Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Les vuit persones que els Mossos d'Esquadra van detenir el febrer de 2019 en un operatiu contra el tràfic de drogues a Lleida han estat condemnades a entre 3 i 4 anys i mig de presó.
Les parts han arribat a un acord per reduir les penes que demanava inicialment la fiscalia i que superaven els 9 anys, després que hagin reconegut els fets.
Així s'ha evitat el judici que s'havia de celebrar durant tres dies a l'Audiència de Lleida.
L'acord inclou també que els vuit acusats puguin sortir de la presó pagant una fiança de 3.000 euros cadascun i que indemnitzin la companyia elèctrica Endesa amb 238.589,87 euros ja que havien punxat la llum per mantenir tres cultius de marihuana.
Els acusats són sis homes i dues dones, detinguts en l'operatiu policial del 19 de febrer de 2019 en tres cases del barri de la Mariola de Lleida i en un pis del Centre Històric.
Els Mossos van trobar a les cases plantacions de marihuana i tot el material necessari per mantenir-les, com fluorescents, ventiladors i màquines d'aire condicionat.
Van intervenir més de 2.000 plantes de marihuana, cocaïna i també armes.
L'operatiu va crear una gran expectació ja que hi van participar agents de la Divisió d'Investigació Criminal (DIC), del Grup Especial d'Intervenció (GEI), d'ordre públic i de seguretat ciutadana, a més de gossos i un helicòpter, que va servir per assegurar els registres inicials, que van començar a les 5 del matí.
Primer judici a l'Audiència des del confinament
El d'aquest dimarts era el primer judici que es feia a l'Audiència de Lleida des del confinament i tot i que s'havia d'allargar tres dies, amb l'acord entre les parts ha durat només 10 minuts.
La vista s'ha fet, però, amb totes les mesures de seguretat.
A la Sala hi havia unes 35 persones entre els jutges, advocats, Mossos d'Esquadra, periodistes i els vuit acusats.
El públic no ha pogut accedir a l'edifici.
Tots els assistents han respectat les distàncies de seguretat, utilitzant una de cada tres cadires, i mascaretes.
Els acusats han desfilat un a un davant el micròfon per reconèixer els fets i acceptar la pena imposada mentre el funcionari auxiliar de la sala, amb mascareta i guants, s'ha encarregat de canviar el plàstic protector del micròfon després de cada intervenció.
Tot i que el judici havia de començar a les 9.30h, la negociació entre les parts s'ha allargat fins a quarts de dotze i finalment s'ha arribat a un acord per reduir les penes que inicialment demanava la fiscalia i que arribaven fins als 9 anys i 8 mesos de presó.
Finalment, però, els acusats han reconegut els fets i el ministeri públic ha retirat l'acusació per pertinença a grup criminal i ha demanat que se'ls apliqués l'atenuant de drogoaddicció.
Així, segons el pacte al qual han arribat i que els acusats han acceptat davant els magistrats a la Sala, a un d'ells l'Audiència li imposarà una pena de 4 anys i mig de presó per un delicte contra la salut pública amb l'agreujant de reincidència i una multa de 900 euros per defraudació de fluid elèctric.
A dos acusats més (un home i una dona) també se'ls imposa una pena de quatre anys i mig de presó, però en el seu cas per un delicte contra la salut pública (3 anys), per tinença il·lícita d'armes (1 any) i per receptació (6 mesos).
A un altre se li imposaran 4 anys de presó (3 per salut pública i 1 per tinença il·lícita d'armes) i als altres 4 una pena de 3 anys de presó per un delicte contra la salut pública.
A més, tres d'aquests últims també hauran de pagar una multa de 900 euros cadascun per un delicte de defraudació del fluid elèctric.
Els acusats van ingressar fa més d'un any a la presó de manera preventiva i els seus lletrats també han acordat durant la vista d'aquest dimarts que puguin sortir en llibertat pagant una fiança de 3.000 euros cadascun.
La fiscalia no s'hi ha oposat tenint en compte les penes imposades i que fa 16 mesos que són a la presó.

Response: Les condemnes s'han rebaixat a 3 i 4 anys per a les vuit persones detingudes el 2019 per tràfic de drogues. A les cases es van trobar plantacions de marihuana i el material necessari per mantenir-les. Els detinguts podran sortir de presó pagant 3.000 euros de fiança cadascun, i un total de 238.589,87 euros a Endesa per haver punxat la llum.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La Catalunya sense estat ha tingut sempre una gran necessitat d’explicar-se.
Si no s’explicava, no existia.
Explicar-se era una manera de ser, d’existir.
Aquesta reflexió del periodista Francesc Canosa el porta a exposar per què Catalunya ha estat un terreny adobat per al periodisme.
‘Catalunya sempre ha estat pionera del simulacre.
Sempre ha hagut de demostrar que tenia allò que no tenia’, diu el professor, que ahir va presentar els tres volums de la ‘Història del periodisme de Catalunya‘ (Sàpiens Publicacions, 2017) al Palau de la Generalitat, acompanyat del president Carles Puigdemont.
Canosa, que ha estat el director editorial d’aquesta obra col·lectiva, va reconèixer que el periodisme era l’explicació de la seva vida –’m’ho ha donat tot i també m’ha pres algunes coses com la salut’.
Es va definir com un drapaire que acumula a les golfes tots els documents que tinguin qualsevol relació amb el periodisme.
Parafrasejant Joan Fuster, va dir que un país, si no s’explica ell mateix, l’expliquen els altres.
‘El català, com la primavera, sempre torna’, va dir Canosa.
I afegí: ‘Catalunya sempre ha tingut una gran capacitat reproductiva; fins i tot quan hi ha hagut coitus interruptus‘, com va ser la guerra del 36 al 39, que va rebentar un dels millors moments del periodisme català.
El president Puigdemont va prendre la paraula per donar l’enhorabona per l’edició d’aquesta gran obra: ‘No es pot entendre la història d’un país sense el periodisme.
Aquesta és una obra que ens mereixíem i que ens mereixem.’
Puigdemont, que és un periodista que fa de president, va demostrar que se sabia la lliçó tant o més que la resta dels qui van intervenir ahir.
I va explicar que el periodisme català havia estat sempre desacomplexadament a l’avantguarda, ‘fins i tot, en els moments que el context convidava al conservadorisme’.
Així mateix, va destacar les altes cotes de qualitat obtingudes pel periodisme català en el curs de la seva història –com es pot comprovar en l’obra presentada– en tots els aspectes: literàriament, editorialment, pel disseny, pel tractament tipogràfic, per la impressió…
Puigdemont va defensar que Catalunya és i ha estat una fàbrica de periodistes.
‘El nivell que tenia el nostre periodisme abans de l’ensulsiada de la guerra civil era a l’altura del millor periodisme d’Europa’, va assegurar.
I destacà dues constants del periodisme català: la diversitat i el compromís.
Segons el president, el periodisme va ser també l’aula per a aprendre democràcia en el moment de l’analfabetisme imposat, en la llarga nit del franquisme.
‘Era una aula de paper que va preparar el país per al salt a la democràcia.’
Amb tot, conscient de les dificultats profundes que travessa actualment el periodisme –qüestionat i amb uns principis que han pogut trontollar–, va demanar als periodistes i als gestors i propietaris dels mitjans de comunicació que mantinguessin la voluntat de ser avantguarda.
‘La tasca democratitzadora és també una funció social del periodisme’, afirmà.
Abans de Puigdemont i Canosa havien parlat la consellera Neus Munté –l’obra ha estat editada amb el suport de Presidència, que va impulsar-la quan Josep Martí era a la secretaria general de Comunicació—, l’editor de Sàpiens, Jordi Creus, el catedràtic Josep Maria Casasús i la presidenta del Col·legi de Periodistes, Neus Bonet.
Munté va recordar que Catalunya havia estat pionera de la comunicació des de les cròniques medievals de Ramon Muntaner.
Creus va explicar com s’havia plantejat l’obra i va reconèixer que és d’aquelles que qualsevol editor voldria publicar.
Casasús va dir que aquests tres volums eren una fita cultural molt significativa que posava al dia la forta tradició historiogràfica sobre periodisme a Catalunya i que convidava a veure el passat amb ulls de present i de futur.
I Bonet demanà que el periodisme alcés la veu per reivindicar la seva funció social: ‘Necessitem que el periodisme exerceixi la seva funció contra la desinformació i la intoxicació.’
Tot plegat, en una sala plena de velles i noves glòries del periodisme català.
Algunes hi havien assistit per interès; algunes altres per figurar; les de més enllà per veure si sortien a l’obra… Ara tots plegats tenim feina a llegir l’expedició que ens proposa Canosa.
Periodistes i interessats podem repassar aquesta línia històrica que ens connecta a Ramon Muntaner o a La Gazeta de Lluís Roure a Perpinyà i examinar si en som dignes continuadors.
Començarem pel primer volum –’Dels inicis a la guerra civil’–, continuarem amb el segon –’La dictadura franquista’– i acabarem amb el tercer –’De la Transició al segle XXI’.

Response: La nova obra de Francesc Canosa, “Història del periodisme de Catalunya”, s'ha presentat al Palau de la Generalitat, juntament amb Puigdemont i gent important del sector periodístic. Puigdemont l'ha felicitat per la seva obra i ha assegurat que el periodisme és essencial per entendre la història de cada país i cada territori que el constitueix.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Caixabank i els sindicats han signat un nou pla d'igualtat que es compromet a assolir el 43% de dones en llocs de direcció el 2021.
Actualment aquest percentatge se situa en el 41,3%.
El nou document busca "fomentar els principis d'igualtat d'oportunitats i diversitat dels equips de treball, potenciar la presència de dones en posicions directives i reforçar les mesures de conciliació de la vida personal i professional".
D'altra banda, s'ha signat també un acord laboral de desconnexió digital i ús eficient del temps de treball que pretén garantir el respecte a l'horari fora del laboral, així com una política inclusiva de les persones amb discapacitat.
CCOO ha valorat que l'acord "mostra grans avenços i millores laborals pràctiques i efectives".
El pla aprovat actualitza i amplia el signat el 2011 i incorpora una sèrie de protocols annexos que concreten l'actuació en àrees vinculades a la igualtat i a la conciliació.
Com a principis generals del mateix "hi figuren la divulgació entre la plantilla del valor de la diversitat i de les polítiques d'igualtat i conciliació, així com d'una gestió eficient dels temps i de les reunions i de l'ús de comunicació no sexista", ha remarcat l'entitat financera.
El nou document incentiva també que les persones que accedeixin a llocs de direcció segueixin acollides a mesures de conciliació i per això els programes de desenvolupament directiu inclouran la perspectiva de gènere, així com formació específica en l'ús d'eines per millorar l'eficiència del temps de treball i un "compromís explícit de no discriminació per motius d'absència del treballador per embaràs, baixa de paternitat o maternitat o atenció a un nadó lactant".
Aquests principis també estaran presents en la formació que rep la plantilla, que es flexibilitzarà "al màxim" i es minimitzaran els desplaçaments.
Es fomentarà també el desplegament gradual del teletreball en els serveis centrals i en les direccions territorials.
Com ja feia l'anterior pla, s'inclourà la perspectiva de gènere en els processos de selecció i els responsables d'aquesta àrea rebran formació en matèria d'igualtat de gènere.
A més, s'ha elaborat un protocol per a la prevenció, tracte i eliminació de l'assetjament sexual, laboral i per raó de sexe i s'han creat protocols específics de conciliació i igualtat per a les parelles de fet.
Desconnexió digital
Més enllà de l'àmbit d'igualtat, l'entitat financera i els sindicats han signat el primer acord laboral per a la desconnexió digital i ús eficient del temps de treball "que limita l'ús de les noves tecnologies per garantir el respecte al descans dels empleats fora del temps de treball".
Entre d'altres, es limiten les comunicacions, ja siguin a través de trucades o de correus electrònics, per motius de treball entre les set de la tarda i les vuit del matí següent, així com els caps de setmana i festius.
A més, es reconeix el dret dels empleats a no respondre al telèfon o al correu electrònic fora d'horari de treball o durant les vacances.
També es limita l'horari de convocatòria de reunions, de manera que no se'n poden organitzar aquelles que finalitzin més enllà de les 18.30 hores i es convocaran amb un mínim de 48 hores d'antelació.
Inclou també l'ús preferent de videoconferències i altres eines similars per evitar desplaçaments o la recomanació de limitar la durada a una hora com a màxim.
Pel que fa a la política per a persones amb discapacitat, l'acord assolit reconeix la importància de la diversitat funcional en la formació d'equips i estableix "formalment" l'objectiu de fomentar la igualtat d'oportunitats.
Algunes mesures són una avaluació especifica de cada lloc de treball al que s'incorpori una persona amb discapacitat per garantir que està adaptat a les seves necessitats, permisos perquè puguin atendre necessitats mèdiques i mesures perquè puguin fer ús dels mitjans necessaris per fer el seu treball, com llenguatge de signes.
En paral·lel, es posarà en marxa un pla per facilitar l'accessibilitat universal als seus centres i promourà el reconeixement de les capacitats de les persones amb discapacitat.

