Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La borsa de treball del personal interí estarà oberta tot l'any a partir de dilluns vinent.
El Departament d'Educació fa aquest canvi per flexibilitzar-ne l'accés i fer el sistema ''més útil'' per què pugui respondre ''amb rapidesa'' les necessitats de substitució i interinatge.
Així ho ha explicat el conseller, Josep Bargalló, que creu que es respon així a una petició del professorat que alhora, beneficiarà tot el sistema.
A més, s'incorpora l'experiència en educació no docent, les PAP o el coneixement de llengües entre els mèrits.
La resolució publicada aquest dijous també preveu l'entrada a la borsa de graduats sense el màster de professorat però amb el compromís d'acabar-lo, una mesura que segons el conseller, seguirà endavant sempre que sigui necessària.
Així, la borsa passarà d'obrir-se només durant tres setmanes a principi d'any a estar permanentment oberta des de dilluns vinent.
D'aquesta manera, els candidats podran incorporar-se a la docència de forma immediata després d'obtenir el títol, i no hauran d'esperar la convocatòria.
Actualment, hi havia graduats que acabaven els estudis al juny i no podien accedir a la funció docent fins a principi d'any.
Amb aquest sistema, la borsa disposarà de més recursos de personal i per tant, les cobertures seran més fàcils i àgils.
Segons ha explicat el conseller Bargalló, d'aquesta manera s'adopta una petició del professorat i es flexibilitza l'accés a la borsa, per fer-la ''més útil i més possible'' per respondre ''amb rapidesa'' les necessitats de substitució i interinatge.
A més a més, l'accés a la borsa es farà des d'una nova aplicació que permetrà una major transparència del procés.
Els aspirants podran saber en tot moment l'estat de la tramitació que han fet, comprovar la documentació que falta o autogestionar la disponibilitat que es podrà utilitzar en qualsevol moment sense necessitat de justificar-ho.
Per tal d'adaptar la borsa a les necessitats reals del sistema, els serveis territorials actualitzaran cada quinze dies la relació d'especialitats dels cossos docents amb vacants i s'evitarà l'oferta d'especialitats amb molta disponibilitat, per garantir un nomenament a curt i a mitjà termini.
Com a novetat, la nova regulació de la borsa incorpora mèrits més qualitatius que fins ara no es tenien en compte com és l'experiència en llocs d'atenció educativa no docent, i els qui estiguin acreditats com a directors o monitors d'educació en el lleure.
També es tindrà en compte el fet d'haver accedit al grau de mestre o al màster de secundària mitjançant una prova d'aptitud personal (PAP), s'incrementarà la puntuació per nota mitjana obtinguda en els estudis i també en el coneixement de llengües estrangeres curriculars i d'altres.
Docents sense requisits
La manca de professors en algunes especialitats com ara català, castellà, matemàtiques o informàtica obliga al Departament a mantenir oberta la borsa a titulats sense el màster de secundària.
Per Bargalló És una mesura que s'hi va recórrer el curs passat per solucionar una situació que s'hauria de resoldre els propers cursos amb el compromís de les universitats d'ampliar les places en les especialitats que es necessiten.
Bargalló ha recalcat però que aquesta opció es mantindrà ''sempre que sigui necessari'' però preveu que amb la nova regulació de la borsa farà menys falta.
De totes maneres, ha afegit que aquest curs, per exemple, en l'especialitat de llengua catalana, s'han fet només 76 nomenaments a docents sense el màster.
Pel que fa al traspàs de mestres de Primària per exercir als primers cursos de Secundària, el director general de professorat i personal de centres públics, Ignasi Garcia Plata, ha explicat que s'està a ''l'expectativa'' del nou funcionament de la borsa, perquè són especialitats amb molta demanda.
Garcia Plata recorda que aquestes especialitats ''més complexes'', són matèries curriculars i per tant, amb molta demanda, que fa que els qui accedeixin a la borsa sense requisit tindran moltes possibilitats de treballar.
Per això, no descarten allargar la mesura.

Response: El Departament d'Educació ha fet canvis a la borsa de treball del personal interí, com deixar-la oberta tot l'any en comptes de només tres setmanes, perquè els candidats es puguin incorporar immediatament després d'obtenir el títol. A més, l'accés es farà des d'una nova aplicació, que permetrà als candidats comprovar l'estat de les seves tramitacions i fer les seves gestions.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
La Fira Mediterrània de Manresa acomiada aquest diumenge la seva edició "més excepcional", marcada pel coronavirus, que ha fet que el certamen s'hagi viscut de portes endins, i sense la vida al carrer que tant la caracteritza.
Malgrat això, el seu director artístic, Jordi Fosas, assegura a l'ACN que el certamen ha complert el seu objectiu i, a més, ha demostrat que la cultura en viu "no només és segura, sinó que també és essencial per a la ciutadania".
Ho demostra el fet que la 23a edició de la Mediterrània ha tingut més professionals acreditats que mai, un total de 1.195, i pràcticament s'han esgotat les entrades de la cinquantena d'espectacles que s'hi han presentat.
La pròxima edició serà del 14 al 17 d'octubre del 2021.
L'organització de la Fira Mediterrània de Manresa ja s'havia plantejat totes les possibilitats per assumir restriccions com les que es van aprovar la setmana passada, just el mateix dia en què s'inaugurava el certamen.
Això ha fet possible que la fira continués endavant i que no s'hagi hagut d'anul·lar cap espectacle, tan sols reprogramar els concerts de nit per complir amb la normativa.
El certamen ha reduït el nombre d'espectadors al 50% i les actuacions s'han distribuït en sis dies per garantir les mesures de seguretat.
A més, la mascareta ha estat obligatòria en tots els espectacles, s'ha respectat la distància en les cues d'entrada i sortida, i l'organització ha facilitat gel per netejar-se les mans.
En total, al certamen, hi han participaran 56 companyies que han fet 46 espectacles en viu, a 13 espais diferents.
Pràcticament totes les entrades s'han esgotat, tant les dels professionals com les del públic en general.
A més, enguany, el certamen ha tingut més professionals acreditats que mai.
Un fet que, per a Fosas, demostra la necessitat de la fira, ja que ha permès que els artistes mostrin la seva feina en un moment molt complicat per al sector.
De cara a l'edició de l'any que ve, que amb tota probabilitat es durà a terme del 14 al 17 d'octubre, Fosas assegura que la voluntat és recuperar la fira al carrer, però admet que, tecnològicament, s'han fet avenços gràcies a la covid-19 que s'aprofitaran en pròximes edicions.
Precisament el carrer és el que més s'ha trobat a faltar en el certamen del 2020.
El coronavirus ha fet que la Mediterrània s'hagi viscut de portes endins i, d'aquesta manera, s'ha perdut una de les principals essències de la fira.
Fira Mediterrània
La invocació d'Alexandræ per un món més just embolcalla l'Anònima d'una deliciosa experiència sonora
El duet format per Elena Tarrats i Marc Vilajuana va presentar el seu primer disc, "Gaudeamus Omnes", en el marc de la Fira Mediterrània
Fira Mediterrània
Coloma Bertran presenta nou disc amb Arnau Tordera, Carles Belda, Sanjosex i Gemma Humet
La violinista i els seus col·laboradors han actuat aquest dissabte a la Fira Mediterrània
Fira Mediterrània
Marco Mezquida presenta el seu darrer disc, «Talismán», a la Fira Mediterrània
El músic menorquí ha estat acompanyat del bateria Aleix Tobias i el violoncel·lista Martín Meléndez
Fira Mediterrània
Paula Grande i Anna Ferrer exploren el rol de la dona a través del repertori tradicional
Han presentat en primícia a la Fira Mediterrània "Vega", el segon àlbum del projecte Càntut
Fira Mediterrània
Folklore asturià passat pel filtre de Rodrigo Cuevas i Raül Refree a la Fira Mediterrània
Els dos artistes presenten "Labores", una adaptació en escena de "Manual de Cortejo", l'últim disc del músic d'Astúries
Fira Mediterrània
Religió i tecnologia interactuen en un espectacle on la música la crea una màquina en directe
"Acte de Fe" és una coproducció de Fira Mediterrània, Fira Tàrrega, Eufònic, el Konvent i el convent d'Alcover
Fira Mediterrània
Un pati del Kursaal sense canalla obre la programació infantil d'una Mediterrània insòlita però vital
Les companyies Príncep Totilau i Campi Qui Pugui han ofert un tastet dels seus espectacles més recents, tots dos itinerants, però adaptats per a l'ocasió per complir amb les mesures anti-Covid
Fira Mediterrània
Música tradicional passada pel filtre de la distorsió i la psicodèlia inaugura la 23a Fira Mediterrània
La fusió entre ZA! i la Transmegacobla han estat els encarregats de donar el tret de sortida al certamen

Response: La 23a edició de la Fira Mediterrània de Manresa ha acabat aquest diumenge i ha estat marcada per les restriccions necessàries pel coronavirus. Malgrat les restriccions, ha estat un èxit, gairebé s'han esgotat totes les entrades i hi han participat més professionals que mai. S'espera que l'any vinent es recuperi la fira al carrer.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
La setmana del 9 al 12 de novembre prometia ser d'alt voltatge polític i no ha decebut.
Això sí, amb poques sorpreses.
El guió s'ha complert amb l'aprovació de la declaració independentista, la conseqüent reacció ràpida i contundent de l'Estat i l'atzucac amb el qual s'ha convertit la investidura del president quasi dos mesos després de les eleccions del 27-S.
A continuació, cinc claus de la setmana i del futur més immediat.
El terreny desconegut més enllà de la segona votació
Aquest dijous la CUP ha repetit el "no" a Artur Mas i el president en funcions ha perdut la segona votació per ser investit.
Dos dies després de la primera, s'han repetit els mateixos guarismes amb 62 vots a favor –els de Junts pel Sí- i 73 en contra –tot el bàndol unionista, Catalunya Sí que es Pot i la mateixa CUP-.
Es tracta de la primera vegada en les onze legislatures des de la reinstauració de les institucions d'autogovern que un candidat a president cau en la segona votació.
És, per tant, un autèntic terreny desconegut on, si no hi ha acord que garanteixi una investidura, acabarà el 9 de gener amb la dissolució del Parlament i la convocatòria de nous comicis.
La lògica assembleària de la CUP
La CUP té una lògica assembleària difícil de comprendre pels mitjans de comunicació i també pel ritme habitual de la resta de partits polítics.
En aquest sentit era evident que, malgrat l'oferta d'última hora d'Artur Mas i Junts pel Sí, avui era quasi impossible que canviessin el sentit de vot sense reunir cap dels seus òrgans decisoris.
De fet, la formació de l'esquerra independentista ha convocat la seva militància en una jornada política el proper 29 de novembre –informació avançada per NacióDigital- i que podria acabar sent, per tant, l'assemblea nacional “oberta” que hauria de ratificar qualsevol eventual acord en unes negociacions que continuaran malgrat el “no” d'aquest dijous.
A més, aquest mateix cap de setmana se celebraran diverses reunions de l'entorn de la CUP.
Una d'elles és la que es farà des de l'espectre del Moviment de Defensa de la Terra i Poble Lliure.
De ben segur que es parlarà, en aquesta trobada, del debat que hi ha obert entre diversos quadres veterans a l'hora de facilitar un acord amb Junts pel Sí.
Entre l'obediència al Parlament i l'obediència al Constitucional
Un dels debats a l'entorn del sobiranisme és fins a quin punt s'ha de forçar la desobediència a les successives prohibicions que intentin frenar el procés.
La declaració independentista, aprovada dilluns al Parlament i suspesa ahir pel Constitucional, és el primer cas on tant la cambra catalana com el Govern hauran de decidir.
De moment, la vicepresidenta Neus Munté va assegurar que “obeiran al Parlament de Catalunya” però també és cert que des de sectors de Junts pel Sí no veuen amb bons ulls desenvolupar la declaració de ruptura –amb el conseqüent risc pels 21 alts càrrecs assenyalats pel TC- sense que es tanqui abans un acord amb la CUP.
La ràpida i contundent reacció de l'Estat
El govern espanyol va mobilitzar fins a tres institucions – el Consell d'Estat, el consell de ministres i el ple del Tribunal Constitucional- per tal que la declaració independentista estigués en vigor poc més de 48 hores.
La reacció ràpida i contundent –amb el suport explícit del PSOE, C's i la corona- ha suposat que per primera vegada una resolució de l'alt tribunal es notifiqui nominalment –en aquest cas a Artur Mas, Carme Forcadell i la resta de la mesa del Parlament i del Govern- per advertir de la possibilitat de delinquir en cas de desacatament.
Això sí, a diferència del què volia l'executiu de Mariano Rajoy no s'ha especificat quins tipus de delicte estarien cometent, una “rebaixa” en la duresa de la resolució que es va fer per mantenir la unanimitat del Tribunal Constitucional.
El Parlament aprova iniciar la ruptura amb Espanya amb un govern en funcions
La setmana ha acabat amb el segon “no” a Artur Mas però va començar amb l'aprovació d'una declaració d'inici del procés de ruptura amb l'estat espanyol.
El Parlament va aprovar la resolució independentista pactada per Junts per Sí i la CUP amb l'oposició de la resta de grups, també Catalunya Sí que es Pot, just un any després de la consulta del 9-N.
Tan bon punt es va acabar, la bancada independentista va aplaudir mentre que els diputats populars –també Alícia Sánchez Camacho des de la tribuna- van mostrat banderes espanyoles i senyeres en una de les imatges de la setmana.
La declaració, malgrat que alguns sectors de Junts pel Sí creien que seria clau per un acord amb la CUP, esdevé un desafiament a l'Estat mentre Catalunya continua amb un govern en funcions.

