. Va tenir molts negocis de tota mena, judicis i condemnes, empresonaments, indults, fama i televisió, etc. però molts l'admiraven.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Mollerussa avança enguany l’inici de la campanya de Nadal i avui dissabte, 16, ja estrena una extensa programació amb una trentena d’activitats pensades per atraure públic no només al desembre sinó també al novembre.
Ho fa amb tres esdeveniments diferents en ubicacions variades per donar vida a diferents indrets de la ciutat.
Per la seva part, l’Ajuntament amb voluntat de projectar la ciutat i el seu teixit comercial també avança enguany l’encesa de l’enllumenat de Nadal, que es farà el 29 de novembre a les 6 de la tarda a la plaça de l’Ajuntament amb l’estrena de nous elements decoratius.
Així ho ha explicat el regidor d’Atenció Externa i Serveis Municipals, Joan Ramon Domingo, en la presentació de la campanya Ja és Nadal a Mollerussa, que ha organitzat l’associació Mollerussa Comercial i que compta amb la col·laboració de l’Ajuntament i de la delegació de la Cambra de Comerç a la capital del Pla d’Urgell.
La principal peça decorativa serà un regal de 4,5 metres d’amplada i d’alçada que se situarà a la plaça de l’Ajuntament i que anirà acompanyat d’un fotoreclam perquè la ciutadania hi pugui interactuar.
La gran bola de 4 metres de diàmetre que l’any passat va presidir aquesta plaça es desplaçarà a la cruïlla entre la plaça Major i la de Manuel Bertrand.
A banda, es distribuiran 15 arbres de llum blava de 3 metres d’alçada per diferents punts del centre així com a la plaça de Sant Jaume, l’avinguda del Canal i el carrer de Ferrer i Busquets.
També hi haurà dos arbres grans situats un, davant la piscina coberta, i l’altre, a la punta del carrer d’Arbeca.
En aquest punt, el trànsit rodat procedent del carrer Arbeca es desviarà cap al carrer del Doctor Gàllego.´
Garlanda solidària
La il·luminació també comptarà amb 10 garlandes solidàries que llueixen la figura d’El Petit Príncep, una iniciativa de l’empresa Il·luminacions nadalenques Sebastià Garralón a benefici de l’hospital de Sant Joan de Déu, a la qual l’Ajuntament s’ha sumat.
Les garlandes s’han col·locat davant dels centres escolars de Primària i de les escoles bressol, així com en altres punts com a les portes de l’Aventura de Nadal o del CAP.
Campanya més ambiciosa
Per la seva part, el president de Mollerussa Comercial, Àlex Català, que ha estat acompanyat per dues membres de la junta, Núria Giribet i Núria Sans, ha indicat que es tracta “de la campanya més ambiciosa i cohesionada que compta amb sinergies amb entitats i comerços de la ciutat” que col·laboren en l’organització de l’agenda amb activitats que van des de tallers gastronòmics o de treballs manuals passant per espectacles teatrals i de màgia, cinema, concerts o contacontes, entre altres.
Totes les activitats seran de franc encara que per participar en algunes d’elles caldrà presentar una entrada que es podrà aconseguir amb els tiquets de compra en els establiments de Mollerussa Comercial.
Mercat de Santa Llúcia de temàtica nadalenca amb una vintena de participants
El tradicional Mercat de Santa Llúcia serà una altra de les activitats que formen part de l’agenda.
La cita serà el pròxim dia 7 de desembre de 10 del matí a les 7 de la tarda a la plaça de l’Ajuntament.
Ho ha explicat el responsable a Mollerussa de la Cambra de Comerç de Lleida, Josep Anton Gaya, qui ha dit que es preveu comptar amb una vintena d’establiments que oferiran productes amb temàtica nadalenca.
També ha indicat que enguany es comptarà amb un seguit d’activitats de dinamització al llarg de tot el dia gràcies a la col·laboració de diferents entitats del municipi.
Concurs d’aparadors per xarxes i recollida solidària de joguines, altres activitats
El concurs d’aparadors, que agafa com a eix temàtic el Concurs de Vestits de Paper, tindrà enguany un component renovat, ja que el jurat seran els usuaris de les xarxes socials i del web de Mollerussa Comercial.
Així mateix, també es durà a terme una recollida de joguines i de roba i calçat infantil en col·laboració amb la Penya Blaugrana de Mollerussa.
Serà de l’11 de novembre al 27 de desembre i participant s’entrarà a sortejos de vals de compra als establiments associats.
També se sortejaran dos patinets elèctrics entre els compradors.
D’altra banda, es podran aconseguir entrades per a l’Aventura de Nadal amb una compra mínima de 20 euros i fins a exhaurir les 700 entrades per gentilesa de la regidoria de Joventut.
Per tots els tràmits, Mollerussa Comercial ha habilitat un punt d’informació a la plaça de Manuel Bertrand.