Response: CaixaBank i els sindicats han creat un pla d'igualtat per augmentar la presència de dones en càrrecs directius i un pla per respectar l'horari fora de la feina, on les trucades o correus estaran prohibits de 19 h a 8 h, i les reunions no es podran allargar més de les 18 h. També es fomentaran les oportunitats per a discapacitats.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El president del PP, Pablo Casado, ha demanat als votants del PSOE que sentin "vergonya aliena" per l'actuació del president del govern espanyol i candidat dels socialistes el 28-A, Pedro Sánchez -amb el canvi de data del debat electoral a RTVE- que votin els populars.
"Estimats votants del PSOE, de debò mereixeu que el vostre líder no doni la cara, que instrumentalitzi la televisió pública, el CIS, la Diputació Permanent del Congrés, només per revalidar l'acord de govern amb Otegi, Puigdemont, Torra i Iglesias?", ha plantejat Casado en un acte electoral aquest dijous a la tarda a Mèrida (Extremadura).
El líder del PP ha acusat Sánchez de "no tenir principis" i de carregar-se "l'equitat i la pluralitat" de RTVE.
Casado ha insistit en l'apel·lació al votant del PSOE i ha dit que el PP "també és casa" dels socialistes que sentin "vergonya" del seu líder i vulguin "millorar Espanya" i defensar "el respecte a les institucions".
Casado ha lamentat que un partit com el PSOE "que ha estat històric" i "clau en la Transició, amb les seves llums i ombres" ara estigui liderat per Pedro Sánchez.
El líder del PP l'ha acusat d'anar amb "el vent que més li convé" i d'haver "retorçat i destrossat la credibilitat" de RTVE per fer coincidir el debat a la cadena pública amb el d'Atresmedia per si "amb una mica de sort" li acaben fent una entrevista en solitari a RTVE, "un bon massatge" en paraules de Casado, mentre els candidats de PP, Cs i Podem debaten amb un "faristol buit".
El líder del PP ha dit que Sánchez no vol debatre perquè li preguntaran pels indults i els acords de govern amb "independentistes, comunistes i 'batasunos'" i per si acceptarà els seus vots a canvi "d'avalar el full de ruta de fractura per la independència a Catalunya".
Segons Casado, declaracions d'Oriol Junqueras (ERC) i Jordi Sànchez (JxCat) demostren que Sánchez els indultarà i cedirà davant seu a canvi d'escons.
"La remuntada ha començat", ha afirmat Casado en relació al PP, ja que segons ell, la gent "ha vist les orelles al llop" i no vol un pacte dels socialistes amb els "socis equivocats".
"Amb mi que no comptin"
Casado ha insistit que assistirà al debat d'Atresmedia de dimarts 23 d'abril i no al de RTVE.
"Amb mi que no hi comptin.
A mi no em marca l'agenda el senyor del 'Falcon'", ha afirmat el líder del PP en referència a Sánchez i l'avió presidencial.
De fons, la decisió de Sánchez de celebrar el debat a TVE el dia 23 -i no el 22 com estava inicialment previst- i el fet que aquesta cadena s'hagi avingut a canviar el dia pel 23, cosa que ha generat crítiques internes a la mateixa RTVE i per part del grup Atresmedia, que va assegurar que mantenia el debat programat pel mateix 23.
Inicialment, Sánchez havia optat per anar a Atresmedia, que plantejava un debat a cinc (també amb Vox), però després que la Junta Electoral Central deixés fora la formació d'ultradreta el president del govern espanyol va decidir rebutjar la invitació i apostar per la pública.
A banda de Casado, els líders de Podem i Cs també han criticat la decisió de Sánchez i de RTVE i han anunciat l'assistència a Atresmedia.
Ampliació tarifa plana d'autònoms
Casado ha promès, en els actes d'aquest dijous a Extremadura, que si governa la tarifa plana de 50 euros al mes per als nous autònoms no serà de només un any, sinó de dos o de tres.
L'ampliació a 24 mesos serà generalitzada i els 36 mesos de tarifa plana per als autònoms que visquin a entorns rurals -municipis de menys de 5.000 habitants-, menors de 30 anys, majors de 52 anys, víctimes de violència de gènere i aturats de llarga durada.

Response: Pablo Casado anima els votants socialistes a sentir vergonya de Sánchez, ja que l'acusa de no tenir principis, en canviar de data el debat electoral de RTVE. Per aquest motiu, ja ha afirmat que ell no acudirà a aquest debat i que "no comptin amb ell". Casado assegura que Sánchez ja ha pactat amb Torra, Puigemont, Iglesias i Otegi.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
ERC enfila la setmana de la represa de la taula de negociació amb una defensa aferrissada de la via del diàleg, que no compta amb la complicitat determinada de Junts, tal com s'ha demostrat amb les últimes declaracions de Laura Borràs en nom del partit de Carles Puigdemont.
En la roda de premsa d'aquest dilluns, posterior a la reunió de l'executiva, els republicans han enviat dos missatges: el primer, al govern espanyol, a qui ha advertit que a la reunió no es parlarà de l'aeroport i sí del conflicte polític; i el segon, al conjunt de l'independentisme, a qui ha reclamat "aprofitar l'oportunitat" de la negociació en lloc d'alimentar la "divisió".
La secretària general adjunta d'ERC, Marta Vilalta, ha afirmat que la ministra de Transports, Raquel Sánchez, "s'equivoca" si pensa que a la cimera de Barcelona s'ha de parlar de la inversió vinculada a l'ampliació de l'aeroport del Prat.
"Hi ha espais per poder parlar de cada cosa", ha explicat Vilalta, que s'ha referit a la comissió bilateral Estat-Generalitat i als grups de treball específics per afrontar qüestions sectorials com infraestructures, traspassos, competències i inversions.
"La ministra segur que ho sap i n'és conscient", ha reblat la portaveu del partit.
"Si diuen que durarà poc la reunió és que potser no tenen proposta per a Catalunya", ha afegit Vilalta.
Després d'una Diada molt concorreguda, en què es va evidenciar el xoc d'estratègies a l'independentisme, ERC també ha volgut reforçar el missatge que insisteix a no "debilitar" la via negociadora.
Els republicans han defensat aquest dilluns que tenen el "deure" de vehicular l'"èxit col·lectiu de l'Onze de Setembre cap a la via de la negociació amb l'Estat.
"Tenim l'obligació de liderar aquesta resposta", ha afirmat Vilalta.
La secretària general adjunta del partit ha evitat respondre Junts, que ha demanat que Pere Aragonès no assisteixi a la reunió si Pedro Sánchez no hi participa: "No volem que sigui un partit de tenis de declaracions i contradeclaracions.
Volem aprofitar totes les oportunitats.
Hem de continuar estant units".
Nova legislatura
Junts reclama a Aragonès que no sigui a la taula de diàleg si Sánchez la planta
Artadi assegura que el mecanisme de negociació és "responsabilitat" del PSOE i d'ERC i reclama "dignitat institucional" al president davant la "humiliació" que busca el dirigent espanyol
ERC espera que en els propers dies hi hagi alguna "concreció" de l'Acord Nacional per a l'Amnistia i l'Autodeterminació, previ a la cimera amb el govern espanyol.
El que han volgut evitar els republicans són els detalls sobre l'ordre del dia i la composició de les delegacions.
Entenen que s'ha de deixar treballar amb "discreció" els equips dels dos governs que se n'encarreguen.
En el torn de preguntes de la premsa, Vilalta ha valorat els xiulets que es van escoltar a la manifestació de dissabte, dirigits a diversos dirigents independentistes, també a Oriol Junqueras i Aragonès.
"La llibertat d'expressió preval", ha afirmat la portaveu republicana, per bé que també ha enviat un missatge al sobiranisme de base.
"La confrontació intel·ligent és cap a l'Estat.
L'adversari l'hem de tenir molt clar", ha afegit la portaveu d'ERC, utilitzant un terme emprat per Puigdemont per definir l'estratègia de Junts.
Vilalta ha dit que el seu partit vol representar "l'independentisme inclusiu".
Interior i les acusacions de la Generalitat a independentistes
Després que el Parlament homenatgés divendres els represaliats per l'Estat en un acte envoltat de polèmica -la Generalitat ha exercit també l'acusació particular contra alguns dels condecorats pel Parlament per defensar agents dels Mossos-, ERC ha volgut recordar que no s'havien pres mesures per evitar aquestes acusacions des de l'administració contra manifestants independentistes fins que el partit ha assumit la gestió de la conselleria d'Interior.
"Ha hagut d'arribar ERC a la conselleria d'Interior perquè comencessin a canviar coses en aquest sentit", ha dit Vilalta.

Response: Continua la taula de negociació anterior a la cimera amb el govern espanyol, on es tractarà la via de diàleg i les estratègies independentistes. S'espera poder negociar amb l'Estat i tractar la situació política. Tot i això, demanen estar units i no oblidar qui és el veritable enemic de Catalunya i de l'independentisme.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
“És el moment de rematar la feina que vam començar el 24 de maig als pobles i al Parlament valencià, i ara cal portar el canvi al Parlament espanyol”.
Així ho ha assegurat a Borriana la portaveu de Compromís, Mónica Oltra, que ha tancat l’acte de presentació de la candidatura de Compromís-Podem a la Plana Baixa.
El míting, que ha reunit al Centre Cultural la Mercè de Borriana a centenars de persones, ha servit per fer costat a la candidatura castellonenca a Congrés, encapçalada per Marta Sorlí, i per mostrar múscul de l’aliança electoral Compromís-Podem, que segons les enquestes ja se situa per davant del PSOE a València.
La líder de Compromís ha relatat les conseqüències socials de la “discriminació” a la qual s’ha sotmès als valencians i valencianes i ha anunciat que aconseguir un finançament just serà la “mare de totes les batalles”.
Segons Oltra, “aquesta discriminació acabarà ja, som un exèrcit de pau, la paraula nostra arma i la nostra bandera el somriure”.
“El millor d’esta legislatura és que s’acaba.
Ha estat la legislatura més letal, i buscant alguna cosa positiva, no n’hem trobat cap de l’etapa de Rajoy, només que s’acaba”.
“Mentre saquejaven les caixes, robaven també els pensionistes.
Açò és el que ha passat esta legislatura, i va i diu Bonig que el PP és el partit dels obrers”.
Per a Oltra, cal portar el canvi al Congrés i al Senat perquè l’únic que hem rebut del PP “és que són els de la corrupció, els sobres, el saqueig, els de les portes giratòries, els que posen preu al sol, els que retallen la dependència, però la del pare de Rajoy es la paguem a la Moncloa, són els poderosos que fa temps que ens han declarat la guerra”.
Per la seva banda, la cap de llista de Compromís-Podem al Congrés dels Diputats per la demarcació de Castelló, Marta Sorlí ha afirmat que el 20D triem entre dos models: “Hem de decidir entre seguir sent una autonomia de segona, o una terra amb unes infraestructures i uns serveis públics per a les persones.
Triar entre uns polítics indignes que salten d’un càrrec a un altre a través de les portes giratòries, o qui ha destapat i tancat als corruptes.
Escollirem entre uns diputats que seran un vot més a l’hora d’aprovar uns pressupostos que ens ofeguen, o el poder tindre una veu valenciana i castellonenca en un lloc en el qual mai hem estat presents “.
Sorlí ha assenyalat que “fa uns mesos vam iniciar el canvi per posar les institucions valencianes al servei de les persones.
Ara podrem Congrés al servei dels valencians valencianes, de les comarques de Castelló”.
Per la seva banda, Claudia Varella, número 2 de la candidatura al Congrés per Castelló ha destacat que “si les institucions no estan al Servei de la gent, els privilegiats acaben per acumular més privilegis, mentre que la gent normal, la qual treballa per sortir de la crisi, està cada vegada més empobrida”.
Per aquest motiu, “lluitem contra la desigualtat en tots els àmbits”.
“Treballarem per la igualtat entre hómens i dones, perquè ara mateix, les dones cobren com si treballaren dos mesos menys a l’any que els hómens”.
A l’acte, que ha estat presentat pel portaveu de Compromís a Borriana, Vicent Granel, també han intervingut altres primeres espases de Compromís, com el diputat autonòmic i conseller d’Educació, Vicent Marzà.
“Fa uns mesos estàvem aci al costat Vicent, Mònica i jo, braç a braç, amb vosaltres.
I ara ens trobem aquí amb més gent, més gent per remar cap a un futur de dignitat al País Valencià.
Ens hem trobat un País Valencià fet un desastre i ara estem transformant el país des de dins.
I tingueu clar que, sense el nostre ADN de lluita i valentia, el canvi no seria el mateix”.
“Si estiguérem finançats com la mitjana estatal, la Conselleria d’Educació tindria 888 milions d’euros més a l’any.
Això és el que ens està fent l’Estat espanyol, ofegant-nos”.
També han participat altres candidats de la coalició, com Àngela Ballester, número 2 per València que ha apel·lat a un canvi profund per acabar amb les desigualtats i per garantir els drets de la ciutadania com el de l’habitatge.