Response: Per primera vegada en onze legislatures, un candidat a president –Artur Mas– ha perdut la segona votació per ser investit. Altres notícies polítiques de la setmana són la lògica assembleària de la CUP, el debat sobre l'obediència al Parlament o al Constitucional, la reacció del govern espanyol a la declaració independentista i l'inici de ruptura amb Espanya.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L’adenomiosi és una malaltia ginecològica molt freqüent i, al mateix temps, molt poc coneguda.
A vegades, no causa símptomes o implica únicament molèsties lleus.
No obstant això, en molts altres casos, sí que fa que les dones que la sofreixen tinguin forts dolors pelvians, un sagnat uterí abundant, un dolor intens durant la menstruació, relacions sexuals doloroses i problemes d’esterilitat i infertilitat.
Per què és important una Marató sobre l’endometriosi?
És una malaltia crònica que pot rebaixar moltíssim la qualitat de vida i el benestar físic i emocional d’un nombre molt elevat de dones joves.
És difícil precisar el percentatge d’afectades, però s’estima que se situa entre un 20% i un 35% de dones en edat reproductiva.
L’endometri és el revestiment intern de l’úter, la funció del qual és permetre la implantació de l’òvul fecundat quan hi ha un embaràs.
Quan hi ha adenomiosi, les cèl·lules de l’endometri penetren a l’interior de la paret muscular de l’úter.
En la seva nova ubicació continuen funcionant com ho farien si no s’haguessin desplaçat del seu lloc natural.
Les cèl·lules endometrials desplaçades (ara en la paret muscular), per efecte de les hormones de l’ovari, s’engrosseixen, es degraden i poden acabar causant un dolor intens i un sagnat abundant en cada cicle menstrual.
Cada mes, en dones en edat reproductiva, l’endometri es prepara per a un possible embaràs, és a dir, per a acollir el fetus en cas que es fecundi l’òvul.
Si no hi ha embaràs, l’endometri es desprèn de l’òvul en forma de menstruació.
Quan una dona té adenomiosi, el teixit endometrial apareix en el múscul de la matriu.
En el cas de l’endometriosi, l’endometri també s’implanta fora del seu lloc habitual, gairebé en qualsevol part del cos. Pot anar des de la pelvis fins a la part de l’abdomen on hi ha el recte, a l’últim tram del còlon, als ovaris o la bufeta, al fetge, a l’intestí o a l’apèndix.
També pot trobar-se en llocs més distants, com el diafragma, la pleura, el pulmó, el cervell, els ulls, les parpelles, el nas o els dits.
L’endometriosi i l’adenomiosi són malalties cròniques que generalment afecten dones en edat reproductiva, des que els ve el període fins que marxa.
És a dir, dels deu anys o quinze fins als trenta-cinc o cinquanta.
Com l’adenomiosi, l’endometriosi és una malaltia que pot causar molt de dolor, dificulta l’embaràs i, molt sovint, impedeix a les dones que la sofreixen de fer vida normal.
La relació entre l’adenomiosi i l’endometriosi és objecte de debat entre els especialistes.
Per a alguns, són dues malalties diferents.
Per a uns altres, entre els quals es troba l’autor d’aquest article, l’adenomiosi és una forma d’endometriosi.
Sigui com sigui, i malgrat que totes dues malalties estan infradiagnosticades, l’estudi de l’adenomiosi per part de la ciència ha arribat encara més tard.
De fet, el nombre d’articles mèdics publicats sobre adenomiosi no supera el 10% dels publicats sobre endometriosi.
Els símptomes de l’adenomiosi són similars en un grau o un altre a altres malalties ginecològiques o no ginecològiques, com l’endometriosi, els miomes uterins o la síndrome del còlon irritable.
Per això, atès que l’adenomiosi pot confondre’s amb altres malalties, moltes dones són diagnosticades amb un retard significatiu o, directament, no arriben mai a ser diagnosticades i tractades convenientment.
Actualment, per a la detecció de la malaltia, tant l’ecografia transvaginal com la ressonància magnètica nuclear han demostrat que són eines diagnòstiques precises i no invasives.
Però, en tot cas, a més d’excel·lents mitjans diagnòstics, és imprescindible que tots els professionals sanitaris responsables de la cura de la salut de la dona comptin amb la formació adequada i un coneixement profund de la malaltia.
Això els permetria de mantenir-se alerta i en disposició de fer la diagnosi pertinent en el temps més breu possible.
Després de la menopausa, l’adenomiosi sol desaparèixer, per la qual cosa l’edat de la pacient, la intensitat dels símptomes i el desig de buscar l’embaràs determinen el tractament més adequat.
D’una banda, trobem tractaments mèdics, com medicaments antiinflamatoris no esteroides o medicaments hormonals.
També hi ha tractaments quirúrgics més conservadors o més radicals, com la histerectomia, que és la cirurgia per a extirpar l’úter.
Els tractaments quirúrgics s’apliquen quan els símptomes són intensos i els tractaments previs no han aconseguit l’èxit desitjat.
En definitiva, actualment disposem d’opcions terapèutiques amb les quals alleujar la situació de les pacients d’adenomiosi.
Tenim mitjans per a millorar els símptomes de la malaltia i facilitar que gaudeixin d’un benestar més gran.
No obstant això, cal desenvolupar pautes de diagnosi primerenca i una atenció multidisciplinària.
A més, és fonamental dur a terme amplis estudis per a avançar en el coneixement de la malaltia i en el desenvolupament de tractaments cada vegada més personalitzats.
Francesc Carmona és membre de l’Institut d’Investigacions Biomèdiques Agugust Pi Sunyer- Hospital Clínic de Barcelona.
Aquest article es va publicar originalment a The Conversation.

Response: L’adenomiosi és una malaltia ginecològica que afecta dones en edat reproductiva, és freqüent però molt poc coneguda. Hi ha casos en què les dones pateixen símptomes que els impedeixen fer vida normal. Hi ha un debat entre els experts sobre la relació entre l’adenomiosi i l’endometriosi, alguns pensen que l’adenomiosi és una forma d’endometriosi, però no tothom hi està d'acord.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El cantautor de Xàtiva Feliu Ventura ha fet el salt a l'univers de la novel·la amb 'Com un record d'infantesa' (Sembra Llibres), una obra es publicarà el 28 d'octubre i que parteix de les cançons d'Ovidi Montllor per aprofundir en les ferides de les dictadures xilena i espanyola, dos territoris "units pel dolor".
La novel·la manlleva el primer vers de la cançó més popular de Montllor, 'Homenatge a Teresa', i utilitza aquesta "càpsula de la memòria" per dissoldre-la en un llibre.
Feliu Ventura reflexiona a l'ACN sobre el context polític actual i afirma que la felicitat és "no haver de demanar permís per ser com som" i per tenir la pròpia llengua, identitat i cultura.
'Com un record d'infantesa sempre recordaré a la Teresa, ballant el vals'.
Així comença la cançó més popular d'Ovidi Montllor, 'Homenatge a Teresa', inclosa al disc 'A Alcoi' (Edigsa).
Feliu Ventura n'ha escollit el primer vers com a títol per al seu debut novel·lístic, motivat per les ganes de provar "un nou format" d'una dificultat "enorme".
El protagonista és un nou xilè orfe que viu amb el seu avi des de petit, un vell republicà exiliat.
En morir, l'avi li deixa una carta on amb la seva última voluntat escrita en un missatge ocult en un disc d'Ovidi Montllor que el porta fins al País Valencià, on mirarà de trobar resposta al seu passat familiar.
És en aquest moment quan el protagonista "descobrirà que té dos països i històries familiars a les dues bandes" que l'ajudaran a "construir-se com a persona", segons explica el seu autor en una entrevista a l'ACN.
"No és possible plantar arbre del demà sense una llavor ben assaonada, que és la memòria", ha precisat.
La novel·la va acompanyada de les il·lustracions de Daniel Olmo, que no constitueixen un element narratiu però que permeten visualitzar la història real que hi ha rere el llibre.
La idea per a l'obra va sorgir d'un viatge que el mateix Ventura va fer a Xile, on va experimentar que, a diferència de l'estat espanyol, el país sud-americà ha reconstruït la seva memòria històrica a partir d'elements simbòlics.
"La memòria està en moltes coses, un jardí de flors, un edifici o una cançó", ha precisat.
El mateix repertori d'Ovidi Montllor constitueix una "càpsula de memòria", com ell mateix l'ha definit.
Aires nous al País Valencià
En la mateixa entrevista, Feliu Ventura ha constatat que al País Valencià es respira un "ambient d'aire fresc", però adverteix que només hi ha hagut "un canvi", un pas que no sempre condueix a la veritable transformació que necessita el territori.
"Sense que res ens prengui l'optimisme, hem de ser cauts, perquè el pitjor que hi ha és un poble decebut", ha reblat.
Al seu entendre, el que cal és una "transformació real" per fer "més feliç" la societat, una circumstància que parteix d'una major justícia i economia social però, sobretot, d'un "canvi de pantalla".
"Volem ser nosaltres, utilitzar la nostra llengua, identitat i cultura sense haver de passar filtres ni permisos", ha insistit a l'ACN, afegint que la felicitat és "no haver de demanar permís per tenir la nostra llengua, identitat o cultura".
En aquesta línia, al País Valencià s'ha parlat el català "sempre sense demanar permís", malgrat que a nivell institucional hi ha hagut "més dificultats" que en altres territoris.
Ventura defensa que "sempre s'ha parlat més valencià a Xàtiva que a Cornellà", un fet que, diu, no se soluciona "ni amb imposicions ni amb permisos, sinó amb la voluntat de comunicar-se en una llengua que explica una determinada visió del món.
"Si no hi fos, el món seria molt menys plural", ha insistit.
Feliu Ventura considera que els països de parla catalana han sabut col·locar la llengua i la cultura "sense cap imposició", sinó com una eina de generositat cap a la resta.
"Molta gent ha vingut a la nostra llengua i a la cultura amb els sentits oberts, a diferència d'altres llengües, que han anat a altres països a matar indis".