Response: Mollerussa avança la campanya de Nadal a mitjan novembre per projectar la ciutat, especialment en el seu àmbit comercial. Comptarà amb unes trenta activitats, com per exemple decoració nadalenca, garlandes solidàries amb l’hospital Sant Joan de Déu, espectacles, tallers, concursos, entre d'altres. L’encesa de llums serà el 29 de novembre a la plaça de l’ajuntament.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Els U2 han fet vibrar aquest dilluns al vespre el Palau Sant Jordi en el primer dels quatre concerts que la banda irlandesa farà a Barcelona, els únics de l’estat espanyol en el marc de la gira ‘The Innocence + Experience Tour’.
Davant d’un públic entregat i amb les entrades pràcticament exhaurides, l’espectacle ha combinant cançons del seu darrer àlbum ‘Songs of Innocence’ amb temes de tots els temps com ‘Vertigo’, ‘Elevation’, ‘Beautiful Day’, ‘With or without you’ o ‘One’, que ha tancat l’espectacle.
Durant bona part del concert el fil conductor ha estat una pantalla gegant sobre la qual s’han projectat diversos audiovisuals que en diverses ocasions han engolit els membres de la banda.
Durant el concert Bono ha saludat el Sant Jordi amb un ‘Bona nit Barcelona’ en català i tot seguit ha explicat en anglès que als U2 els agrada tant la capital catalana que s’hi quedaran una setmana.
I és que després d’aquest dilluns, U2 tornarà al Palau Sant Jordi dimarts, divendres i dissabte.
Segons l’organització, les entrades estan “pràcticament exhaurides” en tots quatre concerts, arribant gairebé al màxim aforament permès a la instal·lació esportiva, de 17.900 persones.
El cantant també s’ha expressat en català quan s’ha acomiadat de l’escenari la primera vegada i abans de tornar a sortir, amb un “Sou fantàstics, sou màgics, sou genials”.
L’espectacle, de més de dues hores de durada, ha començat sense música amb l’entrada de Bono per un lateral de la pista.
L’irlandès ha avançat pel mig del públic fins pujar a l’escenari i aleshores ha començat a sonar ‘The Miracle of Joey Ramone’, la primera d’una trentena de cançons.
Braços alçats i molts mòbils en mà, el públic ha estat entregat a tothora, especialment en moments àlgids com quan han tocat ‘Vertigo’.
En un concert sense teloners, els U2 han repassat alguns dels temes del seu darrer àlbum, ‘Songs of Innocence’, sense oblidar cançons de moments variats de la seva discografia com ‘Streets’, ‘Bullet the blue sky’, ‘Misterious Ways’, ‘I will follow’, ‘Even better than the real thing’ i ‘Until the end of the world’, entre altres.
El concert s’ha tenyit d’emoció en diversos moments, com quan Bono ha recordat la seva mare, difunta quan ell tenia 14 anys.
No han faltat tampoc les dosis de càrrega política que solen caracteritzar el grup, per exemple els audiovisuals s’han fet servir per escriure-hi un missatge que reclamava “justícia” per als “oblidats” del conflicte d’Irlanda del Nord durant la cançó ‘Raised by Wolves’, del darrer disc.
A més, Bono ha demanat en diverses ocasions la pau a Síria i ha assegurat que, si Europa no troba solució en l’acollida dels refugiats, “l’ideal d’Europa estarà acabat”.
També hi ha hagut un moment per reivindicar un món sense VIH, abans de tocar la versió de Paul Simon ‘Mother & Child Reunion’.
Fent honor al nom de la gira, el concert s’ha estructurat al voltant de la innocència i l’experiència.
L’escenari constava d’un segment rectangular en representació de la innocència -on ha començat i acabat el concert- i un espai circular en honor a l’experiència -on s’ha traslladat la banda a mig espectacle, bateria inclosa-.
Un llarg passadís connectava tots dos espais i sobre el mateix hi havia la pantalla gegant.
Els audiovisuals projectats a l’enorme pantalla han tingut molta presència durant l’espectacle i fins i tot en algunes els membres del grup musical han tocat i cantat immersos de les projeccions de vídeo, com si d’un videoclip es tractés.
Els mòbils han tingut un paper destacat en l’espectacle i no només per les nombroses persones del públic que han anat enregistrant el concert a bocins.
Mentre tocaven ‘Elevation’, una espectadora que havia pujat a l’escenari ha estat l’encarregada d’enregistrar els irlandesos des d’un mòbil.
Les imatges es veien en directe per la gran pantalla.
Després de Barcelona, la girà seguirà a Holanda, Alemanya, el Regne Unit, França i Irlanda.
‘The innocence + Experience Tour’ va començar a Vancouver, Canadà, el 14 de maig del 2015 i acabarà el proper 28 de novembre a Dublín.
Feia 6 anys que el grup de Paul David Hewson -popularment conegut per Bono- no trepitjava els escenaris de la capital catalana.
L’últim cop va ser el juny del 2009, quan va obrir al Camp Nou el ‘360º Tour’.
Anteriorment havia actuat a la capital catalana en el marc del ‘Vertigo Tour’ el 2005 i l”Elevation Tour’ l’any 2001.