Response: Oltra ha assegurat al míting de Compromís-Podem a Borriana, que portaran el canvi al Parlament, al Congrés i al Senat. Han celebrat la fi del govern de Rajoy i s'han compromès a posar fi a la discriminació dels valencians. Valella també ha assegurat que lluitaran contra la desigualtat tant econòmica com de gènere.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Amb el seu partit en ple procés de fundació, Carles Puigdemont inicia aquest dilluns les converses per anar definint-ne la direcció.
Tal com expliquen a l'ACN diverses fonts de JxCat, l'expresident de la Generalitat parlarà a partir d'avui amb els principals actius de la nova formació.
Puigdemont vol saber qui està disposat a presentar candidatura per entrar a l'executiva, després de l'acte polític de dissabte que va donar el tret de sortida del congrés fundacional -que s'allargarà fins el 3 d'octubre.
La militància -unes 3.000 persones a hores d'ara- escollirà la direcció en una votació del 7 al 9 d'agost.
Tot apunta que Puigdemont i Jordi Sànchez en seran les cares més visibles, com a president i secretari general, respectivament.
El conseller Miquel Buch fa mesos que es postula per tenir un càrrec rellevant al partit, però desperta certs recels entre alguns dirigents de JxCat -desenes de persones en van demanar la dimissió pel xat de YouTube des d'on s'emetia l'inici del congrés.
L'exconsellera i actual líder de JxCat a Barcelona, Elsa Artadi, també es posarà a disposició de Puigdemont a partir d'avui.
Diversos electes de JxCat al Parlament, Congrés i Senat també es podrien postular per ocupar un lloc de la nova direcció, com Albert Batet, Josep Costa, Eduard Pujol, Míriam Nogueras -encara vicepresidenta del PDECat-, Lourdes Ciuró, Jaume-Alonso Cuevillas, o Josep Lluís Cleries.
Dirigents de la Crida com Toni Morral, Marcel Padrós o Pilar Calvo també podrien aspirar a una cadira.
Coronavirus
Pressió sobre Torra perquè ajorni la convocatòria immediata d'eleccions
Sectors governamentals i de JxCat prefereixen que les eleccions se celebrin més enllà de l'octubre en un moment en què la crisi sanitària travessa una situació crítica
Presència municipal
Puigdemont vol una direcció que ajudi a implementar el nou partit al territori.
I és per això que té la intenció de nodrir l'executiva d'alcaldes i alcaldesses de JxCat.
Per això sonen noms com el de Marta Madrenas (Girona) o Pep Andreu (Montblanc i exmilitant d'ERC), però també el d'Anna Erra (Vic), Josep Maria Cervera (Port de la Selva), Carles Luz (Gandesa), Mercè Esteve (Begues), Isidre Sierra (Sant Climent de Llobregat) o Dolors Farré (Valls).
La líder de JxCat a Sant Cugat, Carmela Fortuny; el de Lleida, Toni Postius; el secretari general del departament de Territori, Ferran Falcó; o el diputat i regidor de Barcelona Ferran Mascarell, també podrien sumar-s'hi.
També podrien presentar candidatura a l'executiva els "exiliats" i alguns dels altres presos de JxCat.
Els exconsellers Toni Comín i Lluís Puig ja van intervenir des de Bèlgica a l'acte polític de dissabte.
No s'espera que ho faci l'eurodiputada de JxCat Clara Ponsatí, "exiliada" a Escòcia.
Lledoners també hi podria tenir un paper reservat -a banda de Sànchez, considerat l'estratega del nou partit-, tot i que Josep Rull ja ha aclarit que no té la intenció d'entrar a la direcció.
Tampoc té pensat fer-ho la portaveu del Govern i consellera Meritxell Budó.
Ni el conseller Damià Calvet, que sí que manté la intenció de presentar-se a la llista electoral de JxCat -com el també conseller Jordi Puigneró i la portaveu al Congrés, Laura Borràs.
La diputada del Parlament Gemma Geis tampoc té previst presentar candidatura, tot i que esperarà a parlar amb Puigdemont.
L'executiva de JxCat la formaran 21 persones: tres secretaries -general, organitzativa i de finances- i 18 dirigents més, en una direcció que ha de ser paritària i que s'escollirà amb llistes obertes.
La cúpula del partit la completaran la presidència i un màxim de quatre vicepresidències -cinc càrrecs escollits amb llistes tancades.
Les candidatures a la direcció de JxCat es poden presentar des d'avui i fins l'1 d'agost.
El dia 2 es proclamaran les llistes, i el dia 3 començarà la campanya.
Calendari electoral
Torra encara no ha anunciat la data de les eleccions, tot i que ja la té decidida.
La crisi sanitària ha obligat JxCat a celebrar un congrés fundacional telemàtic, però també fa que el calendari electoral estigui subjecte a canvis en funció del desenvolupament de la pandèmia de la covid-19.
En cas d'eleccions anticipades abans del 3 d'octubre -quan acaba el congrés de JxCat- la direcció del nou partit que surti de la votació del 9 d'agost pilotarà el procés de primàries pe escollir la llista i el programa electoral.
Artadi insisteix, però, en allunyar les eleccions.
Fonts de Palau també apunten que els comicis podrien arribar, fins i tot, a principis del 2021.

Response: Del 7 al 9 d'agost, la militància decidirà qui seran les 21 persones que formaran la direcció de JxCat. Probablement, Puigdemont i Jordi Sànchez ocuparan els càrrecs de president i secretari general. Miquel Buch també postula per a un càrrec important dins del partit, i d'altres també presenten la candidatura per aconseguir un lloc.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El 22 de març de 2007 el món econòmic català, encapçalat per cent cinquanta institucions d’empresaris, executius, acadèmics i d’àmbits socials i cívics, van organitzar un acte de força conjunt a la sala d’actes del IESE per a reclamar a l’estat espanyol que l’aeroport de Barcelona es convertís en un enllaç internacional i fos gestionat des de Catalunya.
Un moviment transversal en què hi havia perfils ideològics tan diferents com Andreu Mas-Colell, Germà Bel, Isidre Fainé, Joan Rosell i Miquel Valls.
Deu anys més tard, AENA ha refermat una gestió centralitzada i ha convertit l’aeroport en una infrastructura dominada per les companyies de baix cost –Vueling n’és la principal operadora– i amb vols intercontinentals escassos.
En xifres, es veu més clar: l’any passat, 8,4 milions de passatgers van volar des de l’aeroport de Barcelona a destinacions intercontinentals, però d’aquests, 4,5 milions van haver de fer escala.
En deu anys no ha canviat res.
Aquesta realitat va ser utilitzada com a metàfora per l’escriptor i analista polític Antoni Puigverd a l’hora d’explicar en un article a La Vanguardia la impossibilitat d’un pacte entre Catalunya i Espanya.
Amb el títol ‘Resignació‘, Puigverd explica en l’article que, d’ençà del 2010, quan el Tribunal Constitucional espanyol va barrar el pas a la possibilitat d’un referèndum que sí que preveia l’estatut, l’única proposta dels partits espanyols ha estat de canviar la constitució: ‘Ho diuen seriosament, però sembla una burla, ja que la societat espanyola se sent ben còmoda amb la constitució i no té gens de ganes de canviar-la’, diu.
I afegeix que els ciutadans espanyols no poden, ni volen, entendre les il·lusions i els problemes del catalanisme: ‘La trista conclusió d’aquest panorama és que només hi ha dues sortides: resignació o ruptura.’
La denominada tercera via perd així un dels grans referents, un defensor d’una entesa que ara veu impossible.
‘Jo puc ser contingut personalment, però no puc tancar els ulls a la realitat.
Davant d’aquest panorama no tinc l’atreviment de recomanar contenció, és a dir, resignació’, acaba dient Puigverd.
L’absència de gests
La tercera via, com a idea política, sempre ha basat la supervivència en la cerca d’un gest de Madrid que servís per a mantenir els ponts entre Catalunya i Espanya.
I el principal enemic ha estat el PP, que no ha fet mai cap concessió.
El Periódico extreia una conclusió similar a final d’octubre del 2014, després del 9-N.
Rajoy no va donar gens d’importància als més de dos milions de vots de la consulta i va venir a Barcelona a tancar la porta a qualsevola canvi de la constitució.
‘Adeu, tercera via’, deia la portada del diari.
Qui més va abraçar la tercera via, la versió 2.0 del pactisme català, va ser el dirigent d’Unió, Josep Antoni Duran i Lleida.
L’auge de l’independentisme va polaritzar les forces i deixà un carril al mig que Unió va voler ocupar de mica en mica.
Duran, interlocutor de CDC a Madrid, de primer va mirar de bascular a banda i banda, sense decantar-se per no perdre bous i esquelles.
Un bon exemple és aquesta intervenció al congrés espanyol, on s’escarrassava a fer veure al govern espanyol la necessitat que es bellugués i s’assegués a negociar.
‘Si no és capaç, com a president del govern, de dirigir, d’encapçalar una resposta d’estat –no simplement de govern– que agrupi el govern, els principals partits d’aquesta cambra, les institucions del conjunt de l’estat, per donar resposta a aquesta situació política de Catalunya que té un gran suport social, es trobarà, i no és cap amenaça, simplement amb una declaració unilateral d’independència que alguns aprovaran al Parlament de Catalunya.
I això no és bo per a Catalunya, estic d’acord amb vostè, però tampoc no és bo per a Espanya.’
Després del 9-N les posicions es van allunyar i l’electorat va castigar Unió, que no obtingué cap diputat al Parlament de Catalunya.
D’aleshores ençà, l’anomenada tercera via ha anat perdent padrins, sobretot perquè el PP s’ha mantingut amb força al capdavant del govern.
Durant aquests últims temps, el PSC s’ha erigit en el partit de la tercera via.
De fet, el primer secretari del partit, Miquel Iceta, va publicar no fa pas gaire el llibre La tercera via.
Puentes para el acuerdo (Catarata).
Les idees bàsiques de la reforma constitucional que hi proposa són la transformació de l’estat de les autonomies en un estat federal i el reconeixement de la realitat nacional catalana en una disposició addicional a la constitució espanyola, proposta que Unió ja havia fet al congrés espanyol.
Però la tercera via, ara com ara, resta en punt mort, bé perquè el PSC no té força al congrés espanyol, bé perquè –com diu Puigverd– els ciutadans espanyols no poden, ni volen, entendre les il·lusions i problemes del catalanisme.