Response: La idea de la primera novel·la del cantautor Xàtiva Feliu Ventura, "Com un record d'infantesa", sorgeix d'un viatge que va fer a Xile, on es va adonar que allà han reconstruït la seva memòria històrica, a diferència d'Espanya. Feliu Ventura afirma que cal un canvi real i que ningú no hauria de demanar permís per ser ells mateixos.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L'hostaleria de Girona es mostra "desconcertada" ja que encara no ha rebut cap indicació per part de l'Ajuntament per ampliar les terrasses de cara a aquest dilluns, quan la ciutat passarà a la fase 1.
El sector agraeix la mesura que va prendre el consistori i recorden que és "molt important" per poder facturar suficient com per arrencar de nou.
El president de l'Associació d'Hostaleria de Girona, Josep Carreras, explica que s'han fet diverses sol·licituds i a escasses hores de passar a la fase 1 la majoria d'establiments no han rebut cap comunicat.
"Sembla mentida que passi, però és així", assenyala.
Carreras també mostra el seu "escepticisme" en relació a l'obertura, tot i les ganes de molts gironins d'anar a una terrassa.
Bars i restaurants de les comarques de Girona es preparen per passar a la fase 1.
Es preveu que siguin pocs els qui aquest dilluns aixequin la persiana.
I és que molts dels establiments, o no tenen terrassa, o bé no els surt a compte per les despeses de personal i Seguretat Social que suposa.
Per això, la majoria dels que sí que han decidit començar a treballar aquest dilluns han sol·licitat una ampliació de terrassa a l'ajuntament corresponent.
De fet, aquesta és una de les mesures més habituals entre consistoris, per tal de permetre a aquests bars i restaurants poder facturar, almenys, una quantitat similar a la que feien abans de la crisi.
L'Ajuntament de Girona va revelar aquesta mateixa setmana que 52 establiments s'havien posat en contacte amb l'àrea d'Urbanisme per tal de poder-se acollir a aquesta mesura.
Un dels que ho va fer va ser en Xavier Manresa, propietari de diversos locals, entre els quals el Porcus, situat a la Plaça Catalunya i que comptava, abans de la crisi, amb una terrassa amb dotze taules.
Manresa lamenta que a poques hores d'obrir encara no li han dit res en relació a ocupar més espai per tal de poder mantenir les distàncies de seguretat.
"De moment ens han demanat que aquest dilluns obrim amb el 50% del que teníem autoritzat fins ara", lamenta.
Això significa passar de les dotze taules de dos persones a només sis.
"Si tothom mengés un plat de pernil encara, però hi ha molta gent que ve a fer el cafè o la cervesa.
Així no es pot mantenir set treballadors", argumenta.
D'altra banda, els restauradors que tenen una terrassa molt petita es queixen que el govern espanyol no els hagi permès obrir amb restriccions els restaurants a l'interior.
Asseguren que és molt més fàcil mantenir una distància de seguretat, ja que pots separar i controlar el nombre de taules i clients que hi ha, que no pas en una terrassa on "el cambrer acaba fent de policia".
Incertesa en el sector i clients "amb ganes"
Des de l'Associació d'Hostaleria de Girona expliquen que ara per ara hi ha "incertesa" en el sector ja que "no saben com respondrà la gent".
El president de l'entitat, Josep Carreras, espera que el client local doni suport i aposti per anar als establiments.
En aquest sentit, la predisposició dels veïns de Girona és "bona".
De fet, un dels llocs més concorreguts – sempre mantenint les distàncies – és el bar que hi ha al carrer de la Força, que fa cafès o infusions per emportar.
Aquest diumenge era constant el degoteig de veïns que s'acostaven a comprar-ne un, i després xerraven al mig del carrer.
Una d'elles l'Ana Paula, una noia del Brasil que viu a Girona i que reconeix que té moltes ganes que s'obrin les terrasses per poder anar a prendre alguna cosa.
"Per mi va ser important que ens deixessin fer esport i ara agraeixo molt poder anar a un bar a fer la cervesa amb les amigues", assenyala.
En aquest sentit, l'Assumpció i en Carles es mostren satisfets que "hi torni haver vida" al centre de la ciutat, si bé adverteixen que "cal anar molt en compte".
"Ho trobàvem molt a faltar, però hem de recordar que hi ha el virus i encara córrer massa gent sense mascareta", lamenta l'Assumpció.

Response: Girona passarà a la fase 1 en escasses hores, i els establiments encara no saben si podran ampliar les terrasses. El sector es mostra desconcertat i, segons explica Josep Carreras, president de l'Associació d'Hostaleria de Girona, s'han fet diverses sol·licituds d'ampliació de terrassa. A més, establiments amb terrassa petita s'han queixat per no poder obrir a l'interior amb restriccions.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El metge del servei d'urgències de l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida Oriol Yuguero ha assegurat que ara mateix el centre sanitari no està "col·lapsat", però que s'han preparat pel que pugui arribar en els pròxims dies.
Tot i que ara la situació està "controlada", ha advertit que, amb l'experiència del mes de març, saben que "en una setmana es pot col·lapsar".
En declaracions a l'ACN, Yuguero preveu que aquesta setmana serà "determinant" per veure com evoluciona el virus al Segrià i si els casos continuen sent lleus o es comencen a requerir més ingressos.
A més, ha dit que han trobat casos entre temporers, però també han vist gent "molt jove" pendents dels resultats d'una PCR anant a dinar o sopar "saltant-se les normes de confinament".
Durant el mes de juny, al servei d'urgències de l'Arnau de Vilanova arribaven "molts pocs" casos de coronavirus, però la situació va començar a canviar fa uns dies.
"Vèiem més casos compatibles, la majoria lleus que podien tornar al seu domicili", ha explicat Yuguero.
Des de finals de la setmana passada, però, l'augment ja va ser "molt significatiu com per estar en una situació similar a la que teníem abans de la declaració de l'estat d'alarma al març".
Davant d'aquesta situació, van fer "saltar les alarmes" a l'equip directiu del centre.
Tot i que els pacients que arribaven eren lleus, "la majoria de sospitós acabaven sent positives" i les urgències van avisar que això podia provocar que en pocs dies tornessin a tenir els espais previstos per a malalts de covid-19 plens.
Ara mateix arriben urgències entre 30 i 40 persones amb sospita de covid-19, tot i que la majoria són casos lleus que tornen al seu domicili.
Ara mateix, Yuguero ha assegurat que la situació a l'Arnau de Vilanova està "controlada".
El centre no està col·lapsat, però ha avisat: "Al març no sabíem què passaria, ara sabem que en una setmana es pot col·lapsar i l'hospital s'ha anat preparant perquè no sigui un problema".
Entre les mesures que s'han pres, el centre ja ha preparat una segona planta d'hospitalització amb la previsió que necessitin més llits i s'han derivat pacients en altres dispositius que hi ha a la ciutat.
També s'ha habilitat la carpa muntada pel Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) a l'exterior del centre per separar bé el circuït de pacients amb sospita de covid-19 que arriben al centre dels que ho fan per altres patologies.
Yuguero ha explicat que de moment no s'ha fet servir perquè el "circuit brut" de les urgències de l'Arnau de Vilanova "no està col·lapsat" i funciona "bastant àgilment".
De moment, l'espera a urgències "no és prou llarga com per tenir una sala d'espera extra", però Yuguero ha defensat que s'hagi instal·lat la carpa perquè no saben si es pot disparar el número de pacients diaris que arribin a les urgències per sospita de coronavirus.
Pacients joves que no compleixen normes
Fins ara, al servei d'urgències de l'Arnau de Vilanova arriben pacients joves, menors de 50 anys, amb els mateixos símptomes que al mes de març, febre, mal de cap, diarrees o mal de coll.
La majoria són casos lleus que tornen a casa seva i a qui se'ls fa un control domiciliari.
Yuguero ha explicat que alguns d'aquests pacients joves són treballadors del sector alimentari, alguns d'ells temporers, però altres relacionats amb la manipulació de càmeres o bé transportistes i els seus familiars.
"Hi havia temporers, però també gent molt jove que, pendents del resultat de la PCR, se n'anaven a dinar o a sopar sense complir les normes de confinament", ha dit, "això sí que ho hem vist".
Sobre la crida feta pel Departament de Salut perquè personal sanitari es desplaci a Lleida per donar-hi suport, Yuguero ho ha emmarcat en el fet que ara mateix hi ha serveis en què un terç del personal està de vacances i davant la previsió que hi hagi professionals sanitari que puguin acabar infectats.
"Ens estem preparant per un brot a l'octubre i els professionals necessitaven descans", ha dit, "si tenim el mateix volum que al març hem de disposar d'efectius per poder-ho solucionar".

Response: Tot i que la situació està controlada, l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida, segons l'experiència de mesos anteriors en els quals en una setmana tot va col·lapsar, està prenent mesures per a evitar arribar a una situació d'emergència. Entre les mesures, destaquen la preparació d'una segona planta d'hospitalització i l'habilitació d'una carpa exterior per a separar els potencials pacients amb coronavirus.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
‘Fins aquí hem arribat, deixo el grup parlamentari de Catalunya en Comú-Podem, perquè la direcció del partit ha emprès un rumb que s’allunya dels ideals fundacionals dels comuns’.
Elisenda Alamany s’ha acomiadat així del grup parlamentari del qual va ser portaveu al costat de Xavier Domènech, que va deixar la política el mes de setembre.
En una conferència de premsa acompanyada de Joan Josep Nuet, amb qui va impulsar la plataforma Sobiranistes, Alamany ha criticat el rumb actual de Catalunya en Comú-Podem i ha anunciat que ella no deixa la política, sinó que continuarà ‘compromesa amb el projecte dels comuns, que va més d’unes sigles, i amb la construcció d’un nou país’.
Joan Josep Nuet, que es manté al grup, ha dit que a EUiA hi ha un ‘debat polític’ –’el judici al procés i el calendari electoral ho aviva’- sobre el futur de la coalició parlamentària amb els comuns.
Els comuns, per la seva part, censuren que la fins ara diputada no deixi l’escó malgrat abandonar el seu grup parlamentari, doncs afirmen que l’acta de diputat és de ‘representació col·lectiva’ i no ‘individual’.
Alamany ha publicat un comunicat al seu canal de Telegram.
Podeu llegir-lo ací:
«Avui tanco una etapa per obrir-ne una altra.
Som en un moment clau en la història del nostre país.
Jutgen líders polítics i socials per voler posar urnes i crec que cal moure el país.
I perquè el país avanci, ens hem de moure nosaltres.
El passat octubre vaig presentar, amb molts companys i companyes, el corrent Sobiranistes que tenia l’objectiu d’acabar amb el replegament de Catalunya en Comú i amb les dinàmiques de la vella política que empetitien l’espai dels Comuns.
Durant aquests últims mesos aquestes pràctiques s’han multiplicat i el balanç ens situa molt pitjor del que esperàvem:
S’ha canviat l’ideari per la porta del darrere, sense cap tipus de debat participatiu, esborrant els ideals fundacionals dels Comuns: ja no es parla de república catalana, ni del procés constituent amb el dret a l’autodeterminació en el seu centre.
Després de la marxa d’en Xavier Domènech hi ha hagut una voluntat d’eliminar la pluralitat i s’ha fet neteja de persones que representaven el projecte inicial.
En nombrosos municipis, veiem com els Comuns es presenten partits.
Veiem com candidatures amb lògica superadora i amb capacitat per fer-se amb alcaldies o mantenir-les, pateixen la competència de candidatures oficialistes de Catalunya en Comú.
Sempre amb els mateixos actors com a protagonistes.
És el cas de Girona, Vilanova i la Geltrú, Manresa, Sant Boi o Terrassa.
Fins i tot, podria passar a Badalona contra Dolors Sabater.
Mentre jutgen el govern del nostre país, mentre liders polítics i socials són acusats al Tribunal Suprem per posar urnes, el principal missatge i obsessió de Catalunya en Comú ha sigut defensar l’aprovació del pressupost del PSOE.
Aquesta ha estat una actitud obsessiva que constrastava amb un PSOE passiu amb l’aprovació del pressupost de l’Estat.
S’ha fet de crossa d’un partit socialista que ha estat incapaç de fer cap gest per una solució democràtica entre Catalunya i Espanya, per rebaixar la pressió de la repressió o pel diàleg.
Estem en un moment clau en la història del nostre país.
Estan jutjant líders socials i polítics per voler posar urnes.
Un moment en què toca estar a l’altura.
Estar a l’altura contra la repressió i per a construir un futur.
El diàleg o les garanties democràtiques no es poden condicionar a l’aprovació d’un pressupost.
No em rendeixo ni em resigno.
Deixo el grup parlamentari de Catalunya en Comú per poder renovar col•lectivament el projecte dels Comuns.
Perquè no vull renunciar a la regeneració democràtica que cal a Catalunya, així com a la modernització de l’agenda de polítiques públiques.
Des del compromís amb els valors dels comuns, i perquè aquest projecte és més necessari que mai pel futur del nostre país.
Faig aquest pas individual, per poder fer passos col·lectius que ens permetin emprendre nous camins i dibuixar la necessària renovació dels Comuns.
Perquè tenim un país per construir, que s’ha de construir des d’una visió sobiranista d’esquerres.
Si volem que el sobiranisme progressista lideri un nou país cal que passin coses.
I cal que les persones empenyem perquè passin.
Cal moure el país.
Avui em moc jo.
Demà serem nosaltres.»