Response: Concert complet d’U2 a Barcelona durant la gira “The Innocence + Experience Tour”. La banda de Bono farà quatre concerts en una setmana a Barcelona, els únics de l’estat espanyol, amb les entrades gairebé exhaurides. Bono ha saludat en català en diverses ocasions durant les 30 cançons que han tocat amb un gran espectacle audiovisual i un públic entregat.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Intervenció inicial de Mariano Rajoy al Debat de Política General espanyol.
Foto: Congrés espanyol
El ple del Congrés espanyol ha rebutjat aquest dijous amb el vot en contra del PP i UPyD i l'abstenció del Grup socialista (PSOE i PC) les tres propostes de CiU, ERC i ICV que reclamen a l'executiu espanyol que negociï amb la Generalitat la celebració una consulta, en la línia del text aprovat al Parlament que s'ha de debatre a les Corts en les pròximes setmanes.
Les tres formacions han insistit aquest dijous a reclamar a Rajoy que atengui la petició de la ciutadania de Catalunya i no converteixi la Constitució en un mur infranquejable.
El PSC ha justificat la seva abstenció -malgrat que l'any passat va votar el mateix text que ha presentat CiU- per la manca d'acord entre els dos executius.
El "no" del Congrés va acompanyat de l'aprovació per part del PP i d'UPyD d'una proposta de resolució dels populars que expressa el "suport" de la cambra al govern espanyol perquè "segueixi adoptant, des dels principis de la defensa de l'interès general, la responsabilitat, l'estabilitat i la moderació i en l'exercici de la seva disposició al diàleg, totes les mesures que li permeti l'ordenament jurídic per preservar la unitat d'Espanya, com una nació de ciutadans lliures i iguals sotmesos únicament a l'imperi de la Llei".
Els textos de CiU, ERC i ICV anaven en la línia dels que van presentar l'any passat i demanen al govern espanyol que segui a negociar i s'avingui a negociar la consulta.
CiU ha optat pel text que va rebre el suport dels socialistes catalans l'any passat, i que "insta el govern a iniciar un diàleg amb el govern de la Generalitat per possibilitar la celebració d'una consulta als ciutadans i ciutadanes de Catalunya per decidir el seu futur".
ERC havia presentat també una proposta de resolució semblant a la que l'any passat van votar la majoria dels diputats catalans al Congrés i que insta el govern espanyol a "negociar amb les forces parlamentàries de Catalunya i el govern de la Generalitat la celebració d'una consulta que, utilitzant els mecanismes legals previstos, permeti conèixer la voluntat de la ciutadania de Catalunya sobre el seu futur polític".
ICV ha aconseguit sumar els seus companys del grup parlamentari de l'Esquerra Plural (IU i Cha) a un text que insta el govern espanyol a delegar a la Generalitat la competència per autoritzar, convocar i celebrar referèndums per la via de l'article 150.2 de la Constitució Espanyola, "atenent d'aquesta manera la iniciativa impulsada des del Parlament de Catalunya".
A més demanava que "dialogui" amb el govern de Catalunya i "negociï" amb les forces parlamentàries de Catalunya "l'aplicació d'aquesta delegació de competències".
Cadascun dels tres grups catalans ha votat a favor de les propostes de resolució dels altres.
També han aconseguit el vot del PNB i de la majoria de formacions del MiXT, però no del PSOE ni del PSC, que l'any passat va trencar la disciplina de vot del Grup Socialista per primera vegada a la seva història en donar suport al text de CiU pel dret a decidir.
El coordinador dels socialistes catalans a Madrid, Albert Soler, va afirmar aquest dimecres que l'abstenció dels socialistes catalans al text que van aprovar l'any passat no suposa "cap incongruència" perquè "un any després" d'aquella votació "CiU no només no ha fet res perquè aquest text es posi en pràctica ni ha provocat la convocatòria de la Comissió Bilateral", sinó que "ha pres una decisió unilateral al Parlament de Catalunya que és portar una votació al Congrés",
El Congrés també ha rebutjat la proposta dels socialistes espanyols sobre la reforma del model territorial.
El text demanava la creació subcomissió de la Comissió Constitucional format per representants dels grups parlamentaris, del govern espanyol i de les comunitats autònomes, que ha de tenir com a fruit un "informe d'activitats i conclusions que permeti articular les oportunes iniciatives de reforma del model d'organització territorial".
El PP no ha donat suport tampoc a la proposta d'UPyD que instava el govern espanyol a castigar econòmicament la "manca de lleialtat constitucional" de les comunitats autònomes o "l'incompliment de les lleis espanyoles".
Segons la formació de Rosa Díez, en aquests casos cal "habilitar el Consell de Ministres per declarar la responsabilitat per aquest incompliment i acordar, en el seu cas, la compensació o retenció del deute amb les quantitats que ha de transferir l'Estat a l'Administració o entitat responsable per qualsevol concepte, pressupostari o no pressupostari".

Response: Els tres grups catalans al Congrés espanyol, CiU, ERC i ICV, han presentat propostes perquè el govern espanyol negociï amb la Generalitat la celebració d’una consulta. El ple del Congrés hi ha votat en contra, gràcies als vots del PP i d'UPyD, a més de l’abstenció del grup socialista. Tampoc ha aprovat la proposta d’UPyD de castigar econòmicament Catalunya.