Response: El principal enemic per al diàleg entre Catalunya i Espanya sempre ha estat el govern de Rajoy, que ha donat l'esquena a totes les peticions que el govern català ha fet durant els últims anys. En resposta, s'ha avisat que l'única solució viable seria la declaració d'independència. Puigverd assegura que els espanyols no volen entendre el catalanisme.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La música acostuma a ser l'element clau dels festivals d'estiu, però des del seu naixement, el Bioritme afegeix la dimensió ecològica i la reivindicació com a potes clau del certamen que cada final d'estiu se celebra al Pantà de Sau (Vilanova de Sau, Osona).
Per tercer any consecutiu, el festival ha exhaurit les entrades, malgrat enguany l'aforament s'hagi ampliat a les 5.000 persones.
"No volem créixer més.
És important que el festival sigui coherent amb els seus valors i ser respectuosos amb l'entorn.
No ens podem permetre deixar una gran petjada ecològica", ha explicat a l'ACN el portaveu del festival, Oriol Urrutia.
Una de les novetats d'enguany és La Ruda, un espai no mixt amb diversos tallers com el d'autodefensa feminista o el de cicle menstrual.
Els concerts d'aquest divendres tindran com a cap de cartell els sevillans SFDK o Roba Estesa.
El festival s'allargarà fins el 25 d'agost.
Una quarantena d'artistes nacionals i internacionals omplen fins aquest diumenge de música el Pantà de Sau.
A més, un centenar d'activitats completen l'oferta d'un certamen que enguany arriba a la seva setena edició.
El portaveu del festival, Oriol Urrutia, ha explicat que tot i que enguany s'ha ampliat l'aforament a 5.000 persones, el públic que va al festival té un alt perfil "repetidor".
"Tant els joves com les famílies que venen solen tornar-hi", ha explicat.
Per poder mantenir una bona convivència entre dos tipus de públic tan diferent, una de les claus és la disposició de les zones on s'allotja i fa vida cadascú.
Així, els adults amb criatures disposen dels seus propis espais d'acampada, amb dutxes i lavabos propis, i també tenen força definit els espais de joc per als més petits.
A més, també hi ha una zona d'acampada diferenciada per a majors de 25 anys, molt més silenciosa i lluny dels escenaris.
Petits, joves i grans, però, comparteixen la filosofia que s'impulsa des del festival.
Urrutia ho defineix a través dels valors de l'"ecologia, la consciència i el pensament crític", a més de la cultura.
"Des del festival i amb totes les activitats paral·leles lluitem perquè la consciència i el pensament crític vagin calant més", ha assenyalat.
Amb tot, ha afegit orgullós, "les assistents ja venen molt conscienciades de casa".
Un dels objectius és minimitzar en la mesura del possible la petjada ecològica del festival, i més tenint en compte la seva ubicació al bell mig d'un paratge natural.
Urrutia ha explicat que tots els aliments i begudes dels Bioritme són ecològiques i, a més, també s'intenta promocionar els productes locals.
Un altre dels aspectes clau és la gestió dels residus.
Fins i tot disposen d'una comissió que s'encarrega específicament d'aquesta tasca durant i després del festival.
"Treballem tot el que podem amb els residus perquè també és raó de ser del Bioritme tenir en compte aquests aspectes", ha explicat Oriol Urrutia.
La comissió de perspectiva de gènere és una de les novetats d'enguany i vetlla perquè s'introdueixi aquest punt de vista en totes les dimensions del festival.
La comissió ha treballat durant el disseny i la planificació de l'esdeveniment i s'ha procurat que aquesta perspectiva formi part del festival d'una manera "natural".
Des de la comissió, una de les seves portaveus, la Núria, ha explicat que alguns dels exemples en què s'ha incidit, més enllà del nou espai no mixt de La Ruda, són en la il·luminació del festival -per evitar zones fosques en el recinte- o la introducció d'espais perquè les dones que tenen la regla i utilitzen la copa menstrual la puguin buidar còmodament.
Entre les activitats que poden fer els assistents al Bioritme hi ha les sortides en kayak pel pantà, la zona de bany, o les sessions diàries de ioga o mindulness.
A més també hi ha tallers de percussió i diverses teràpies naturals.
També destaca la zona de criança per als més petits.
A partir de la tarda la música pren el protagonisme.
Aquest cap de setmana s'esperen les actuacions de Zoo, Oques Grasses o The Skarnivals.

Response: A la 7a edició del Bioritme del Pantà de Sau s'han tornat a esgotar les entrades, tot i haver augmentat en 5.000 persones l'aforament. Compta amb concerts com SFDK, tallers d'autodefensa i més de 40 artistes. El festival té lloc fins al 25 d'agost i disposa d'una zona d'acampada per a majors de 25 anys.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Blanes (Selva) podrà celebrar la sisena edició de l'Ensorra't, que es farà des d'aquest divendres i fins al proper dimarts.
Tot i que l'Ajuntament va anunciar que es veia obligat a suspendre el festival arran de la denúncia d'un veí, al final –i ja in extremis- s'ha aconseguit reconduir la situació.
Representants del consistori i del Consell Local de Joventut s'han reunit amb els demandants al seu pis i allà han arribat a un acord que s'ha traduït amb la retirada de la denúncia.
A canvi d'això, l'Ajuntament i el Consell han signat un manifest on admeten que l'Ensorra't pot "causar molèsties als veïns" que vulguin dormir i es comprometen a fer un estudi sonomètric a casa del denunciant.
A més, l'escrit també condemna "les accions més enllà de la llibertat d'expressió" que un grup de joves va dur a terme aquest dijous.
Després de conèixer que l'Ensorra't no es faria, van protestar al ple i després es van concentrar davant del bloc on viu el matrimoni denunciant.
Un acord entre les parts ha salvat in extremis la part de concerts per a joves de la Festa Major de Blanes.
La denúncia d'un veí, recolzada per un informe mèdic, va arribar a la justícia el passat 6 de juliol.
Prèviament, l'home s'havia queixat dues vegades a l'Ajuntament.
La jutgessa del Contenciós Administratiu Número 3 de Girona va decretar, com a mesura cautelar, el trasllat del festival a dos quilòmetres i mig del domicili del matrimoni denunciant.
Finalment, després de les al·legacions del consistori, es va prendre una decisió salomònica de mantenir el trasllat però a un quilòmetre de distància.
Davant la impossibilitat de moure tot el dispositiu de l'Ensorra't amb tant poc temps, l'Ajuntament i el Consell Local de Joventut van apostar per anul·lar les nits de concerts.
Ahir mateix, en sessió plenària, es va llegir un manifest del Consell Local de Joventut on, entre d'altres, es demanava la declaració de persona non-grata del matrimoni que va presentar la denúncia.
Entre els assistents al ple hi havia el metge que va redactar l'informe que servia de base per sostenir la petició judicial.
Quan aquest ciutadà va decidir parlar, catorze regidors es van aixecar i es van absentar del ple.
Un d'ells, el portaveu republicà Àngel Canosa, es va mostrar "sorprès" per les "poques hores" que van passar entre que es va presentar la denúncia i l'adopció de les mesures cautelars.
A banda, hi va haver concentracions de rebuig.
Una es va fer davant de l'Ajuntament a dos quarts de set del vespre i l'altra, davant del domicili de la parella.
En aquesta, diferents joves van fer una protesta al passeig de la Mestrança, amb soroll i càntics, com es pot veure en vídeos que ells mateixos van penjar a les xarxes socials.
Acord a darrera hora
Aquest matí però, s'ha fet una reunió entre les parts al pis dels demandants.
A més del matrimoni, hi eren presents l'alcalde Miquel Lupiáñez, el regidor de Joventut, Joel Comas, i una representant del Consell Local de Joventut, Alba Rams.
La trobada ha durat mitja hora.
A canvi de retirar la denúncia, el matrimoni ha demanat a l'Ajuntament i al Consell que signessin un manifest.
L'escrit té tres punts.
D'entrada, consistori i joves admeten que l'Ensorra't és una activitat lúdica que pot provocar problemes per conciliar el son.
A més, condemnen "les accions de joves que van anar més enllà de la llibertat d'expressió" en el transcurs d'aquest dijous.
Finalment, Ajuntament i Consell es compromenten adoptar més mesures "per minimitzar encara més" l'impacte que els concerts puguin tenir en aquesta zona residencial.
I aquí és on el pacte recull que es farà un estudi de sonometria al domicili del matrimoni.
Un cop confirmat l'acord, els promotors de l'Ensorra't han tornat a treballar perquè avui mateix es pugui fer la primera de les nits de festa.
Es desconeix si tots els grups previstos hi podran participar després d'avisar-los ahir de l'anul·lació.
Tot i això, a partir de demà i fins dimarts es preveu que es mantingui el cartell musical anunciat.

Response: L'Ajuntament de Blanes i el Consell Local de Joventut han aconseguit salvar la sisena edició de l'Ensorra't. El matrimoni que va presentar la denúncia l'ha retirat, a canvi que el consistori i els joves signessin un manifest admetent que el festival pot causar molèsties i comprometent-se a prendre mesures per minimitzar-les.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Unes 300 persones han tallat aquest migdia la N-240 entre Lleida i Juneda, a les Garrigues, per exigir a Foment una solució definitiva per reduir la sinistralitat a la via.
La interrupció del trànsit s'ha fet al mateix punt on fa una setmana va morir una jove de les Borges Blanques de 27 anys, l'última de la trentena de víctimes que hi ha hagut en el tram lleidatà de la carretera en els últims set anys.
Ha estat un acte molt emotiu, de solidaritat amb la família de la noia, però també molt reivindicatiu.
Veïns, alcaldes i altres representants polítics i econòmics del territori han participat en un acte on, una vegada més, s'ha exigit a Foment que compleixi el compromís assumit fa un any de començar el desdoblament de la via el 2017 i que, mentrestant, s'alliberi el peatge de l’AP2 entre Lleida i Montblanc.
Els concentrats han insistiti que ja no es pot esperar més.
El tall de la carretera ha començat a les 12 i s'ha allargat gairebé una hora.
Segons el Servei Català de Trànsit, s'han format retencions de fins a mig quilòmetre.
La Plataforma Prou Morts a la N-240 mantindrà la protesta un cop al mes fins que no arribin les solucions exigides per un tram que suporta el pas de 12.000 vehicles diaris de mitjana, gairebé un 30% són camions.
Els alcaldes i regidors dels municipis lleidatans per on discorre l'N-240 han acordat aquesta setmana recórrer a la Fiscalia perquè dirimeixi si el Ministeri de Foment, titular de la carretera, té alguna responsabilitat en l'elevada sinistralitat que suporta el tram entre Lleida i les Borges Blanques.
La plataforma denuncia "l'allargament innecessari" i "injustificat" en l'execució de les solucions compromeses per Foment per incrementar la seguretat en aquest tram.
La Plataforma exigeix al ministeri que compleixi de forma "immediata" amb els compromisos adquirits amb els alcaldes en relació amb el desdoblament del tram de l'N-240 entre Lleida i les Borges Blanques.
En aquest sentit, han recordat que des de la secretaria general d'Infraestructures de l'Estat es van comprometre a redactar durant aquest 2016 el projecte de desdoblament d'aquest tram de l'N-240, per tal que les obres poguessin començar durant el 2017.
Els alcaldes denuncien l'incompliment del ministeri malgrat que els pressupostos de l'Estat d'aquest any inclouen una partida de 500.000 euros per a la redacció.
Aquest divendres representants de la Plataforma es van reunir amb la subdelegada del Govern espanyol a Lleida, Inma Manso, qui es va comprometre a reunir-se amb alts responsables del ministeri per fer-los arribar les reivindicacions del territori.
Una de les actuacions que ha fet Foment és la construcció de la rotonda de Margalef i n'hi ha tres més de pendents, però des de la Plataforma asseguren que són pedaços i exigeixen una solució definitiva.
La Plataforma la conformen primers edils i regidors de l'Albi, Arbeca, Artesa de Lleida, les Borges, Castelldans, Cervià, la Floresta, Juneda, Lleida, la Pobla de Cérvoles, Puiggròs, Puigverd de Lleida, Torregrossa, el Vilosell i Vinaixa, a més de la Cambra de Comerç de Lleida
Alterativa d'alliberament del peatge
Al marge de la Plataforma Prou Morts a l'N-240, entitats del territori com són l'Ateneu Popular Garriguenc i el col·lectiu Conca 22 aposten per l'alliberament del peatge de l'autopista AP-2 entre Lleida i Montblanc com la solució "més sostenible, econòmica i garantista" per tal de reduir a curt termini la sinistralitat en el tram de l'N-240 que uneix aquestes dues localitats.
Aquestes entitats veuen "més profitós" posar tots els esforços en escurçar "el màxim possible" la fi de la concessió de l'AP-2 –que acaba el 2021- i negociar l'alliberament del peatge, pagant la indemnització que calgui a la concessionària.
Segons un estudi d'aquestes dues entitats, alliberar el peatge aquest 2016 del tram de l'autopista Lleida-Montblanc costaria uns 85 milions d'euros, mentre construir una autovia només entre Lleida i les Borges tindria un cost de 100 milions d'euros.
En aquest mateix sentit, el grup d'En Comú Podem ha tornat a presentar al Congrés i al Senat respectives propostes per exigir la bonificació del 100% en el preu dels peatges, de forma "provisional i urgent", per al trànsit de vehicles per l'autopista AP-2 en el tram comprès entre Montblanc i Soses (Segrià) i l'inici de la negociació del rescat d'aquest tram amb Abertis, empresa concessionària.