Response: Elisenda Alamany ha anunciat que deixa el grup de Catalunya en Comú-Podem, però no deixa la política. Segons Alamany, el partit està tenint canvis d'ideals i el procés pel dret a la independència ha deixat de ser una de les seves preocupacions principals. Un altre dels motius ha estat la marxa al setembre de Xavier Domènech.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Barcelona (ACN).- Els diputats sorgits del 27-S, a més de treballar pel full de ruta sobiranista no podran ”obviar” els pressupostos del 2016, on s’hauran de decidir les polítiques de la Generalitat, segons Josep Maria Àlvarez, secretari general de la UGT.
En una entrevista a l’ACN, Àlvarez ha manifestat que li ”agradaria que el pròxim Parlament faci saltar pels aires la política d’estabilitat econòmica” que aquests últims anys ha imposat el govern espanyol i la UE i que el Govern ha acceptat amb ”submissió”.
En relació amb la majoria que hauria de tenir el Parlament per avalar la independència, Àlvarez adverteix que guanyar per escons sense una clara majoria de vots ”condicionarà la legitimitat” del resultat.
Josep Maria Àlvarez creu que probablement ”el punt de més feblesa” del futur Parlament sigui la posició ideològicament transversal de les llistes de ‘Junts pel Sí’ i ‘Catalunya sí que es pot’ que els sondejos electorals apunten com de les llistes més votades.
Per al secretari general, aquesta manca de definició ideològica i adscripció política es veurà reflectida en el debat dels diputats per aprovar els pressupostos de la Generalitat del 2016.
A més del full de ruta sobiranista ”és evident que aquest Parlament haurà de fer uns pressupostos per al 2016 que hauran de definir les polítiques que ha de fer la Generalitat en l’àmbit de la política industrial, la creació d’ocupació, la salut, l’educació i els serveis socials”, entre d’altres competències i ”això no es podrà obviar” per part dels diputats.
El secretari general veu en aquesta indefinició ideològica ”un escenari adient per tal de negociar les millors condicions possibles” i que afecten directament al benestar de les persones.
A Àlvarez li ”agradaria que el pròxim Parlament faci saltar pels aires la política d’estabilitat que ha imposat l’estat espanyol i la UE” i que el Govern ha acceptat de desplegar durant aquests anys amb ”submissió”. ”No he vist que la batalla s’hagi plantejat” contra aquestes polítiques, ha reblat.
Per això, el secretari general de la UGT preveu que ”la tardor no serà tranquil·la de cap de les maneres” ni en el Parlament, ni en l’àmbit de l’actuació del govern espanyol, ni en el de les empreses privades. ”Serà una tardor en la que s’intentarà que es pugui repartir la riquesa que s’ha generat aquest anys i no ha arribat als treballadors”.
El marc estatutari, superat
Àlvarez subratlla una clara evidència que s’observa en el fet que ”sumat el vot independentista i el vot dels que estan pel dret a decidir a Catalunya hi ha una immensa majoria de catalans que veuen que l’actual marc estatutari” de relació entre Espanya i Catalunya ”ha estat superat”.
”Catalunya vol refer la seva relació amb Espanya i en aquesta idea de refer n’hi ha qui la vol refer per continuar junts i n’hi ha qui la vol refer per sortir-se’n”.
El bloc d’aquestes dues opcions és ”un bloc que suma i és el que ens ha portat fins aquí” però d’ara endavant ”no es podrà comptar tot junt” cosa que fa que el futur del projecte depengui ”de la capacitat que es tingui després del 27-S d’analitzar el resultat i posar-lo en positiu”.
En aquell moment es veurà si la decisió d’anar més enllà del dret a decidir ha fet que el que procés ”surti tocat o no”.
El secretari general de la UGT creu que ”l’estirada” del procés sobiranista a definir un full de ruta de transició cap a la independència ”s’ha de veure més com una resposta a l’immobilisme de l’estat espanyol que als desitjos de la societat catalana”.
La legitimitat del resultat
En relació amb la majoria que hauria de tenir el futur Parlament per avalar el procés independentista, Àlvarez ho considera ”irrellevant”.
El que és ”evident” és que el Parlament per iniciar un procés constituent ho ha de fer a través d’aprovar lleis i que per aconseguir-ho s’ha de tenir un suport social molt ampli ”i això a vegades es dóna amb el 51% i a vegades amb el 75%”.
El sistema de representació del Parlament és un sistema on les proporcions estan molt corregides i pot donar-se una majoria absoluta en escons que estigui ”allunyada d’una majoria absoluta de vots i això, digui qui ho digui, genera debat, polèmica i condiciona la legitimitat” del resultat.
Per Josep Maria Àlvarez cal esperar l’índex de participació en les eleccions que marcaran el grau ”d’implicació” de la societat catalana en el procés sobiranista..

Response: El secretari general de la UGT, Josep Maria Àlvarez, ha afirmat a una entrevista a l'ACN que el fet que es pugui guanyar per escons però sense tenir una majoria de vots genera debat i polèmica. Afirma a més que veurem com d'implicats estan els catalans en el procés sobiranista quan sapiguem l'índex de participació en les eleccions.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida preveu una mitjana d'ocupació turística del 75% durant les festes de Nadal i Cap d'Any, en el període comprès del 26 de desembre fins al 4 de gener, a les zones turístiques de Lleida i de manera especial a les del Pirineu amb estacions d'esquí.
La millor ocupació es produirà per Cap d'Any, del 30 de desembre fins a l'1 de gener, quan s'arribarà pràcticament a penjar el cartell de complert a la major part d'establiments d'allotjament turístic de Pirineu.
El Patronat estima que durant els 14 dies de Festes es faran unes 190.000 pernoctacions en establiments de turisme reglat, i que les estacions d'esquí vendran més de 200.000 forfets.
Tots els complexos d'esquí del Pirineu de Lleida estan oberts per aquestes dates amb bona qualitat de neu, llevat de la mixta de Tavascan i la nòrdic de Virós-Vallferrera.
Si per Cap d'Any serà quan hi hauran més turistes al Pirineu, del 5 al 8 de gener, de cara a la festivitat de Reis, els percentatges seran inferiors a la mitjana, per sota del 50%, ja que moltes famílies volen passar aquestes dates als seus llocs d'origen.
L'ocupació a l'entorn de les estacions d'esquí també podrà ser bona per aquestes dates tot i que el resultat final estarà molt condicionat per la meteorologia i l'estat de la neu als complexos.
D'altra banda, durant el primer tram del període vocacional, del dilluns 26, festivitat de Sant Esteve, fins al divendres 30, l'ocupació en el sector hoteler es situarà entre el 60 i el 70% de mitjana.
Degut a com s'escauen enguany al calendari aquestes festes nadalenques, es produirà un altre tram bo d'ocupació turística entre el 2 i el 4 de gener, com a prolongació de la festa de Cap d'Any.
En concret, en aquest període els establiments d'hoteleria a les zones del Pirineu amb estacions d'esquí tindran una ocupació que oscil·larà entre el 60 i el 70%; els establiments de turisme rural estaran per sobre del 70%; i els bungalous mantindran una ocupació alta que podria rondar el 90%.
A la Val d'Aran i segons les previsions de Torisme Val d'Aran, la primera setmana que va de Nadal fins a Cap d'Any el percentatge d'ocupació hotelera serà d'un 80% i s'arribarà a la plena ocupació per Cap d'Any.
En canvi, les previsions amb vista a la segona setmana festiva, i d'acord amb les reserves fetes fins ara, el percentatge d'ocupació al conjunt de la vall estarà entre el 60 i el 70%, essent els establiments propers a l'estació d'esquí de Baqueira Beret els que tindran una millor ocupació.
Les perspectives als complexos d'esquí del Pirineu de Lleida també són bones, sobretot després que la nevada de la nit passada ha permès incrementar gruixos de neu entre 10 i 15 centímetres en algunes estacions.
Gràcies a la bona gestió que han fet de la neu caiguda i a la producció de neu nova amb els 1.380 canons de nova generació, es podran mantenir unes bones condicions per a la pràctica de l'esquí, aprofitant les baixes temperatures d'aquests dies i el bon temps previst per aquest període festiu.
Baixada de torxes i diversos actes a les estacions per celebrar les festes
Les mateixes estacions d'esquí del Pirineu de Lleida han organitzat diverses activitats per celebrar el Nadal, Cap d'Any i Reis.
És el cas de Baqueira Beret, que ha programat per al dia de Nadal la visita del Pare Noel i pel dia 31 una baixada de torxes a la cota 1.800 seguida d'un gran castell de focs artificial, i a partir de les dotze de la nit una gran festa de Cap d'Any a les discoteques de l'estació.
Diumenge 1 de gener se celebrarà un concert d'any nou.
Per la seva banda, al centre de Boí Taüll Resort s'ha organitzat també la visita de Pare Noel a les pistes de l'estació el 24 de desembre, i el 31 la festa de Cap d'Any.
Pel 2 de gener hi ha programada una baixada de torxes enceses.
Finalment el 5 de gener hi ha prevista la visita dels Reis Mags a l'estació.
Els complexos d'Espot Esquí, Port Ainé, i Port del Comte han organitzat activitats per al dia de Reis.
A banda de l'esquí, al Pirineu els turistes podran escollir entre una àmplia oferta d'activitats complementària que proposen un total de 80 empreses com poden ser els trineus arrossegats per gossos, el senderisme amb raquetes, el patinatge sobre gel, solàrium i motos de neu, entre d'altres especialitats.
Altres activitats que es duran a terme durant aquestes festes estan relacionades amb la celebració de diferents parcs de Nadal, concerts nadalencs i la representació dels tradicionals Pastorets a diverses localitats i capitals de comarca, com també l'escenificació de pessebres vivents.

Response: La millor ocupació als establiments d'allotjament turístic al Pirineu de Lleida es produirà per a Cap d'Any, amb la majoria d'ells complerts totalment. S'espera que l'ocupació sigui bona també durant les festes de Nadal. En quant a la festivitat de Reis, els percentatges d'ocupació seran menors, per sota del 50%, perquè moltes famílies prefereixen no viatjar aquests dies.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Quan falten 24 hores per a la constitució del Parlament, encara no se sap qui el presidirà en la nova legislatura, quins altres membres tindrà la mesa, com s'investirà el president, ni com s'ho farà l'independentisme per mantenir el control de la cambra.
JxCat, ERC i la CUP van aconseguir una majoria folgada de 70 diputats el 21-D, però fins ara han estat incapaços de traduir-ho en uns acords mínims per arrencar la legislatura.
El repte més urgent és el de la mesa, la qual, al seu torn, depèn de la fórmula que s'acordi per investir el president català.
Fonts de diverses formacions han confirmat a NacióDigital que aquesta qüestió encara està oberta i, de fet, se seguirà negociant aquest dimarts.
I és que la candidatura de Puigdemont vol que s'habilitin les vies per investir a distància, ja sigui per via telemàtica o delegant la representació en algun altre diputat present, per bé que la segona opció guanya pes.
Els lletrats del Parlament, però, han deixat clar en el seu informe que cap d'aquestes vies té cabuda en el reglament.
En aquest sentit, els republicans preveuen diverses opcions per presidir-la en funció d'aquesta decisió.
Així, si la interpretació ha de ser molt laxa i, per tant, el xoc amb els tribunals és previsible, optaria per un perfil independent i no del nucli dur del partit, com Ernest Maragall, per no cremar més dirigents, mentre que, si la normativa es respectés més, s'hi podria situar algun diputat de carnet, com Roger Torrent, que va ser portaveu adjunt de Junts pel Sí en la legislatura passada.
El nom del conseller d'Afers Exteriors, Raül Romeva, també és una opció que està sobre la taula per rellevar Carme Forcadell.
Facin el que facin, Mariano Rajoy ja posa pressió en anunciar que pot mantenir l'aplicació del 155 si s'avala la investidura a distància.
Un acord menys global
De fet, fins i tot queda encara la possibilitat -més remota- que ERC renunciï a presidir la cambra catalana, si se li exigeix alguna lectura del reglament del tot inverosímil per part de JxCat.
I és que els republicans van reclamar a l'inici de les negociacions tenir tancat un acord que englobés la mesa i el Govern, mentre que després l'aspiració ha passat a ser incloure la mesa i la fórmula per investir el president.
Però ara pot ser que ni tan sols aquesta segona qüestió estigui del tot tancada dimecres, cosa que donaria més força negociadora a la candidatura de Puigdemont per reclamar una via de votació a la qual ERC li costaria rebutjar públicament apel·lant a la legalitat.
Tot apunta, per tant, que l'acord no es resoldrà fins al darrer instant, tot i que fonts de la negociació apuntaven la setmana passada que l'entesa arribaria, aquesta vegada, amb més antelació.
És l'escenari que descrivien veus de Junts per Catalunya, i que dibuixaven RAC1 i Catalunya Ràdio quan van anunciar un principi d'acord entre JxCat i ERC per a la investidura de Puigdemont i la confecció d'una majoria independentista a la mesa.
Aquestes informacions van ser puntualitzades per ERC, que remetia a una anàlisi més acurada dels seus serveis jurídics.
La CUP i els "comuns"
I encara hi ha altres incògnites a resoldre a poc més de 24 hores del ple de constitució de la mesa, com si la CUP hi tindrà algun membre.
Li ho van oferir tant JxCat com ERC a costa d'un representant seu i els anticapitalistes van acceptar, però cadascú posa les seves condicions per fer el gest.
En canvi, qui s'allunya de tenir presència a la mesa del Parlament són els "comuns".
Fonts consultades per NacióDigital exposen que, tot i que han participat de l'anàlisi dels diversos escenaris, ara mateix no existeix l'"opció" de formar-ne part.
Veus de Catalunya en Comú detallen que no s'ha concretat "mai" cap possibilitat "real" d'integrar-s'hi.
Així mateix, l'independentisme no veu perillar la seva majoria de cara a la votació de la mesa, malgrat que l'informe dels lletrats del Parlament no deixa marge per aconseguir rendibilitzar el vot dels diputats a la presó i a l'exili.
Malgrat que l'oposició tingui 65 escons i JxCat, ERC i CUP només 62 de presents, el fet que els "comuns" hagin anunciat que no donaran suport als candidats de Cs permet que la majoria parlamentària no pateixi per ara.
Diferent serà quan calgui investir president, que haurà de decidir si els diputats empresonats o exiliats -que han presentat les credencials per ser diputats- dimiteixen o no.
Un altre interrogant encara per resoldre in extremis.