Response: Unes 300 persones han tallat la carretera N-240 entre Lleida i Juneda per protestar contra la sinistralitat de la via. La Plataforma Prou Morts a l'N-240 ha exigit a Foment el seu desdoblament i mantindrà la protesta fins que hi hagi una solució. El tram suporta el pas de 12.000 vehicles al dia, dels quals gairebé un 30 % són camions.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El ple extraordinari de Barcelona sobre els macrobotellots ha rebutjat reprovar la gestió del govern d'Ada Colau.
La proposta d'ERC i Junts no ha prosperat ja que els dos grups del govern, els comuns i el PSC, hi han votat en contra i la resta de l'oposició s'ha abstingut.
"La sensació que tenim és que Barcelona se'ns està escapant de les mans.
També constatem que el dispositiu de la Mercè ha fracassat", ha dit el regidor d'ERC Jordi Coronas durant la seva intervenció.
Coronas també s'ha mostrat preocupat per les reaccions polítiques que van seguir els aldarulls del cap de setmana i ha advertit que si es genera un problema d'ordre públic és "per una mala previsió".
"Barcelona no estava preparada pel que va passar", ha lamentat.
A banda, el regidor ha acusat el govern municipal de renunciar a les seves competències.
"No deixarem de ser propositius però avui toca denunciar una actuació absolutament defectuosa d'aquest govern", ha indicat.
Al seu torn, la portaveu de Junts, Elsa Artadi, ha assenyalat que la situació de seguretat a la ciutat "comença a ser una emergència" i ha citat el cas de les festes de la Mercè com "la punta de l'iceberg" del problema.
"Quan vostès van entrar a governar era el setè problema, i ara és el primer", ha reblat al govern de Colau.
"Cap alcalde abans de vostè havia dimitit de fer-se responsable de la seguretat a Barcelona", ha afegit.
En aquesta línia, Artadi ha exigit als partits de l'executiu municipal que "marxin" si no volen "assumir responsabilitats".
La representant de Junts ha carregat contra l'alcaldessa però també contra els tinents d'alcaldia Jordi Martí, Jaume Collboni i Albert Batlle.
A aquest últim li ha retret que prometés que no hi hauria "impunitat" quan avui "està deixant desprotegida la ciutadania".
Els comuns veuen "politiqueria" en la proposta de reprovació
El regidor de Presidència i tinent d'alcaldia de Cultura, Jordi Martí (Barcelona en Comú), ha condemnat els actes vandàlics i ha expressat el suport a tots els afectats.
"Ens hauria de fer reflexionar com a partits i com a societat per donar respostes profundes", ha apuntat.
Martí ha assegurat que no entén el sentit del ple extraordinari i ha titllat el moviment d'ERC i Junts de "politiqueria".
Sobre la proposta dels dos grups, ha dit que no li ha estranyat per part de Junts perquè "ho volen destruir tot" però en canvi ho ha lamentat d'ERC.
El tinent d'alcaldia de Seguretat, Albert Batlle, ha intervingut en nom del grup socialista.
Batlle ha coincidit amb els grups proposants que no es pot permetre "el desordre" però ha explicat que el fenomen dels botellots és "complex".
Batlle ha reconegut que requereix accions immediates però alhora ha volgut remarcar que s'està treballant amb "lleialtat institucional" amb el Departament d'Interior i ha destacat la col·laboració entre els Mossos i la Guàrdia Urbana.
"Els demano sentit de ciutat", ha dit dirigint-se als grups proposants.
D'altra banda, ha negat que hi hagi impunitat i ha dit que s'han fet 66 detencions en relació als fets del cap de setmana.
També ha promès que s'incrementaran els controls de la venda d'alcohol i les inspeccions i ha assenyalat que s'aplicaran les sancions previstes.
Amb tot, també ha matisat que la solució no només serà "policial" i ha afirmat que cal un abordatge "integral", que compti amb tots els sectors implicats.
Tant Batlle com Martí ha apel·lat a la coordinació institucional i han assegurat que aquesta ha existit durant el cap de setmana passat.
Colau: "La gent està cansada de partidisme"
L'alcaldessa Ada Colau també ha volgut intervenir durant el ple extraordinari i ho ha fet per agrair la tasca de la Guàrdia Urbana i els Mossos i per avalar la feina feta tant per part de Batlle, com per part de Martí i Collboni.
A més, ha agraït també el conseller d'Interior, Joan Ignasi Elena, amb qui ha mantingut contacte diari.
"La ciutadania està molt cansada de lluites partidistes", ha dit dirigint-se als grups municipals d'ERC i Junts.
A més, ha recordat que no només hi ha hagut botellots o aldarulls a Barcelona i ha citat el cas de Tiana, Tarragona, Girona o Bellaterra.
"Només conjuntament ens en sortirem", ha conclòs.

Response: El ple extraordinari ha rebutjat la proposta d'ERC i Junts per reprovar la gestió del govern de Colau en relació amb els macrobotellots. Així doncs, els partits del govern i la resta de l'oposició s'han abstingut o hi han votat en contra. Coronas ha lamentat l'"actuació absolutament defectuosa" del govern i l'ha acusat de renunciar a les seves competències.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El govern espanyol ha optat per enviar un requeriment al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, com a pas previ a aplicar l'article 155 de la Constitució, cosa que pot implicar suspendre l'autonomia catalana.
Així ho ha anunciat el propi Mariano Rajoy des de la Moncloa.
El requeriment exigeix al president de la Generalitat que aclareixi els termes de la seva intervenció d'aquest dimarts al Parlament i si va declarar la independència.
Rajoy ha arrencat carregant contra la "confusió" generada pels esdeveniments al Parlament i, sense atendre preguntes -la compareixença ha durat menys de quatre minuts- i ha procedit a detallar el requeriment.
"Cal tornar a la tranquil·litat amb la major brevetat possible", ha assenyalat el màxim dirigent del PP, que observa un "clamor" per tornar a la "seguretat jurídica".
"Seguiré actuant com fins ara, amb prudència i responsabilitat, tenint sempre present el benestar dels catalans i del conjunt dels espanyols", ha assenyalat Rajoy.
La primera resposta del Govern a Rajoy ha vingut de la consellera de Treball, Dolors Bassa, que ha replicat via Twitterbque la resposta al requeriment que fa l'executiu espanyol la pot trobar en el discurs que va fer ahir el president de la Generalitat i la "declaració d'independència" signada per 72 diputats.
— Dolors Bassa (@dolorsbassac) 11 d’octubre de 2017
Com s'activa l'article 155
L'article 155 és un mecanisme per controlar les comunitats autònomes i forçar-les a "complir les seves obligacions" i "protegir l'interès general".
Es pot activar davant dos supòsits: si una comunitat incompleix "les obligacions que la Constitució o altres lleis li imposin" i en cas que actuï "de forma que atempti greument l'interès general d'Espanya".
A la Moncloa creuen que una declaració unilateral d'independència (DUI) vulneraria els dos punts.
L'aplicació de l'article no és estrictament immediata, però sí que es podria fer en pocs dies.
D'entrada, i abans que res, el govern espanyol ha d'enviar un "requeriment" a Puigdemont perquè compleixi amb les seves obligacions o deixi d'actuar com ho està fent.
En cas de no ser atès, el govern espanyol "podrà adoptar les mesures necessàries per obligar" Catalunya al "compliment forçós" de les obligacions eludides.
Haurà de comptar, en tot cas, amb l'aprovació de la majoria absoluta del Senat.
Podria començar pels Mossos
El procediment que regula el Senat exigeix que el govern espanyol enviï al president de la cambra una proposta amb les mesures concretes que planteja i que han de ser debatudes en la Comissió General de Comunitats Autònomes, que ha de demanar al president autonòmic afectat les al·legacions que consideri oportunes.
La proposta final haurà de votar-se en el ple, on el PP té majoria absoluta.
Una de les primeres mesures que podria implicar el 155 podria ser que el govern espanyol assumís el control dels Mossos d'Esquadra.
Busca el suport de PSOE i C's
Per la seva banda, Rajoy es va reunir a la Moncloa amb el líder del PSOE, Pedro Sánchez, poc abans de la compareixença de la vicepresidenta.
El president espanyol busca el suport dels altres dos partits constitucionalistes per mirar de consensuar una posició comuna enfront la Generalitat.
El secretari general socialista s'ha mostrat fins ara reticent a l'aplicació del 155, tot i que també ha anunciat el seu suport a la resposta que apliqui l'estat social de dret.
Aquest matí Rajoy es reuneix amb Albert Rivera, de qui ja sap que és partidari d'intervenir l'autonomia.
El PSOE critica que l'oferta de diàleg de Puigdemont: "No és franca"
Opina que l'oferta de diàleg que ha fet "no és franca" perquè, segons Ábalos, una cosa és la que ha dit al Parlament (on en la mateixa frase ha declarat la República catalana i després l'ha donat per suspesa) i una altra allò que es recull a la declaració signada per Junts pel Sí i la CUP.
A la gent de bona fe la invitació al diàleg li haurà sembla una iniciativa lloable però després no es constata quan veiem el manifest", va valorar Ábalos, que acusa el Govern d'abusar "de la bona fe de la gent".
El secretari d'Organització considera que l'objectiu de Puigdemont és "eludir responsabilitats jurídiques".
A més, va afirmar que Catalunya està en situació "de desgovern" i demana al president Puigdemont que aclareixi "en quins paràmetres de legalitat es mou".
Rivera: "Actuar sense complexos"
Per la seva banda, el líder de Ciutadans, Albert Rivera, va exigir al govern de Rajoy que intervingui ja, "sense complexos i sense mediacions".
Rivera va reclamar que l'executiu del PP intervingui l'autonomia i convoqui eleccions al Parlament.
Va dir que "no podem permetre que es consolidi el cop contra la democràcia", un cop que, segons ell, ha estat "tou" gràcies a les mobilitzacions que s'han produït en defensa de la unitat d'Espanya i gràcies al discurs del rei.