Response: JxCat, ERC i la CUP encara no han acordat la tria de la mesa del Parlament ni qui presidirà la nova legislatura, a un dia de la constitució del Parlament. La candidatura de Puigdemont vol que sigui possible investir a distància, però això no ha estat acceptat pel Parlament. Sembla que no s'arribarà a un acord fins a últim moment.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
La diada castellera de la Mare de Déu d’agost de la Bisbal del Penedès (Baix Penedès) s’ha tancat amb vuit castells de nou descarregats, dos dels quals de ‘gamma extra’.
Aquests últims els han aconseguit la Colla Vella dels Xiquets de Valls i els Castellers de Vilafranca, dues colles que han signat la mateixa actuació amb el tres de nou amb folre, la torre de nou amb folre i manilles i el quatre de nou amb folre.
A la ronda de pilars, però, els de la camisa verda han descarregat un pilar de vuit amb folre i manilles i la Vella un pilar de set amb folre.
De la seva banda, la Joves de Valls ha aconseguit la tripleta màgica amb el quatre de nou amb folre, el cinc de vuit i el tres de nou amb folre.
La recent creada colla castellera de la Bisbal del Penedès, els Bous, ha estat l’encarregada d’alçar el primer castell a la diada de la Mare de Déu d’agost.
En una plaça plena de gom a gom, els Bous han descarregat el seu primer castell de sis de la història.
De fet, aquesta és la segona actuació oficial de la colla local, després d’actuar per primer cop el passat 9 de maig al memorial Ramon Barrufet de Valls, on van descarregar un pilar de quatre.
Els Bous han donat pas a les colles convidades: els Castellers de Vilafranca, que han tornat a actuar a la Bisbal després de dos anys d’absència, la Colla Joves Xiquets de Valls i la Colla Vella Xiquets de Valls.
Els Castellers de Vilafranca han escollit el tres de nou amb folre i manilles per encetar la seva actuació, el desè castell d’aquestes característiques que descarreguen aquesta temporada.
En la segona ronda, els de la camisa verda han optat per un castell de ‘gamma extra’, la torre de nou amb folre i manilles, que han completat amb tranquil·litat i ja sumen cinc aquest temporada.
A la tercera ronda, els Verds han descarregat el quatre de nou amb folre.
D’aquesta manera, els Castellers de Vilafranca han aconseguit l’objectiu que s’havien marcat i han descarregat amb comoditat els tres castells de nou.
A la ronda de pilars, els Verds han optat pel pilar de vuit amb folre i manilles, que en aquesta temporada ja han descarregat en tres ocasions.
La Colla Vella dels Xiquets de Valls ha signat aquest dissabte 15 d’agost una molt bona actuació a la Bisbal del Penedès.
A la primera ronda, la colla ha optat pel tres de nou amb folre, que ha aconseguit descarregar després d’un peu desmuntat.
A la segona ronda, els vallencs han descarregat la torre de nou amb folre i manilles, fet que els ha permès arribar a la xifra de 300 castells de nou superiors descarregats, un títol que fins ara només ostentaven els Castellers de Vilafranca i els Minyons de Terrassa.
Finalment, a la tercera ronda, la Colla Vella ha aconseguit descarregar, tot i que amb una mica de patiment, el quatre de nou amb folre.
A la ronda de pilars la colla ha optat pel pilar de set amb folre, que ha aconseguit descarregar.
De la seva banda, la Joves de Valls, tot i començar la seva actuació amb mal peu, ha aconseguit la primera tripleta màgica de la temporada.
Els de la camisa vermella han intentat a la primera ronda un quatre de nou amb folre, que ha acabat cedint a l’entrada dels dosos.
Amb tot, al final de la primera ronda l’han aconseguit descarregar.
A la segona ronda, la Joves han optat pel cinc de vuit, el segon que descarreguen aquesta temporada després de fer-ho diumenge passat a Llorenç del Penedès.
Finalment, a la tercera ronda, la Colla Joves ha pogut descarregar sense problemes el tres de nou amb folre, castell que els ha servit per aconseguir la tripleta màgica.
De fet, la colla no l’aconseguia des de la diada de la Bisbal del Penedès de l’any passat.

Response: Gran acollida a la diada castellera de la Mare de Déu d’agost de la Bisbal del Penedès, amb una plaça plena. Els Bous, una colla castellera de la Bisbal creada fa poc, han alçat el primer castell, seguits de les colles convidades: els Castellers de Vilafranca, la Colla Joves Xiquets de Valls i la Colla Vella Xiquets de Valls.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Junts pel Sí i la CUP han proposat aquest divendres la creació d'una comissió sobre transició nacional i procés constituent, i avaluen ara si serà d'estudi o legislativa.
La diferència rau en la possibilitat de sumar Catalunya Sí que es Pot, que ha demanat que sigui d'estudi amb l'argument que això garantiria la seva perdurabilitat.
De fet, C's, PSC i PPC ja han rebutjat la creació d'aquesta comissió de qualsevol manera, ja sigui d'un tipus o d'un altre.
En cas que fos legislativa, els populars ja han donat per fet que el Tribunal Constitucional intervindrà d'ofici i la suspendrà.
Els grups s'han donat temps fins dilluns per acabar de concretar la proposta, que es votarà, juntament amb la resta de comissions, en el ple del 20 de gener.
La portaveu de Junts pel Sí al Parlament, Marta Rovira, ha explicat que la CUP i el seu grup plantejaven inicialment aquesta comissió perquè fos legislativa, però estudiaran fins dilluns la possibilitat que sigui d'estudi perquè així es pugui sumar Catalunya Sí que es Pot.
En tot cas, ha garantit que sigui d'una forma o de l'altra, aquesta comissió treballarà per aprovar dues lleis al Parlament, la de transitorietat jurídica i la del procés constituent.
Rovira ha argumentat que el debat es pot iniciar de diferents maneres, però que el final sempre serà el mateix, perquè els diputats independentistes tenen "un mandat democràtic i legal per fer al Parlament el debat legislatura sobre aquestes dues futures lleis".
"Com acabarà aquest debat?
Amb dues lleis, i això acabarà passant", ha reblat.
Per la seva banda, el portaveu de Catalunya Sí que es Pot, Joan Coscubiela, ha argumentat que té "molt més sentit" que aquesta comissió sigui d'estudi, "sobretot per una raó d'efectivitat", perquè si fos legislativa, és molt possible que "duri poc en el temps" perquè sigui suspesa pel TC.
La proposta de Catalunya Sí que es Pot també demana que el nom de la comissió es limiti a parlar de procés constituent.
Des de C's, el portaveu adjunt del grup, Fernando de Páramo, ha explicat que s'oposen a la creació de qualsevol tipus de comissió sobre el tema.
"No es poden dedicar més recursos i més temps dels diputats a dividir-nos i separar-nos de la resta d'Espanya", ha explicat als passadissos del Parlament.
Si finalment opten per una comissió legislativa, el Parlament "se saltaria directament les lleis" i als diputats que la promoguessin se'ls podrien imputar diversos delictes de "desobediència", ha avisat.
El portaveu parlamentari del PPC, Enric Millo, ha recordat que ni el Govern ni el Parlament tenen competències per legislar sobre un procés constituent.
"Aquells que vulguin venir al Parlament a portar propostes sabent que no tenen recorregut, l'únic que fan és fer servir la cambra com a instrument per generar conflicte", ha subratllat.
"Per què volen forçar el conflicte?", ha preguntat.
Millo ha garantit que el PPC s'oposarà políticament a aquesta comissió.
En cas que JxSí i la CUP optin per tirar endavant una comissió legislativa, està convençut, a més, que el TC actuarà "des del minut 1" per anul·lar-la.
Si es tracta d'una comissió d'estudi, els populars "valoraran" quina és la seva resposta.
També la portaveu del PSC a la cambra catalana, Eva Granados, ha rebutjat aquesta comissió, d'una forma o de l'altre, i ha advertit que JxSí i la CUP "hauran de decidir si van a un xoc de trens i per tant en contra de la sentència del TC que anul·la la resolució del 9-N o si segueixen amb el 'postureo' i el simbolisme que ens ha caracteritzat en aquest Parlament amb la comissió del dret a decidir, que va tenir molt rebombori però que no va arribar ni a fer conclusions".
Granados ha advertit, a més, que si la comissió fos legislativa, "no aniria enlloc", ja que seria recorreguda
Ordre del dia del ple
El ple de la propera setmana aprovarà la creació de les comissions parlamentàries, ordenades aproximadament segons els diferents departaments del Govern.
Ara bé, sí que s'ha creat una comissió específica d'Ocupació i una altra d'Afers Socials, encara que a l'executiu figuren dintre de la mateixa cartera, decisió que han celebrat des del PSC i Catalunya Sí que es Pot.
També s'ha acordat constituir una comissió de Medi Ambient.
A més de la creació de les comissions parlamentàries, l'ordre del dia del ple fixat per la junta de portaveus inclou la compareixença del president de la Generalitat, però també el debat de la proposta de resolució perquè els treballadors públics recuperin la paga extraordinària del 2012, signada per tots els grups menys JxSí.
La junta ha acordat també el calendari de plens d'aquest període de sessions.