Response: El govern ha enviat un requeriment a Puigdemont perquè aclareixi els termes de la seva intervenció al Parlament, abans de procedir a aplicar l'article 155. Rajoy ha buscat el suport del PSOE i Ciutadans per consensuar una posició comuna enfront de la Generalitat, i Bassa ha replicat que la resposta al requeriment espanyol es pot trobar en el discurs.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Fa 4.000 anys, un sumeri anònim va escriure la primera obra de ficció que sobreviuria fins els nostres dies, l’epopeia de Gilgamesh, que conta les aventures d’un rei que cerca la immortalitat.
No és una coincidència: allargar la nostra data de caducitat ha estat sempre una obsessió molt humana, per això la trobem des del principi de la història.
Amb el pas dels segles, aquest somni impossible ha passat de ser patrimoni de la ficció a convertir-se en una possibilitat com més va més real.
Ha estat gràcies a un seguit de descobriments que hem pogut entendre la clau del problema: per què envellim.
La resposta més simple és perquè envelleixen les cèl·lules.
Encara que aquest canvi de perspectiva sembli trivial, saltar del món visible al microscòpic ens ofereix moltes possibilitats.
L’envelliment s’havia vist tradicionalment com una cosa inevitable, una conseqüència de ser viu.
Però amb el temps hem descobert organismes que semblen immortals, com ara l’hidra i unes certes meduses, capaces de regenerar-se indefinidament.
N’hi ha que envelleixen a un ritme extremadament lent, les balenes, per exemple.
Això ens va fer pensar que la degeneració progressiva que experimenta el cos a partir de la quarta dècada de vida havia d’estar explicada per mecanismes biològics que funcionen a ritmes diferents segons l’espècie.
Efectivament, després d’anys d’investigació s’han definit nou factors que es creu que són els principals responsables de l’envelliment dels teixits i, per tant, determinen els efectes del pas del temps al cos.
Més enllà de la simple curiositat de saber com funcionen les coses, això té una utilitat clara: una vegada hem identificat els detalls d’un procés, som en condicions de modificar-lo.
Però la que sembla que té més possibilitats d’èxit és l’eliminació de les cèl·lules velles, també anomenades senescents.
Molts dels processos que porten a l’envelliment acaben generant aquestes cèl·lules senescents que, a poc a poc, omplen els teixits.
Aquesta evolució impedeix que la resta de les cèl·lules facin les feines habituals, per això els òrgans deixen de funcionar correctament.
Això es va confirmar fa deu anys amb la creació d’un ratolí transgènic del qual es podien destruir a voluntat les cèl·lules senescents.
El resultat va ser que els animals vivien més temps i amb més qualitat de vida.
La cursa per a trobar com fer això mateix en humans va començar immediatament.
Es va trigar poc a crear una nova classe de fàrmacs, els senolítics, que tenien l’habilitat de matar les cèl·lules senescents sense afectar massa les altres.
Es va demostrar que millorava la salut dels animals de laboratori.
Llavors es van començar a fer assaigs clínics per veure’n els efectes en malalties relacionades amb l’envelliment, que s’ha vist que tenen un excés de cèl·lules senescents.
Els senolítics són, al cap i a la fi, substàncies químiques ja conegudes que s’empraven per a unes altres coses.
Per tant, tenen una especificitat relativa i massa efectes secundaris.
És a dir, serveixen com a primer pas, però cal trobar alternatives més segures si es volen fer servir per tractar els símptomes de l’envelliment.
Aquí és on entraria la segona generació de senolítics, que es dissenyen en grups com ara el de la Universitat de Leicester (UoL) i el de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).
Es tracta de fabricar eines que reconeguin les cèl·lules diana de manera precisa i les destrueixin sense tocar a les cèl·lules veïnes.
D’això se’n diu teràpia dirigida.
Hi ha diverses maneres de fer-ho.
L’equip de la UoL/UOC va començar per investigar com és la superfície de la cèl·lula senescent, quines protuberàncies característiques té que no tinguin les altres cèl·lules i que es puguin identificar fàcilment.
Després d’aconseguir això, van passar a la segona fase: construir alguna cosa que es pogués enganxar en una d’aquestes protuberàncies i descarregar una substància tòxica dins la cèl·lula.
No és un concepte nou: ja es fa servir quelcom de semblant per tractar el càncer.
És a dir, es va decidir de copiar una idea que funcionava bé i adaptar-la en un altre camp.
Així és com s’ha construït l’anomenada “bomba intel·ligent“, tot personalitzant un anticòs perquè, en compte de reconèixer un microbi o una cèl·lula cancerosa, cerqui la cèl·lula senescent, s’enganxi a la superfície i “exploti” a dins.
De moment s’ha demostrat que la idea funciona en cèl·lules humanes en cultiu.
Ara cal veure quin efecte té en un organisme i, especialment, si té alguna conseqüència indesitjable.
Si els pròxims experiments en animals funcionen, passaran a provar-ho en humans.
En teoria, aquests senolítics dirigits haurien de reduir amb eficàcia la càrrega de cèl·lules velles dels teixits i alentir el procés d’envelliment, almenys en unes certes situacions.
Això no ens donarà la immortalitat, naturalment, ni és això que es persegueix, però podria reduir la mala salut que moltes persones han de suportar a la recta final de la vida.
Segurament, fins i tot Gilgamesh s’hi apuntaria encantat.

Response: El desig d'allargar la vida ha estat present des del principi de la història. Amb el temps, hem après que l'envelliment es deu a canvis en les cèl·lules i estudis recents han identificat nou factors que determinen els efectes del pas del temps en el cos. En aquest sentit, l'eliminació de les cèl·lules senescents sembla ser una possible solució.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Els Mossos d'Esquadra situen el mòbil del crim d'Argentona en l'àmbit passional i el desvinculen de l'activitat de l'organització dedicada al tràfic de marihuana i blanqueig de capitals.
La policia va utilitzar tècniques de geolocalització per recuperar el cos d'un home albanès desaparegut fa un any que estava enterrat en una nau industrial a més d'un metre sota terra i cobert de formigó.
La investigació de la desaparició va fer aflorar una organització criminal, amb set plantacions interiors de marihuana repartides per diverses localitats catalanes.
S'han detingut dotze dels seus integrants, dels quals tres estan implicats en l'homicidi.
Entre els detinguts hi ha la parella.
Els Mossos van intervenir 28 quilos de marihuana i van comissar 2.950 plantes.
La investigació es remunta al juny del 2017, quan una dona amb nacionalitat moldava presenta una denúncia de desaparició d'un home albanès a comissaria.
Explica que el coneix des de fa poques setmanes perquè li ha llogat una habitació del seu pis, que l'home ha marxat del domicili però que ha deixat tots els seus efectes personals.
Un mes després, el pare del desaparegut ve expressament des d'Albània i presenta una altra denúncia a la comissaria de Granollers.
Els agents detecten la coincidència i llavors el pare els explica que la dona que ha posat la primera denúncia és la parella del seu fill, amb qui conviu des de fa anys a Catalunya.
Això fa que els Mossos sospitin i traspassin el cas a la Unitat Central de Persones Desaparegudes.
Les primeres indagacions se centren en l'entorn del desaparegut i en la reconstrucció de la seva activitat en les darreres hores abans de desaparèixer.
És llavors quan els agents detecten l'existència d'una organització criminal que es dedica al cultiu intensiu de marihuana en interiors i al blanqueig de capitals.
A més de les plantacions, sempre dintre de naus industrials repartides per diversos punts de Catalunya, els Mossos constaten que els integrants del grup han dissenyat una enginyosa estructura empresarial legal que dona cobertura a la seva activitat criminal.
En aquest punt s'incorpora a la investigació la Unitat Central d'Estupefaents, que s'ocupa d'aquesta branca del cas.
Les diverses gestions realitzades sobre les persones investigades confirmen les sospites inicials i els agents obtenen indicis clars d'un crim amb ocultació posterior de cadàver.
Demanen altres diligències judicials perquè veuen risc de destrucció d'evidències, ja que els sospitosos volien traslladar les restes de la víctimes perquè en poc temps els vencia el lloguer de la nau industrial on era el cadàver.
Això va apressar els investigadors, que d'una banda van detenir les tres persones relacionades amb el crim, entre els quals hi ha la dona moldava parella de la víctima, i de l'altra van dirigir-se a la nau industrial d'Argentona on sabien que trobarien el cadàver.
Un dels detinguts va explicar als Mossos i a la comitiva judicial com havien comès l'homicidi.
Un cop dins de la nau hi va haver una col·laboració que va resultar clau per a la trobada del cos.
Les tasques de geolocalització es van dur a terme gràcies a un geofísic, que va posar els mitjans necessaris per a la recerca amb la seva empresa Falcon High Tech.
Així es va poder delimitar el punt exacte on hi havia la fosa on estava enterrat el cadàver, sepultat sota una capa de formigó.
També hi van participar dos antropòlegs forenses.
L'excavació va començar divendres i va concloure dissabte, ja que s'havia de treballar amb molta precisió per no malmetre el cos.
En paral·lel, es van dur a terme nou entrades i escorcolls en diverses poblacions de Catalunya, tant en domicilis com a les naus industrials on hi havia els cultius de marihuana: Terrassa, Cerdanyola del Vallès, Argentona, Vallirana, La Roca, Barcelona i Premià de Dalt.
Els investigadors van detenir dotze persones i van intervenir 28 quilos de marihuana.
Es van desmantellar set plantacions i van comissar 2.950 plantes.
Els detinguts han passat a disposició judicial i el jutge ha decretat presó per a cinc, tres per l'homicidi i dos per delictes contra la salut pública.
Els altres han quedat en llibertat amb càrrecs i retirada del passaport.
Les tres persones implicades en la mort de l'home són de nacionalitat espanyola, moldava i albanesa.

Response: Els Mossos d'Esquadra han desvinculat l'homicidi d'un home albanès desaparegut de l'activitat d'una organització criminal. La investigació de la desaparició va fer aflorar l'organització criminal, amb set plantacions de marihuana en naus industrials i es van detenir dotze dels seus integrants, tres dels quals estan implicats en l'homicidi. La policia va utilitzar tècniques de geolocalització per recuperar el cos.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
La marxa de tractors que reclama "dignitat" per a l'activitat agrària, i que des d'aquest dijous recorre Catalunya en diverses columnes per confluir a Barcelona el dissabte, ha començat a caminar a les set del matí des de Bellver de Cerdanya, el punt més matiner de sortida de tractors.
La Marxa Pagesa per la dignitat, que és com l'ha batejat el sindicat Unió de Pagesos, organitzador de l'esdeveniment, acabarà dissabte al migdia amb una concentració a l'avinguda de Maria Cristina de Barcelona.
Es tracta de la protesta més ambiciosa organitzada per l'entitat, aprofitant un moment que considera "clau i oportú".
D'una banda, davant la definició d'un "model de nou país" que respecti i valori l'activitat agrària, però també, amb efectes més immediats, per evitar noves "retallades" als pressupostos de la Generalitat.
L'esdeveniment es divideix en quatre rutes que cobreixen tots els flancs del país.
La més matinera ha estat la ruta Plana i Muntanya de Lleida i Anoia, que s'ha posat en marxa a les 7 del matí a Bellver de Cerdanya.
Durant el seu recorregut anirà incorporant els tractors que s'afegeixin a la marxa des de les altres sortides previstes, com ara la Seu d'Urgell, Lleida, Tremp, o Oliana.
Artesa de Segre i Bellpuig seran punt de confluència de tots els tractors que participin en la ruta, i tots junts aniran fins a Cervera, on s'espera que arribin entre les 17.30 i les 21.00 h, i on faran nit.
L'endemà seguiran la ruta incorporant tractors de Calaf, Jorba, Igualada i Martorell, i tots plegats faran escala i nit a Molins de Rei.
Des d'allà, dissabte, s'adreçaran a Barcelona.
La ruta Ebre i Camp de Tarragona també ha sortit molt d'hora.
A tres quarts de vuit del matí arrencaven els primers tractors a Tortosa, i se n'hi anaven incorporant d'Amposta, Deltebre, l'Aldea, el Perelló, Gandesa o Mora la Nova, entre d'altres.
Es preveia que tots junts arribessin a Tarragona a les cinc de la tarda, des d'on s'adreçaran al Morell, on faran nit.
L'endemà seguiran ruta i sumaran tractors de Barberà de la Conca, Valls, la Bisbal o Vilafranca del Penedès, i tots plegats s'ajuntarien a Molins de Reis amb els tractors de les altres columnes.
L'endemà s'adreçaran tots junts cap a Barcelona.
La ruta Comarques de Girona i Maresme no matina tant, ja que els primers tractors surten a les 10.30 h de Figueres, per una banda, i de Sant Joan de les Abadesses per l'altra.
La de Figueres farà una parada a Medinyà, on sumarà els tractors provinents d'Ullà.
Les dues columnes aniran afegint tractors pels indrets per on passen fins arribar a Vidreres entre les 18.00 i les 22.30 h.
Allà faran nit i l'endemà divendres continuaran ruta per Tordera, Mataró i Badalona, on tornaran a fer nit.
El dissabte s'adreçaran tots junts a Barcelona.
Finalment, la ruta Catalunya Central i Vallesos no surt aquest dijous, sinó demà divendres.
Surt de punts com Berga, Solsona, Vic o Manresa, i fa nit a Santa Perpètua de Mogoda.
Allà, l'endemà esperaran els tractors provinents de les Franqueses del Vallès, i un cop reunits es dirigiran igualment a Barcelona.
Amb aquesta mobilització, Unió de Pagesos vol reivindicar la dignitat del camp català i el reconeixement de l'activitat agrària, a la vegada que considera que ha de servir per renovar el contracte de la societat amb el camp en la conjuntura de canvi social i polític actual.
El sindicat defensa que el nou model de país encara ha d'incardinar la Catalunya pagesa i recorda a la pagesia que qüestions com la representativitat, els instruments de suport, les mesures compensatòries i l'equiparació dels recursos socials de la pagesia als de la resta de la ciutadania, han vingut de la mà de l'esforç conscient per reclamar-les i la lluita per aconseguir-les.