Response: Junts pel Sí i la CUP han proposat crear una comissió per treballar en aprovar les lleis de transitorietat jurídica i del procés constituent. Estan avaluant si la comissió serà d'estudi o legislativa. Catalunya Sí que es Pot ha demanat que sigui d'estudi, argumentant que així seria més efectiva i duradora. C's, PSC i PPC han rebutjat la proposta.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El portaveu del Partit Demòcrata (PDeCAT) al Senat, Josep Lluís Cleries, ha assegurat que la cambra alta vol ‘castigar econòmicament’ la formació després d’haver-hi aconseguit grup propi.
En una entrevista a l’ACN, Cleries ha explicat que el Senat no vol pagar al partit els assessoraments amb caràcter retroactiu, tot i que la sentència del Tribunal Constitucional (TC) sí que ho permet.
D’altra banda, l’exconseller ha qualificat de ‘molt greus’ els interrogatoris de la Guàrdia Civil a alts càrrecs del Govern i a l’exportaveu del Pacte Nacional pel Referèndum, Joan Ignasi Elena.
‘Ens heu guanyat, però us volem castigar’, ha personificat Cleries l’actitud del Senat en contra dels interessos del PDeCAT.
En aquesta línia, el portaveu a la cambra alta ha replicat que el ‘gran guany’ del partit és defensar els interessos de Catalunya.
‘És cert que hi ha recursos econòmics que ens han de venir donats pel fet de tenir grup, però el més important és el fet parlamentari’, ha argumentat.
Així doncs, Cleries celebra que, a partir d’ara, en comptes d’una sola pregunta al president espanyol el PDeCAT en podrà fer tres, i que podrà realitzar 17 interpel·lacions a ministres per les vuit que podia fer-ne abans d’obtenir el grup propi al Senat.
L’exconseller s’ha mostrat indignat que la Mesa de la cambra alta hagi volgut tancar una de les veus polítiques del Senat, quan la seva funció és ‘defensar els drets de tots els parlamentaris, siguin del color que siguin’.
‘Han volgut reduir la pluralitat del Senat i una veu que representa Catalunya, que per tot el que s’està vivint els interessava deixar de banda’, ha opinat Cleries.
Uns 100.000 euros
El portaveu del PDeCAT al Senat ha explicat que les conseqüències econòmiques de tenir grup parlamentari propi es tradueixen en uns 100.000 euros.
La diferència entre els ingressos per formar part del grup mixt -on es trobava el partit fins ara- i els que ha de rebre el Partit Demòcrata ara que té grup propi és de 60.000 euros.
Tot i això, Cleries ha explicat que el Senat no vol pagar amb caràcter retroactiu els assessoraments que pertocarien al PDeCAT, tot i que la sentència del TC és retroactiva, de manera que anul·la els acords previs de la Mesa de la cambra alta.
Per tant, segons aquesta sentència del Constitucional, el PDeCAT consta que té grup propi des del juny del 2016, és a dir, des de l’inici de la legislatura.
És per això que la part pendent dels assessoraments superaria els 40.000 euros, tal com ha detallat Cleries en l’entrevista.
D’aquí surten els 100.000 euros que hauria de rebre el Partit Demòcrata després de la sentència del TC.’Com a PDeCAT ha estat una gran victòria que haguem donat una bufetada política al Senat, on el PP hi té majoria absoluta’, ha comentat Cleries, que ha assegurat que els populars van ‘rebre ordres de dalt’ per castigar el Partit Demòcrata.
‘Es nota que fem nosa a Madrid, per la nostra defensa del procés i perquè estem al centre polític, cosa que a ells els descentra’, ha valorat el senador.
Segons el dirigent independentista, els populars donaven per fet que el PDeCAT finalment tindria grup propi al Senat, però confiaven que la sentència del TC arribés més tard, fins i tot un cop s’acabés la legislatura.
Compareixences de Zoido i Catalá
A partir d’ara, els sis senadors del PDeCAT intensificaran l’activitat parlamentària al Senat.
De fet, la formació ja ha demanat la compareixença del ministre d’Interior, Juan Ignacio Zoido, a la cambra alta, perquè doni explicacions sobre els interrogatoris de la Guàrdia Civil a alts càrrecs de la Generalitat.
‘En una democràcia és molt greu que la Guàrdia Civil digui que actua per ordre d’un jutjat, i que aquest negui que hagi ordenat cap interrogatori’, ha asseverat Cleries.
A més, el Partit Demòcrata també hi ha demanat la compareixença del ministre de Justícia, Rafael Catalá, perquè s’expliqui sobre l’anomenada Operació Catalunya.
El partit també ha fet diverses preguntes per escrit tant pels interrogatoris de la Guàrdia Civil com per tot el que envolta les conegudes com ‘clavegueres de l’Estat’.

Response: El portaveu del PDeCAT, Josep Lluís Cleries, assegura que, com que han aconseguit un grup propi, el Senat no vol pagar al partit pels seus assessoraments de forma retroactiva, una quantitat que superaria els 40.000 euros, malgrat la sentència del TC. Cleries afirma que és degut al fet que des de Madrid no estan contents per la seva defensa del procés.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El Departament de Salut ha alertat aquest divendres que la Regió Sanitària de Lleida està tornant a nivells de contagi de covid-19 de principis de juliol.
La gerent de la Regió Sanitària, Divina Farreny, ha fet una crida a la ciutadania a reduir la vida social perquè amb les dades actuals, la tornada a l'escola i a la feina prevista per als propers dies "pot suposar un problema".
Els testos PCR massius per detectar asimptomàtics han començat a Lleida ciutat pel barri de Balàfia.
S'ha començat a fer proves als veïns d'entre 18 i 40 anys i la setmana que ve es continuarà per altres barris de la ciutat com Pardinyes i el Secà de Sant Pere, però també el Centre Històric i la Mariola.
Després d'un descens en el nombre de nous casos amb covid-19 a la Regió Sanitària de Lleida durant les darrers setmanes, el Departament de Salut ha constatat que la situació no s'està estabilitzant sinó tot el contrari, que tornen a augmentar.
Divina Farreny ha assenyalat per això que no es tracta d'una situació "exclusiva" de Lleida sinó que està passant al conjunt del país i per això ha dit que els propers dies faran una cerca activa de casos per trobar asimptomàtics en un lloc on durant l'estiu hi ha hagut una incidència "alta i sostinguda en el temps".
Farreny ha alertat de la necessitat de detectar aquests casos i assegurar que facin la quarantena ja que "ens hi juguem la represa de l'activitat laboral i la tornada a l'escola".
Els nivells de contagis i rebrot actuals són iguals que a l'inici de juliol, quan es va fer el tancament perimetral del Segrià i diversos municipis de Lleida pel rebrot de casos.
Per aquest motiu aquest divendres a la tarda ha començat el cribratge amb proves PCR a la ciutat de Lleida.
El primer punt escollit ha estat el barri de Balàfia, on la previsió era de fer-ne uns 300 al llarg de tota la tarda a persones entre 18 i 40 anys però també a menors d'edat, als qui se'ls fa la prova serològica.
El sotscap del SEM a Lleida, Sergi Hijazo, ha detallat que la peculiaritat del cribratge és que fins ara es feien a partir de llistats de persones als qui s'havia contactat i avisat amb cita prèvia però a Balàfia s'ha fet a "demanda".
Hijazo també ha recordat que és important que les persones que es fan la prova s'aïllin preventivament fins a tenir el resultat ja que sinó aquest no tindrà validesa.
Aquest de Balàfia no és el primer cribratge massiu que es fa a la ciutat de Lleida, ja que el 19 de maig se'n va fer un a la plaça del Dipòsit, al Centre Històric, adreçat específicament a les persones temporeres que acabaven d'arribar per treballar a la campanya de la fruita.
La setmana que ve, dimarts es tornaran a fer proves massives PCR al Centre Cívic de l'Ereta, que correspon al barri del Centre Històric; dimecres també se'n faran en un altre punt de la ciutat encara per determinar; i dijous se'n faran al barri de la Mariola.
Divina Farreny ha recordat que des de l'inici dels rebrots s'han fet 3.000 proves a residències de la Regió Sanitària i en els darrers dies 4.000 entre diferents municipis i empreses, sobretot del sector fructícola.
Van començar fa quinze dies a Torregrossa (Pla d'Urgell) i Sunyer (Segrià).
La setmana passada se'n van fer a Albesa i Balaguer, a la Noguera, i aquesta setmana se'n van fer dimecres a Alcarràs (Segrià).
Pel que fa al resultat de les proves, segons Farreny, dels 700 que es van fer en una central fructícola de la Noguera, 30 persones han donat positiu.
Els resultats provisionals del cribratge d'Alcarràs són de 21 positius dels 115 resultats que ja s'han obtingut de 380 testos fets.
Dos ordres judicials a Lleida ciutat per obligar a complir el confinament
D'altra banda, Divina Farreny ha explicat que s'han aplicat dos ordres judicials a persones de la ciutat de Lleida que no volien complir amb l'aïllament tot i haver donat positiu al test de la covid-19.
Segons Farreny, són persones que després es van derivar a l'Hotel Rambla i la Casa de Colònies de la Manreana i que no havien complert amb el protocol de confinament en reiterades ocasions.
Respecte a aquests dispositius destinats a acollir persones que han de fer l'aïllament i no tenen mitjans per fer-ho, Farreny ha assenyalat que des que es van posar en funcionament al maig 740 persones han estat donades d'alta.
Actualment n'hi ha 57, entre l'Hotel Rambla, la Manreana i l'Hotel Ibis de Torrefarrera.

Response: Divina Farreny, gerent de la Regió Sanitària de Lleida, fa una crida a la població per a reduir la vida social, ja que les dades actuals de la covid-19 tornen a mostrar uns nivells de contagi similars als de principis de juliol. Assegura que és important detectar els casos asimptomàtics i per això s'han organitzat testos PCR massius.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
El primer investigat citat a declarar al jutjat per les mobilitzacions durant l'aniversari de l'1-O a Girona ha decidit "no cooperar" i no entrar a declarar.
Es tracta del denunciat pels Mossos d'Esquadra per desordres públics, ultratge a la bandera, danys i delicte lleu de lesions per suposadament formar part del grup de manifestants que van entrar a la seu de la Generalitat i van despenjar la bandera espanyola.
La setmana vinent estan citats a declarar la resta d'investigats, entre ells els 16 detinguts per la policia espanyola el 16 de gener pel tall de l'AVE.
Un dels advocats de la defensa, Benet Salellas, afirma que és "extremadament greu" que el Ministeri de l'Interior "menteixi" en una resposta al Senat dient que no es van presentació a una citació.
"Amb els companys de la campanya '21 raons' hem decidit que no em presentaria, opto per la no cooperació amb la justícia espanyola", ha dit a les portes dels Jutjats de Girona Jordi Alemany, el primer investigat citat a declarar per les mobilitzacions durant l'aniversari de l'1-O a Girona.
En el seu cas, és un dels denunciats pels Mossos d'Esquadra per, suposadament, formar part del grup que va entrar a la seu de la Generalitat i va despenjar la bandera espanyola.
Alemany, que també és membre del secretariat nacional de l'ANC, ha criticat l'actuació dels Mossos i els ha acusat de contribuir en l'estratègia repressiva contra el moviment independentista.
"Us exigim com a policia que estigueu al costat del vostre poble", ha dit.
L'advocat de l'activista, Benet Salellas, ha explicat que ara el jutjat d'instrucció 4 de Girona haurà de decidir si torna a citar Jordi Alemany o si ordena la seva detenció.
L'activista defensa la desobediència pacífica: "No podem cedir a la repressió com han fet els nostres líders, que estan de genolls, el govern autonomista està traint el poble i, si ens acusen de protestar, el que hem de dir és que ho tornarem a fer".
A les portes dels jutjats s'hi ha concentrat una trentena de persones per donar suport a l'investigat.
Els activistes també han col·locat a l'entrada de l'edifici una bandera espanyola mig cremada i una placa d'unes dependències de la subdelegació del govern espanyol.
El Ministeri "menteix"
La setmana que ve estan citats a declarar la resta d'investigats per les mobilitzacions de l'1 d'octubre del 2018.
Entre ells, els 16 detinguts per la policia espanyola per suposadament tallar les vies de l'AVE, entre els quals hi ha l'alcalde de Verges (Baix Empordà), Ignasi Sabater, i el de Celrà (Gironès), Dani Cornellà, tots dos de la CUP.
Els advocats dels arrestats estan ultimant una denúncia contra la policia espanyola per detenció il·legal i lesions.
Salellas ha carregat contra la resposta del Govern a una pregunta del senador d'EH Bildu, Jon Iñárritu, sobre les detencions del 16 de gener.
En concret, la resposta afirma que els detinguts "van ser citats per complimentar, amb assistència lletrada, la presa de les corresponents declaracions".
"Se'ls va citar a tots ells a les 11.30 del mateix dia a la comissaria", afegeix.
Salellas creu que el Ministeri està intentant crear "una falsa realitat" dient que "les detencions es van produir per incompareixença dels citats".
"Sabem que això no és així", afirma l'advocat que subratlla que aquestes citacions "no existeixen".
"És extremadament greu i terrible que per justificar detencions arbitràries i injustificades, la resposta del ministeri sigui a través de mentides i inventant-se citacions que no van existir", ha apuntat Benet Salellas.
"La realitat incontestable és que setze ciutadans van ser privats de llibertat de forma injustificada i el govern espanyol el que hauria de fer és començar a investigar i a depurar responsabilitats enlloc d'intentar tapar-nos la boca amb mentides", ha criticat.
A més, també critica que la resposta del govern espanyol negui que els advocats de la defensa van tenir problemes per accedir a la comissaria i per parlar català amb els agents que hi havia a l'entrada.
"Hi ha testimonis, queixes i constància documental, és absolutament indiscutible el que va passar aquell dia, hi ha una voluntat de matar al missatger insistint amb un fals relat", ha conclòs.

Response: Jordi Alemany, primer investigat per desordres públics, ultratge a la bandera, danys i delicte de lesió a les mobilitzacions durant l'aniversari de l'1-O a Girona, ha decidit no presentar-se a declarar al jutjat i ha dit que no cedirà a la repressió. La setmana vinent estan citats la resta d'investigats, incloent-hi els arrestats per suposadament tallar les vies de l'AVE.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
La llei de creació de l’Agència Catalana de Protecció Social continua el tràmit parlamentari amb els vots de Junts pel Sí i la CUP després d’haver superat les esmenes a la totalitat que hi havien presentat Ciutadans i el PP, i també l’esmena conjunta amb text alternatiu de PSC i Catalunya sí que Es Pot.
La proposició crea l’organisme que desplegarà el sistema de protecció social català i tindrà la gestió centralitzada de les prestacions socials.
A més, s’ocuparà de gestionar els recursos del sistema de serveis socials i representarà el govern a les institucions internacionals en matèria de protecció social.
L’alternativa de PSC i CSQP demanava de desenvolupar les competències que té actualment la Generalitat excloent la gestió de les pensions i de la desocupació.
Hi ha hagut dues votacions.
La primera ha servit per a tombar les esmenes a la totalitat de Ciutadans i PP, que han estat rebutjades per Junts pel Sí i la CUP, amb l’abstenció de PSC i CSQP.
En la segona votació, l’esmena conjunta d’aquests dos grups ha estat tombada per la majoria independentista i pel PP, amb l’abstenció de Ciutadans.
La diputada de la CUP Mireia Vehí ha dit que aquesta agència és imprescindible per a la construcció de la república catalana, perquè és la carcassa del que serà l’estructura de drets del nou país, un organisme ‘autònom, públic, transparent i auster’, que no implicarà cap augment d’alts càrrecs.
‘Sí, som independentistes i estem generant estructures d’estat’, ha dit.
Per Junts pel Sí, Chakir El Homrani ha dit que havia de servir per a gestionar de manera més justa el present i que en el futur Catalunya tingués la capacitat de gestionar tota la protecció social.
Ha destacat que en la futura agència hi haurà control parlamentari (amb un president escollit per la cambra) i participació dels agents socials i econòmics.
També s’ha obert a acceptar les propostes de la resta de grups durant la tramitació parlamentària.
El diputat del PP Fernando Sánchez ha dubtat que l’aplicació d’aquesta Agència de Protecció Social sigui la primera llei de desconnexió.
‘Tanta faramalla i soroll mediàtic per acabar anunciant-nos una agència de caràcter conservador i autonomista, amanida d’inconstitucionalitat’, ha dit.
Segons ell, JxSí i la CUP no volen una agència, sinó que ‘només els interessa la moció de confiança, vendre fum i aparentar que avancen cap a la independència’.
Pel diputat de Ciutadans Joan Garcia, es tracta d’una proposta ‘placebo, buida de contingut i amb un articulat confús, ambigu i recurrent’.
Ha dit que era favorable a l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials (ICASS), creat l’any 2006, que ‘CDC i ERC van decidir d’eliminar’.
Eva Granados, del PSC, ha criticat que Junts pel Sí i la CUP haguessin elaborat un text que ‘ha fet quedat curt’, perquè segons ella no pensa en el món local.
A parer seu, no és una llei de ruptura, car Catalunya ja havia tingut institucions i agències com les que preveu aquesta llei, però el govern s’ha encarregat d’anar eliminant instruments i capacitat d’intervenció del sector públic i a més retallant.
Segons Granados, l’alternativa que presentaven el seu grup i CSQP volia millorar la protecció social a partir de desenvolupar la llei de serveis socials del tripartit, que ja parlava d’una agència de desplegament de polítiques públiques.
La renda mínima de ciutadania –ha dit– ha de ser l’instrument que ho vehiculi tot.
Granados ha apel·lat a ERC, que va elaborar la llei de serveis socials.
Així mateix, el portaveu de CSQP, Joan Coscubiela, ha demanat als partits independentistes que tinguessin ‘la mateixa diligència amb la renda garantida de ciutadania que tenen amb les lleis de desconnexió’, perquè –ha dit– la gent que pateix ‘no viu de declaracions grandiloqüents i abrandades’.
I encara ha insistit: ‘Del que ens hem de desconnectar és de la creixent pobresa i desigualtat.’
Coscubiela ha dit que Junts pel Sí i la CUP es preocupaven només ‘pel que farien si fossin no sé què quan gran part de les competències actuals no estan desenvolupades’.
També ha criticat que –a parer seu– el text ‘creï expectatives falses i obri les portes a la privatització’.

Response: La llei de creació de l’Agència Catalana de Protecció Social continua endavant amb els vots de Junts pel Sí i la CUP. L'organisme crearia el sistema de protecció català amb una gestió centralitzada, i seria imprescindible per a una Catalunya independent, segons membres de la CUP. El PP, Ciutadans, PSC i CSQP han criticat la llei.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
De l'ideal modern a l'ideal clàssic' conté obres del Museu d'Orsay i de l'Orangerie
ACN Barcelona.-La Fundació Mapfre estrenarà el 17 de setembre una exposició dedicada a Renoir amb una setantena d'obres, la majoria procedents del Museu d'Orsay i de l'Orangerie.
'Renoir entre dones.
De l'ideal modern a l'ideal clàssic' presenta una evolució de l'obra del pintor basada en diferents interpretacions de la imatge femenina, des de la parisenca moderna fins a la visió més intimista de la imatge maternal i la bellesa del nu integrat a la naturalesa.
El cor de la mostra és el llenç 'Bal du Moulin de la Galette', una obra mestra de la història de la pintura que va sortir per primera vegada de França ara fa un segle amb destí, precisament, a Barcelona.
La ciutat va acollir una exposició de pintura francesa en solidaritat amb el país aleshores immers en la Primera Guerra Mundial.
El nou projecte expositiu de la Fundació Mapfre proposa seguir la trajectòria artística del gran pintor francès Pierre-Auguste Renoir a partir de la representació de la figura femenina.
El mestre de l'impressionisme va pintar al llarg de la seva vida nombrosos quadres en què la dona era la protagonista, canviant amb el pas dels anys la seva mirada i manera de representar-les.
Cronològicament, Renoir mostrava als seus inicis gust per pintar la dona més moderna i urbana.
Amb l'arribada de la paternitat el pintor comença a crear llenços més intimistes, imatges maternals, i s'introdueix en el nu femení.
Els darrers anys l'artista abraça les creacions de nus integrats a la natura, exemple de les quals és el cèlebre 'Les banyistes'.
Aquesta evolució respon a la voluntat del pintor de tornar "a la tradició de la gran pintura", apunta el director de l'Àrea de Cultura de la Fundació Mapfre i co comissari de l'exposició, Pablo Jiménez Burillo.
Un "retorn" només temàtic, és clar, perquè l'estil i la tècnica impressionistes sí que eren els propis del seu temps, i Renoir en va ser un dels abanderats.
En aquest sentit Burillo nega que aquesta darrera etapa del pintor es pugui qualificar "d'acadèmica".
Pel comissari, la representació del nu femení a la natura, la idea de bellesa intemporal, no tenen res d'acadèmic en la pintura de Renoir, i més aviat coincideix amb la tendència dels seus coetanis, com el propi Picasso.
"És una aventura compartida amb una part important de la pintura de la seva època", destaca.
És per aquest motiu que entre la setantena d'obres de l'exposició no només s'hi troben obres de Renoir, sinó també una petita selecció de peces de Van Goch, Degas, Picasso, Bonard o Maillol, procedents també de les col·leccions dels museus d'Orsay i de l'Orangerie.
'Bal du Moulin de la Galette', el "cor" de l'exposició
La història d'aquesta exposició comença amb el popular quadre de Renoir 'Bal du Moulin de la Galette'.
D'una banda, per la pròpia significació de l'obra en la trajectòria del pintor: "És una de les cinquanta obres mestres de la història de la pintura, que marca un punt culminant d'un Renoir interessat per un prototip de dona moderna i mostra el seu afany per mostrar sempre un món feliç i en harmonia".
No obstant això, si aquest llenç és, en expressió de Burillo, "el cor de l'exposició", és per la seva relació amb Barcelona.
I és que 'Bal du Moulin de la Galette' és un llenç que només ha sortit cinc vegades de França, i que la primera vegada que ho va fer, l'any 1917, va venir a Barcelona per ser exhibit en una gran mostra.
L'exposició, doncs commemora el –gairebé- centenari d'aquella primera visita i rememora el motiu pel qual es va produir.
Aquella exposició es va celebrar durant la Primera Guerra Mundial, que va minvar l'activitat artística a França, en especial la projecció dels seus artistes.
Per això, segons recorda el comissari, un grup de pintors catalans van decidir organitzar una gran exposició de 1.500 quadres d'autors francesos "perquè els salons parisencs poguessin tenir continuïtat".
L'estrella, el gran quadre d'aquell esdeveniment, va ser el 'Bal du Moulin de la Galette'.

Response: El 17 de setembre, la Fundació Mapfre estrena l'exposició "Renoir entre dones. De l'ideal modern a l'ideal clàssic", dedicada al pintor Pierre-Auguste Renoir, que representava la figura femenina a les seves pintures. L'obra principal serà el llenç "Bal du Moulin de la Galette", que va sortir de França per primera vegada l'any 1917, per a exhibir-se a Barcelona.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
A Euskal Herria hi ha, pel cap baix, tres grans esdeveniments al calendari en què la llengua i la cultura pròpies adquireixen tot el protagonisme: la final del campionat de bertsolaris, cada quatre anys; la Korrika, la quilomètrica cursa per relleus anual en defensa de l’èuscar; i la Durangoko Azoka, la concorreguda fira del llibre i el disc de Durango, que comença demà i convertirà aquest municipi biscaí a mig camí entre Bilbao, Sant Sebastià i Vitòria en ‘la capital d’Euskadi’ fins el 8 de desembre.
Enguany ‘la cita del desembre’ s’ha allargat un dia més que l’any passat, perquè se n’ha de celebrar com cal el cinquantenari.
Parlem de mig segle d’activitat, sí, i la pregunta salta quasi automàticament: qui i com s’ho va fer, el 1965, per engegar una fira cultural de temàtica basca enmig de la dictadura franquista?
En té la resposta Nerea Mujika, presidenta de l’associació Gerediaga, promotora de la Durangoko Azoka: ‘Aleshores hi havia una llei d’associacions molt restrictiva i, diguem-ne que per mitjà d’una mena d’enginyeria cultural, un grup de persones de molt distint color va ésser molt llest i va aconseguir d’oficialitzar Gerediaga, malgrat totes les dificultats, amb l’objectiu de treballar, protegir i sobretot difondre el patrimoni que tenia a veure amb la comarca del Duranguesat, en concret, i la cultura basca, en general.’
‘La columna vertebral de Gerediaga –continua Mujika– és el patrimoni, tant material com immaterial, de la comarca o antiga “merindad”, que té per nosaltres un valor geogràfic i històric importantíssim.’
Per volum d’activitat, veterania i impacte social, la fira del llibre i el disc és ‘el principal desafiament i també la gran il·lusió’ de l’associació Gerediaga.
Fou idea de Leopoldo Zugaza, un home sempre vinculat al món cultural basc i un dels creadors de la ikastola de Durango: ‘Veient la fira del llibre de Madrid, va tenir la pensada d’organitzar-ne una a Durango amb llibres i “dònuts” (com en deien, fent broma, dels discs) de temàtica basca.’
De la primera edició, desenvolupada de manera molt modesta en un pòrtic de l’església de Santa Maria de Durango, a l’actual, escampada com una taca d’oli per tot el municipi, ja han passat cinc dècades.
Prou temps per a consolidar la proposta i, alhora, per a veure’n l’evolució i els canvis, diu convençuda Mujika: ‘Els espais han variat, els formats i suports del llibre i el disc també han variat i, lògicament, ha variat el volum de produccions presentades: de la quinzena d’estands presents el 1965 s’ha passat als més de dos-cents cinquanta del present, complementats amb dues-centes cinquanta activitats culturals més.’
Malgrat que els estands editorials i discogràfics han de continuar essent el centre de la fira, ‘per poder veure la cara d’un autor o grup musical concrets’, a mesura que avança el nou segle la Durangoko Azoka ‘ha de reflectir també, de cara a la transmissió, els diversos formats actuals de la cultura, incloent-hi noves disciplines que ens porten a una altra etapa d’aquesta evolució paral·lela de la fira i la societat basca’.
Amb el pla estratègic que es va començar a aplicar fa pocs anys, la fira s’ha obert de bat a bat al creixent i creatiu sector de l’autoproducció, al de les noves tecnologies, al del teatre i el cinema i també al de la televisió, amb un canal específic i tot: ‘No diem que aquests dies tota la cultura és a Durango, però molts dels formats sí que hi són’, diu orgullosament convençuda Mujika.
De tot això, la presidenta de Gerediaga se’n sent satisfeta.
I s’avé a enumerar què l’omple més: ‘La fira em dóna moltíssim, personalment.
La gent de Durango s’hi reconeix, està orgullosa de l’Azoka tot i les grans dimensions actuals de l’esdeveniment.
D’una altra banda, em dóna peu a conèixer creadors de la cultura basca que, d’una altra manera, no coneixeria.
Però allò que més m’agrada és obrir la porta el primer dia a les escoles i veure nois i noies plens d’energia corrent amunt i avall pel recinte i participant activament en els tallers que els hem preparat.
Això m’emociona, sincerament.’