Response: La Marxa Pagesa per la dignitat ha començat a recórrer Catalunya, amb la finalitat de reivindicar la dignitat del camp català i el reconeixement de l'activitat agrària. La marxa s'organitza en quatre rutes que cobreixen tot el territori català. El sindicat considera que la mobilització ha de servir per renovar el contracte de la societat amb el camp.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Lleida té des d'aquest dissabte un carrer dedicat a l'actor i activista Jordi Dauder, fidel col·laborador des dels inicis de la Mostra de Cinema Llatinoamericà de Catalunya que fa 24 que se celebra cada abril a la capital del Segrià.
El de Lleida és el primer carrer que porta el nom de Dauder i està ubicat al barri de Montserrat, a la zona d'expansió de la ciutat cap a la carretera d'Osca.
Amb aquest homenatge també se li reconeix el seu compromís amb la ciutat i la seva aportació a la cultura catalana per una llarga i compromesa trajectòria professional.
El cineasta, que va morir el 16 de setembre del 2011 amb 73 anys, també dona nom a un dels premis honorífics del certamen, el que reconeix la Creativitat en el Cinema Català i que aquest any ha rebut la directora i actriu Sílvia Munt.
(S'han afegit declaracions de la tinent d'alcalde Montse Parra i el director de la Mostra Juan Ferrer)
Jordi Dauder passa a formar part del nomenclàtor de la ciutat de Lleida, on va estar molt vinculat per la seva relació amb la Mostra de Cinema Llatinoamericà.
Va ser 15 anys adjunt a la direcció del certamen i també va fer el primer pregó de les Festes de la Tardor el 2009.
A l'estrena del carrer hi ha assistit la tinent d'alcalde i regidora de Cultura, Montse Parra, i el director de la Mostra, Juan Ferrer, entre altres amics i col·laboradors del festival.
Parra ha elogiat l'aportació de Dauder a la vida cultural i social de Lleida.
Ha destacat que "era una persona extremadament generosa que des del primer moment es va bolcar amb la Mostra".
A més, Parra ha recordat que precisament Dauder va ser el primer pregoner que van tenir les Festes de Tardor de la ciutat.
"Davant la generositat de Dauder amb la vida intel·lectual i cultural de la ciutat, què menys que dedicar-li un carrer", ha expressat Parra.
El director de la Mostra, Juan Ferrer, ha destacat que la vinculació de Dauder amb el certamen va suposar un "impuls" i una "empenta" per a la Mostra, sobretot pel seu interès a "agermanar el cinema català i el llatinoamericà i l'ha recordat com una persona "molt combativa i amb molts ganes de fer coses en l'àmbit cultural".
També ha dit de Jordi Dauder que "ha estat un dels majors actius culturals que ha donat el nostre país, una persona vinculada a les terres de Lleida, fins al punt de convertir-se, segons les seves pròpies paraules, en un ambaixador cultural de la ciutat".
Ferrer també ha recalcat que és positiu que es dediquin carrers a referents del món de la cultura "perquè és la gent que ens dona més, ens fan pensar i reflexionar".
A més, en la línia de la vinculació de l'actor amb la ciutat, cal recordar que Dauder va posar la seva veu al documental 'El braç de les fúries', sobre el bombardeig al Liceu Escolar de Lleida.
Per la seva part, la Mostra va col·laborar activament en el documental Jordi Dauder, la revolució pendent, d'Antoni Verdaguer, un treball que va aconseguir el Premi Gaudí de l'Acadèmia de Cinema Català, de la qual era Membre d'Honor.
"Per tot això, celebrem la inauguració d'un carrer de la ciutat al seu nom, a un home de cultura, en senyal de profund agraïment pel seu vincle amb Lleida", ha afegit Ferrer.
Jordi Dauder va néixer a Badalona el 5 de març del 1938 i va morir a Madrid el 16 de setembre del 2011.
A banda del seu vessant com a actor i escriptor, també va ser un compromès activista d'esquerres.
Va actuar al teatre, al cinema i a la televisió.
El seu paper protagonista a la sèrie 'Nissaga de Poder' de TV3 als anys 90 li va reportar una gran popularitat a Catalunya.
Va rebre diversos premis, entre els quals el Gaudí d'Honor que li va concedir l'Acadèmia del Cinema Català just l'any que va morir.
També va rebre, entre d'altres, el Gaudi a la Millor Interpretació Masculina Principal per 'Azaña' el 2009 i el Goya al Millor Actor Secundari, també el 2009, per 'Camino'.
L'acte d'inauguració del carrer s'ha fet en el marc de la 24a Mostra de Cinema Llatinoamericà, que es va inaugurar aquest divendres al vespre amb l'entrega dels premis honorífics d'aquesta edició, l'espectacle musical 'Cinematango' (un show en viu on un quintet de músics van interpretar temes composats pel compositor Osvaldo Montes per a pel·lícules llatinoamericanes), i la projecció de quatre curtmetratges a concurs.
Fins divendres que ve, 27 d'abril, es projectaran 43 produccions de 12 països.
Enguany competeixen a les seccions oficials 10 llargmetratges i 10 curtmetratges, i 8 documentals.

Response: Jordi Dauder ha rebut un homenatge amb un carrer dedicat al seu nom, al barri de Montserrat de Lleida. Va ser un actiu col·laborador de la Mostra i va ser el primer pregoner de les Festes de la Tardor. El director de la Mostra ha destacat l'aportació de Dauder a la cultura catalana.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Borrassà compta amb una planta pionera a Catalunya que permet eliminar els nitrats de l'aigua del subsòl i obtenir aigua potable.
Funciona amb una tecnologia d'electrodesnitrificació que aconsegueix destruir els nitrats i transformar-los en nitrogen gas i oxigen que s'alliberen a l'atmosfera i sense generar cap residu durant el procés.
Aquesta és la gran diferència dels processos que hi havia fins ara.
L'ha dissenyada l'empresa Hydrokemós amb seu a Torelló que ja té la patent a nivell d'Europa i està treballant per aconseguir-ho a nivell mundial.
Aquest municipi de l'Alt Empordà no està connectat a la xarxa de distribució i els pous que té estan contaminats per nitrats.
Amb aquesta nova tecnologia, els habitants ja no hauran de comprar aigua embotellada i podran utilitzar l'aigua del pou municipal.
La planta ja està en marxa però estarà uns mesos en proves.
La previsió és que entri a ple rendiment a partir de l'abril vinent.
Ha costat 200.000 euros i s'ha finançat amb un ajut europeu (el 70%) i la resta, des de l'Organisme de Salut Pública de la Diputació de Girona (Dipsalut).
La planta de Borrassà (Alt Empordà) és única a Catalunya i està situada a tocar del dipòsit municipal d'aigua, allunyat del nucli urbà.
Quan entri en marxa, permetrà potabilitzar 100 metres cúbics d'aigua del subsòl al dia i abastir tota la població –uns 700 habitants- aprofitant l'aigua del pou.
Fins ara, segons explica el seu alcalde, Ferran Roquer, l'aigua no era apta pel consum humà perquè estava contaminada per nitrats.
Concretament, la concentració és de 65 ppm i, un cop tractada per aquesta planta, el nivell de nitrats passa a ser inferior de 50 ppm, que és el que recomana l'Organització Mundial de Salut (OMS).
El projecte neix el 2011 quan l'empresa Hydrokemós amb seu a Torelló (Osona) va començar a desenvolupar la tecnologia d'electrodesnitrificació.
El que fa és transformar els nitrats en nitrogen gas i oxigen, sense obtenir cap mena de residus –com ara salmorres de nitrats i altres sals- com passa amb els processos que s'usen actualment.
I aquesta és la principal diferència, ja que aquests gasos es poden alliberar a l'atmosfera perquè son totalment innocus tant pel medi ambient com per la salut de les persones.
D'altra banda, permet aprofitar tota l'aigua, consumeix poca anergia i no necessita additius químics perquè s'utilitzen com a reactius el contingut natural de clorurs de les aigües de pou.
La planta ha costat 200.000 euros, que s'han finançat amb un ajut de la UE –dins el programa H2020 SME Instrument, del projecte Watify atorgat a l'empresa- i el 30% restant ho ha assumit l'Organisme de Salut Pública de la Diputació de Girona (Dipsalut).
El cost d'explotació representa uns 0,3 euros per metre cúbic d'aigua tractada i és més baix que els tècniques existents fins ara.
L'alcalde del municipi subratlla el benefici de poder tenir aigua potable, ja que fins ara els veïns havien de comprar-la embotellada.
I assegura que no repercutirà de forma important en la factura i que es continuaran distingint les tarifes d'aquells que consumeixen un mínim d'aigua dels que ho fan a grans quantitats.
Es connectarà a la xarxa el mes d'abril vinent
L'estació ja funciona de forma contínua però en els pròxims quatre mesos l'Institut Català d'Investigació de l'Aigua (ICRA) analitzarà l'aigua obtinguda per comprovar que es mantenen els paràmetres de qualitat.
Passat aquest temps i fets els ajustos necessaris, la planta es connectarà a la xarxa municipal i subministrarà aigua a tota la població.
Es preveu que sigui el mes d'abril del 2018.
Abans de construir aquesta planta, ja es va fer una prova a petita escala a Borrassà i a Caldes de Malavella que van ser un èxit.
La CEO d'Hydrokemós, Ruth Canicio, explica que la idea és poder exportar-ho a altres municipis de Catalunya que també tenen l'aigua contaminada per nitrats.
A comarques gironines, per exemple, el 40% dels pous tenen alts nivells de nitrats.
De moment, ja tenen la patent a nivell d'Europa i estan treballant per aconseguir-ho a nivell mundial per poder vendre la tecnologia a nivell internacional.
Tant l'Ajuntament de Borrassà com Dipsalut han insistit que aquesta tècnica aporta una nova solució a la contaminació dels aqüífers per nitrats.
Ara bé, en paral·lel cal seguir actuant en l'origen del problema, com és la contaminació per purins i adobs nitrogenats de l'activitat ramadera i agrícola intensiva.
Des de Borrassà, a més, segueixen treballant per buscar una alternativa en cas de sequera, que faria impossible treure l'aigua dels pous.
"Estem estudiant la possibilitat de treure aigua lliure de nitrats del pantà".
Aquest és un projecte que s'ha d'estudiar amb l'ajut del Consell Comarcal de l'Alt Empordà.

Response: La planta pionera de Borrassà elimina els nitrats de l'aigua del subsol i la converteix en aigua potable. Utilitza una tecnologia d'electrodesnitrificació que destrueix els nitrats i els transforma en nitrogen gas i oxigen sense generar cap residu. La planta potabilitza 100 metres cúbics d'aigua al dia i abasteix uns 700 habitants.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Entendre què ens diferencia de la resta d’animals és una antiga obsessió de l’ésser humà.
Un dels atributs als quals amb freqüència acudim per a justificar la nostra suposada superioritat és la intel·ligència.
Potser la nostra major virtut, la intel·ligència, ens ha permès explorar l’espai, sondejar els secrets de la vida o compondre la novena simfonia.
Però, com comparar la intel·ligència d’espècies tan diferents com la d’un humà, un polp o un dofí?
Generacions d’etòlegs s’han enfrontat a aquesta pregunta amb agosarat esforç, però encara estem lluny de poder elaborar un «arbre de la vida» de la intel·ligència animal.
Una drecera que sovint s’ha seguit per a abordar aquesta qüestió ha sigut l’estudi comparat del pes del cervell.
El raonament és tan senzill com lògic.
Si l’òrgan de la intel·ligència és el cervell, com més gran siga la massa cerebral d’una espècie, més intel·ligent deu ser.
Hem de corregir la grandària del cervell per la grandària del cos perquè cossos més grans necessiten major quantitat de teixit nerviós perquè contenen més cèl·lules somàtiques que representar i coordinar.
Una balena blava té un cervell unes cinc vegades més gran que el nostre, però el seu cervell és relativament menor que el d’un humà si tenim en compte l’enorme massa corporal.
Realitzant aquestes correccions, la nostra espècie té el cervell més pesat dels mamífers (a excepció dels extints neandertals), i els mamífers, els cervells més pesats dels vertebrats.
Aquestes dades han perpetuat la idea que la intel·ligència dels vertebrats s’ha anat incrementant gradualment en una progressió lineal que va des de peixos a mamífers, passant per amfibis, rèptils i ocells.
Els primats antropoides, amb els humans al capdavant, seríem el resultat últim d’aquest procés ascendent.
Una noció tan intuïtiva com falsa.
En primer lloc, el model correcte per a entendre el procés evolutiu no és una escala que s’ascendeix, sinó un arbre filogenètic que s’escindeix i divergeix contínuament.
L’evolució ens permet explicar la diversitat de les espècies, però no les ordena en un rànquing segons la seua intel·ligència o qualsevol altra característica.
En segon lloc, perquè el pes relatiu del cervell d’un organisme depèn en gran manera de com ha evolucionat el seu cos. Per exemple, els ocells van conquistar el cel gràcies a cossos d’una extraordinària lleugeresa, mentre que els rèptils van requerir estructures corporals especialment pesants, com ara llargues cues o denses closques, per a prosperar en el medi terrestre.
Si negligim aquestes diferències tendim a esbiaixar grollerament la grandària relativa del cervell.
A més, el poder de computació d’un cervell depèn d’altres factors, a més de la grandària, com ara de la quantitat de neurones.
En aquest sentit, els cervells dels ocells presenten fins al doble de neurones per gram de cervell que el dels mamífers.
Aquestes diferències són encara més acusades si ens fixem en el teleencèfal, la part del cervell encarregada de les habilitats cognitives superiors.
Un guacamai, per exemple, presenta més neurones en el teleencèfal que un macaco, encara que tinga un cervell i un cos molt més petits.
Avui sabem que els polps superen en intel·ligència molts vertebrats, que els rèptils presenten capacitats cognitives tan sofisticades com les de la majoria dels mamífers, o que la perspicàcia d’algunes espècies de corbs, lloros i papagais no té res a envejar a la dels nostres parents més pròxims, els ximpanzés.
L’evolució no és un procés dirigit i ascendent, i la intel·ligència no és una excepció.
Pau Carazo.Investigador contractat de l’Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva de la Universitat de València (Espanya).
Doctor en Etologia, ha treballat fonamentalment en l’estudi de l’evolució de l’envelliment i la comunicació animal, i a entendre el paper que representa l’ecologia en la selecció i el conflicte sexual.
A més, imparteix classes en el Grau de Biologia i en el Màster de Biodiversitat i Evolució de la Universitat de València.