Response: Se celebren cinquanta anys de la Durangoko Azoka, fira del llibre i el disc de temàtica basca. Durant tots aquests anys, hi han hagut canvis en el format de la fira per tal d'adaptar-se a l'actualitat cultural i a les noves tecnologies. La presidenta de l’associació Gerediaga, Nerea Mujika, se sent molt orgullosa de la fira.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
L’advocat Gonzalo Boye i quatre associacions d’advocats han presentat una querella contra la magistrada de l’Audiència espanyola María Tardón, contra la lletrada del mateix jutjat Ángeles Monedero i contra el fiscal especial antidroga Ignacio Miguel de Lucas per la possible comissió d’un delicte d’encobriment d’assassinat i un altre de prevaricació.
Són el fiscal i la jutgessa de la causa oberta contra Boye pel cas Sito Miñanco, en què l’intenten involucrar en un suposat cas d’emblanquiment de diners del narcotràfic.
Entrevista a Gonzalo Boye: “Ho tinc complicat”
A més de Boye, signen la querella l’Associació d’Advocats d’Osona en Defensa dels Drets Humans, l’Associació de Juristes de les Terres de l’Ebre, l’Associació de Juristes pels Drets Humans del Maresme i Juristes per la República.
Entenen que tant Tardón com el fiscal De Lucas van aprofitar els seus càrrecs per mirar de perjudicar Boye i processar-lo per un delicte de falsedat documental i un altre d’emblanquiment de diners del narcotràfic.
Per a fer això, diuen, tots dos “van simular el seu ànim d’informar les autoritats colombianes sobre els indicis de participació activa d’un dels investigats en la causa, Manuel Puentes Saavedra, en l’assassinat del coinvestigat Santiago Quintero a Colòmbia”.
Puentes Saavedra va demanar de declarar voluntàriament i va incriminar directament Boye en una trama per a recuperar uns diners intervinguts a l’aeroport de Madrid que l’acusació diu que havien estat obtinguts del narcotràfic.
I arran d’aquesta declaració, el fiscal De Lucas va informar favorablement de l’excarceració de Puentes Saavedra, i la jutgessa Tardón el va deixar anar.
I des de la seva sortida en llibertat provisional, diu Boye que “no s’ha comunicat a les autoritats colombianes els indicis de la seva participació activa en l’assassinat de Santiago Quintero.”
Com que aquell assassinat “es va gestar a Madrid, contra la víctima, que residia a Madrid, pel presumpte autor, que viu a Madrid”, les autoritats judicials espanyoles també són competents per a investigar-lo.
Però ni Tardón ni de Lucas “‘no s’han interessat en dos anys a propiciar una investigació per l’assassinat comès presumptament per Puentes Saavedra, sinó tot al contrari, l’han encobert, per protegir aquest investigat a canvi de perjudicar greument el lletrat Gonzalo Boye”.
Sobre la lletrada de l’administració de justícia Ángeles Monedero, diu Boye que “la seva actitud d’auxili en el delicte presumptament comès per la magistrada i el fiscal querellats es fa palesa, a més de l’indubtable ànim de perjudicar el lletrat Gonzalo Boye, mitjançant una acció encobridora consistent a negar-se obstinadament, fins a tres vegades, a complir la seva obligació de certificar les actuacions executades per a informar les autoritats colombianes sobre la possible participació de Puentes Saavedra en l’assassinat de Santiago Quintero.”
El fiscal De Lucas ha tingut un paper sorprenent en aquest cas, que ha comportat el processament de Boye.
Aquella declaració fou intranscendent i no va aportar res útil a la instrucció.
Segons que sembla, finalment no el va enviar i ara per ara Puentes Saavedra no s’ha hagut d’enfrontar a cap petició d’extradició.
Al cap de pocs dies, el 5 d’agost, la magistrada Tardón va decretar l’alliberament de Puentes Saavedra, amb mesures cautelars.
Durant l’interrogatori, va respondre a totes les preguntes.
En aquella sessió, segons es pot entendre en l’àudio de la intervenció al qual ha tingut accés VilaWeb, Puentes Saavedra va córrer tant a voler parlar de “l’advocat Boye” que Tardón fins i tot li va dir que s’esperés un moment, que ja en parlarien tot seguit.
La seva actitud va ser de col·laboració total amb el fiscal i la jutgessa, un canvi radical respecte de la seva darrera declaració, el gener anterior.
Gràcies a aquesta declaració, va obtenir la llibertat condicional i la magistrada Tardón ha pogut processar Boye, que va demanar per escrit que la magistrada donés explicacions.
Els agents només van endur-se còpies del seu telèfon mòbil i del correu electrònic, i van estar-s’hi quinze hores.
L’advocat del president Puigdemont, que havia de comparèixer pocs dies després davant la justícia belga a causa de la tercera euroordre, va declarar a l’Audiència espanyola i va sortir-ne sense mesures cautelars.
L’estranya maniobra del fiscal Ignacio Miguel de Lucas per a perseguir Boye
A més, en la querella tant Boye com les associacions d’advocats consideren que l’ordre d’entrada i escorcoll al domicili i al despatx de l’advocat l’octubre del 2019 i l’aixecament de part del secret del contingut del seu mòbil i de les carpetes de correus electrònics són un delicte de prevaricació.
I encara apunten la possible comissió d’un delicte de revelació de secrets per part de funcionaris o una autoritat pública “perquè la magistrada Tardón ha accedit il·lícitament a dades reservades relatives a la tasca de defensa del lletrat Gonzalo Boye, tenint en compte les causes de gran rellevància social i política que defensa, com és la defensa de Carles Puigdemont, Clara Ponsatí, Toni Comín i Lluís Puig, tant a Bèlgica com al Tribunal de Justícia de la UE com al Tribunal Suprem mateix.”

Response: Gonzalo Boye, a qui acusen d'un delicte de falsedat documental i d’emblanquiment de diners del narcotràfic pel cas Sito Miñanco, ha presentat una querella contra la magistrada María Tardón i el fiscal Ignacio Miguel de Lucas. Boye assegura que van fer servir els seus càrrecs per a encobrir al presumpte autor de l'assassinat de Santiago Quintero, Manuel Puentes Saavedra.


Instruction: Sintetitza aquest text:

Context:
Ja s'ha produït la darrera reunió entre el Govern i la CUP abans que les assemblees territorials dels anticapitalistes comencin a debatre el seu vot al projecte de pressupostos, una decisió que prendrà dissabte el consell polític de la formació en base a una proposta que l'executiu ha lliurat aquest dilluns al matí als negociadors "cupaires".
Tal com ha avançat NacióDigital, aquest document no incorpora massa novetats en relació a la despesa social, per bé que incorpora algun canvi fiscal -sense tocar els grans impostos-, com un impost als cotxes més contaminants.
D'aquesta manera, el document, fet públic després de la reunió de Govern d'aquest dilluns a la tarda, inclou la incorporació d'uns 3.500 docents el curs vinent -2.500 dels quals per reduir en una hora la jornada lectiva setmanal dels professors i 1.000 per la millora de l'atenció educativa als alumnes en funció de la necessitat dels centre, abaixant ràtios, desdoblant grups o situant dos docents a la mateixa aula-, tot i que l'Ara ha fet públic que els sindicats i els anticapitalistes tenen sobre la taula el compromís d'incorporar 2.850 docents més els dos cursos següents, una promesa que no tindria repercussió en els comptes del 2017.
En total la inversió és de 140 milions d’euros que implicarien la reducció d’una hora lectiva a mestres i professors i contractació de professorat per a reforç i millora de la qualitat educativa.
Per altra banda, pel que fa a renda garantida de ciutadania, el Govern s'obre a avançar-ne dos anys la implantació plena, i que es paguessin totes les quantitats previstes ja el 2020 i no el 2022, com va plantejar inicialment Junts pel Sí.
La dotació inicial, de 208 milions, puja fins als 253 a més de 35 milions addicionals per a polítiques d'ocupació.
L'impost als vehicles contaminants, un any abans
L'última peça de la proposta, però, seria la inclusió en els comptes d'un impost als vehicles més contaminants, el qual ja estava previst al projecte de llei del canvi climàtic.
D'aquesta manera, el tribut començaria a recaptar-se aquest 2017, en lloc del 2018 -com preveia la llei específica-, i el pagarien els propietaris de turismes i furgonetes, en funció dels grams de CO2 per quilòmetre que emetin.
Quan estigui plenament operatiu (inicialment, la implantació havia de ser progressiva i fins el 2020), ha de permetre recaptar uns 77 milions anuals que anirien destinats a lluitar contra el canvi climàtic.
A això s'hi afegeix el ja anunciat tribut sobre els actius no productius de les empreses.
Tot i això, el Govern manté la negativa a incrementar l'IRPF a les rendes amb una base liquidable d'entre 60.000 i 175.000 euros, com reclamava la CUP i rebutjava el PDECat.
Segons les fonts consultades, la proposta inclouria algunes mesures més, però de caràcter més secundari, i l'executiu té previst fer-la pública en les properes hores.
A partir d'aquí, les assemblees territorials dels anticapitalistes hauran de decidir si troben suficient el contingut del document per avalar els comptes.
Fons addicionals
A més la proposta del Govern inclou la creació de 9 fons pressupostaris finançats amb crèdit procedents de baixes en altres partides del pressupost.
Són els següents:
1.
Fons estructurals de cohesió social i garantia de rendes, dotat amb 45 milions d’euros destinat a la Renda Garantida de Ciutadania, un cop sigui aprovada pel Parlament de Catalunya.
2.
Fons estructurals per a la cobertura pública de necessitats i equipaments formatius, amb un pressupost de 140 milions d’euros.
3.
Fons especial per a la lluita contra la corrupció i l’evasió fiscal, destinat a finançar la posada en marxa del Mecanisme català de prevenció i lluita contra la corrupció i el frau.
Es nodriria dels ingressos percebuts per la Generalitat en "concepte d’indemnització en els procediments judicials vinculats a delictes de corrupció".
4.
Fons estructural per a la cobertura pública de necessitats residencials a partir de recursos procedents de l’Impost sobre els a habitatges buits.
5.
Fons d’ajuda a la cooperació, que té com a finalitat incrementar els recursos destinats a les polítiques de cooperació al desenvolupament.
Es dotarà amb 500.000 euros addicionals.
6.
Fons de lluita contra el canvi climàtic i Fons de patrimoni natural.
Ambdós fons es finançaran, en un primer moment, amb el 50% dels ingressos recaptats per l’Impost sobre emissions de CO2 dels vehicles de tracció mecànica.
7.
Fons de patrimoni natural
8.
Fons de formació del personal d’administracions públiques en matèria d’igualtat entre gèneres.
9.
Fons transversal de reactivació econòmica i foment de l’economia cooperativa.
A banda, el govern promet crear en nou mesos un "banc de terres" per garantir el màxim aprofitament del sòl no urbanitzable agrari i forestal propietat de la Generalitat que es trobi fora d'espais naturals de protecció així com fer auditories dels grans projectes d'inversió.

Response: El Govern, a la reunió mantinguda amb la CUP, ha lliurat un document on proposa la incorporació de 3.500 docents el curs vinent i avançar dos anys la implantació de la renda garantida. D'altra banda, proposen la inclusió d'un impost als vehicles més contaminants que ja estava previst com a part de la lluita contra el canvi climàtic.