Response: La intel·ligència és un atribut humà sovint utilitzat per justificar la nostra suposada superioritat. No obstant això, el cervell no és l'única mesura de la intel·ligència. La seva grandària ha perpetuat la idea que la intel·ligència dels vertebrats ha augmentat gradualment en una progressió lineal, però la realitat és que la intel·ligència evoluciona de manera diversa.


Instruction: Donat aquest text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El Departament d'Agricultura, a través de l'empresa pública Promotora d'exportacions Agroalimentàries (PRODECA), organitza la participació d'empreses catalanes del sector de la fruita dolça, sota la marca Catalunya, en la pròxima edició de la fira Fruit Logística, el certamen més rellevant d'Europa dedicat a la fruita i les hortalisses que tindrà lloc a Berlín (Alemanya) del 3 al 5 de febrer.
En l'estand de Catalunya es donen cita una dotzena de firmes hortofructícoles de les quatre demarcacions que representen perfils d'empreses productores, comercialitzadores, importadores i exportadores.
La consellera d'Agricultura, Meritxell Serret, visitarà dijous el certamen, acompanyada del director general d'Alimentació, Qualitat i Indústries Agroalimentàries, Antoni Diaz
L'àmplia representació d'empreses catalanes a Fruit Logística cobreix la totalitat de les famílies de productes fructícoles cultivats a Catalunya: fruita de pinyol, fruita de llavor, i cítrics.
A més, el calendari de comercialització de la fruita catalana abasta tot l'any, ja que les centrals fructícoles compten amb una important capacitat frigorífica.
Seguint la línia habitual dels darrers anys, Agricultura i PRODECA segueixen apostant per donar suport a les empreses en la millora del seu posicionament en els mercats exteriors i en l'establiment de nous contactes comercials.
D'aquí que les empreses catalanes participants es presentin a Berlín com a integradores d'un dels mercats de distribució de productes frescos més importants del sud d'Europa.
Fruit Logística és un saló internacional monogràfic, considerat líder mundial en aquest sector.
En la darrera edició hi van participar 2.785 expositors representants de 83 països, amb una afluència de 65.000 visitants procedents de 135 països, de l'àmbit de la comercialització, la importació, i la distribució.
En concret, les empreses participants són: Actel Grup, de Lleida; l'Associació Catalana d'Empreses de Fruita i Hortalisses (Afrucat); Cítrics Terres de l'Ebre; Copa Fresh, SA, de Miralcamp (Pla d'Urgell); Dasben, SL, de Lleida; Fructícola de l'Empordà-IGP Poma de Girona, de Sant Pere Pescador (Alt Empordà); Fruites Font, de Torres de Segre (Segrià); Girona Fruits SCCL-IGP Poma de Girona, de Bordils (Gironès); Giropoma-IGP Poma de Girona, d'Ullà (Baix Empordà); Grupo Catalá, de La Portella (Segrià); Grupo Diego Martínez, de Barcelona, i Viyefruit, d'Alcarràs (Segrià).
A més, l'Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA), empresa pública del Departament d'Agricultura, mostrarà a Fruit Logística els programes de R+D per a aquest sector.
SmartFruit IPM International Congress a Barcelona
Aprofitant l'aparador i ressonància de Fruit Logística, el Departament d'Agricultura hi presentarà la tercera edició de l'SmartFruit IPM International Congress, un esdeveniment que se celebrarà a Barcelona els dies 25 i 26 d'abril del 2016, i que en aquesta ocasió està dedicat al debat sobre l'harmonització dels principals patrons internacionals de cultiu i sanitat vegetal.
SmartFruit IPM International Congress és una iniciativa conjunta del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, els productors de fruita, i els fabricants i comercialitzadores de serveis fitosanitaris.
Simultàniament, aquesta tercera edició engloba el Fruit Business Fòrum, un esdeveniment de negocis amb la participació de productors i exportadors de fruita de Catalunya, i importadors i distribuïdors internacionals.
La finalitat és generar una plataforma en què es pugui aplegar els interessos de totes les parts per a generar fluxos de negoci.
Fruita fresca, sector estratègic a Catalunya
Agricultura destaca que la fruita fresca constitueix un sector estratègic per a l'economia agroalimentària catalana, i un dels pilars de la seva internacionalització.
Els països europeus són els principals destins de la fruita catalana.
En els últims anys, la vocació exportadora de les empreses catalanes també s'ha catalitzat cap a destins emergents com ara els països àrabs, llatinoamericans i asiàtics, dibuixant una tendència a l'alça en les darreres campanyes.
Gràcies a una zona plena de diversitat i un clima mediterrani suau, Catalunya ofereix una gran varietat de fruita.
En xifres, el 25% de tota la fruita produïda a Catalunya s'exporta als mercats estrangers, ocupant a Europa el quart lloc en préssec, en nectarina i en pera, i el setè en poma.
Es tracta, per tant, d'una aportació molt considerable al potencial productiu de la Unió Europea (UE).
Al mateix temps, és el quart productor mundial de pera, préssec i nectarina, i el vintè de poma.
Més de 50.000 hectàrees de plantacions de fruita -6% del total de terres de cultiu útil- produeixen més d'un milió de tones de fruites, principalment de poma, pera, préssec i nectarina.
En sis anys, Catalunya ha incrementat un 76,37% en valor les vendes de fruita a l'exterior i la fruita catalana està present en les cadenes europees més exigents pel que fa a qualitat.

Response: El Departament d'Agricultura de Catalunya organitza la participació de 12 empreses catalanes en la fira Fruit Logística de Berlín. Les empreses representen les quatre demarcacions de Catalunya i es dediquen a la producció, comercialització, importació i exportació de fruites. La fruita de Catalunya està disponible tot l'any, ja que les centrals de la fruita tenen una important capacitat frigorífica.


Instruction: Resumeix el text següent:

Context:
El portaveu de Ciutadans al Parlament, Carlos Carrizosa, ha demanat aquest dijous la compareixença del conseller d'Interior, Miquel Buch, a la Comissió d'Interior i la d'Afers Institucionals del Parlament per aclarir diversos "punts foscos" dels atemptats del 17 d'agost i dels quals "no paren de sortir-ne notícies".
En una roda de premsa a la seu del partit i un dia abans de l'acte que tindrà lloc aquest divendres a Barcelona en record de les víctimes dels atemptats, Carrizosa també ha anunciat que demanaran la compareixença de tres comandaments policials dels Mossos d'Esquadra "que presumptament van viatjar amb un propòsit institucional a Estats Units pocs dies després de la recepció d'un advertència de la CIA alertant d'un possible atac terrorista a les Rambles".
Carrizosa també ha fet una crida a que la "contramanifestació" dels CDR d'aquest divendres no sigui secundada pels ciutadans.
Un any després dels atemptats ha considerat que els ciutadans es fan moltes preguntes que han de ser contestades.
"S'ha d'esbrinar si tot es va fer bé, si es van cometre errors i no per tirar-nos els trastos pel cap, sinó per evitar que es cometin els mateixos errors".
Ha recordat que al Congrés dels Diputats van proposar una comissió d'investigació dels atemptats del 17-A i ha lamentat que va ser rebutjada pels vots del PP i PSOE.
Per contra, ha afegit, es va tirar endavant una comissió al Parlament, però ha criticat que aquesta comissió proposada pels partits independentistes busca "tapar els errors del govern Puigdemont, fer veure que tot es va fer perfectament i culpar de tot al govern espanyol".
A parer de Ciutadans, una comissió d'investigació ha de servir per descobrir "els errors que es van cometre, les mentides i ocultacions dels governs de Puigdemont i Torra i per millorar sobre tot la gestió davant aquests tipus de circumstàncies i la lluita contra el terrorisme".
Carrizosa i el seu partit no tenen confiança que la comissió que hi ha al Parlament "serveixi per aclarir els dubtes" sobre la gestió del Govern.
En aquest context, ha demanat la compareixença del conseller Buch per explicar diversos "punts foscos que es pregunten els ciutadans sobre els atemptats".
Ha desgranat alguns d'aquests punts que tenen a veure amb "les notícies prèvies a l'atemptat que havia de tenir la Conselleria d'Interior".
Una, ha dit, és la informació d'un agent belga i, l'altra, la informació de la CIA als Mossos que "va ser negada en un primer moment i després s'ha sabut que no només va existir la informació, sinó que van viatjar uns màxims responsables dels Mossos a Wahington per entrevistar-se amb responsables de la CIA".
Així mateix, ha manifestat que crida l'atenció que "s'intentés destruir les proves de la CIA en una furgoneta que va ser interceptada" per la policia espanyola i que va ser portada a destruir "pels responsables de la comissaria d'informació dels Mossos".
Ha apuntat que Buch haurà d'explicar el "suposat error" dels antecedents de l'imam de Ripoll i que s'hauria amagat informació des d'Interior a altres cossos policials sobre els autors i les circumstàncies dels atemptats.
Tres comandaments dels Mossos
A més de la compareixença, han demanat la compareixença a la Comissió d'Afers Institucionals de tres comandaments policials dels Mossos d'Esquadra "que presumptament van viatjar amb un propòsit institucional a Estats Units pocs dies després de la recepció d'un advertència de la CIA alertant d'un possible atac terrorista a les Rambles".
En concret són Manel Castellví, Lluís Paradell i Daniel Canals.
L'acte en memòria
Com ha recordat el dirigent del partit, a l'acte d'aquest divendres a Barcelona hi assistiran el president de Ciutadans, Albert Rivera, i la líder del partit a Catalunya, Inés Arrimadas.
Carrizosa, per altra banda, confia que l'acte a Barcelona transcorri sense incidents i que no sigui utilitzat políticament per ningú, "tot i les notícies de contramanifestacions per part dels socis del Govern, dels CDR".
De fet, espera que aquesta crida a la contramanifestació "no sigui atesa pels ciutadans i que la jornada transcorri com un exemple de civisme no només a Catalunya i a Espanya, sinó a tot el món".

Response: Carrizosa ha demanat la compareixença del conseller d'Interior a la Comissió d'Interior i la d'Afers Institucionals del Parlament per aclarir alguns aspectes sobre els atemptats del 17 d'agost a Barcelona, i també la compareixença de tres comandaments policials dels Mossos d'Esquadra. Carrizosa també ha fet una crida perquè la "contramanifestació" dels CDR d'aquest divendres no sigui secundada pels ciutadans.