Instruction: Donat aquest text, resumeix els punts principals.

Context:
La fundació privada SER.GI va destinar l'any passat 271 pisos cedits per propietaris privats, administracions públiques o entitats bancàries a famílies vulnerables, 53 més que el 2014.
La majoria dels quals (181), es van vehicular a través del lloguer social.
Un total de 130 particulars (21 més que l'any anterior) han apostat per cedir els seus habitatges buits a aquesta entitat social.
Sobretot per por a patir ocupacions irregulars, segons han destacat els responsables dels programes socials, que han fet una crida als bancs a cedir part del seu parc habitacional aturat.
La fundació SER.GI va atendre al llarg del 2015 un total de 4.730 persones arreu de les comarques gironines a partir de divuit projectes socioeducatius diferents.
Fins a 2.608 persones van beneficiar-se l'any passat dels programes d'habitatge social de la fundació SER.GI, que des de l'any 2002 té en marxa un projecte de mediació en habitatges per a persones amb risc d'exclusió social.
La seva acció en aquest camp es fonamenta en borses d'habitatges, pisos d'inclusió, mediació en impagaments, assessorament en matèria hipotecària i d'arrendaments, projectes de masoveria urbana, entre d'altres.
En l'àrea d'habitatge, actualment intervé en diversos municipis de les comarques de Girona, com la mateixa capital, Figueres, Lloret de Mar, Caldes de Malavella i Salt, així com al municipi de Pineda de Mar (Alt Maresme).
La borsa d'habitatges de la fundació es nodreix bàsicament del mercat privat.
Al llarg del 2015, va gestionar 271 habitatges, 53 més que l'any anterior.
En qüestió d'un any, ha crescut de 21 el nombre de particulars que s'han decidit a cedir els seus pisos buits.
"Per evitar una ocupació irregular, el cedeixen a la fundació per a una funció social i, així, garantir el dret a l'habitatge", ha explicat el director, Lluís Puigdemont.
La tendència a l'alça de la cessió de pisos buits per part de propietaris privats contrasta amb el cas de les entitats bancàries, que han fet una aportació pràcticament simbòlica.
"Han fet alguna coseta però no és per tirar coets.
Les fundacions o obres socials d'aquestes entitats s'estan replantejant com treure al mercat l'habitatge que tenen parat, veurem com evoluciona", ha assenyalat Puigdemont, que ha animat les entitats bancàries a seguir el camí emprès per particulars i les administracions públiques.
4.730 persones ateses el 2015
L'habitatge social és una de les tres grans àrees en què la fundació SER.GI sustenta la seva acció, juntament amb la de família i joves –amb 1.271 beneficiaris gràcies a deu projectes diferents- i la de ciutadania i desenvolupament comunitari -1.233 beneficiaris-.
En total, els professionals i voluntaris de l'entitat social van atendre 4.730 persones l'any passat.
Com a novetat, la fundació va posar en marxa un parell de programes pioners.
'Khetanipem' s'ha implementat aquest últim any a Figueres amb l'objectiu de reduir l'absentisme escolar dels membres de la comunitat gitana.
Inspirant-se en experiències prèvies a Lleida i Tarragona, s'ha animat alguns joves a treure's el graduat en educació secundària perquè els seus fills imitin els hàbits educatius i tornin a les aules.
En col·laboració amb la Cambra de Comerç de Girona, també han impulsat un pla per facilitar la transició entre l'institut i altres formacions professionalitzades, sobretot per als joves d'entre 16 i 29 anys que van abandonar l'escolarització obligatòria sense l'acreditació corresponent.
S'han impartit classes d'anglès, noves tecnologies i habilitats socials.
"Precarització" de l'acció social
El president de la fundació SER.GI, Bru Bellissa, ha denunciat la precarització dels projectes de la fundació arran de la crisi.
"Cal valorar molt més l'acció social i millorar les condicions en què treballem.
Hem sortit de la crisi amb una certa precarització de tots els projectes que estem desenvolupant.
Pensem que l'acció social ha de ser més reconeguda, i per això val la pena que a nivell econòmic estigui més consolidada", ha declarat durant la roda de premsa de presentació de la memòria 2015.
A més, Bellissa ha reivindicat la necessitat de tenir més drets socials, sobretot en el tema de la nacionalitat i el dret a l'habitatge.
També ha esmentat la importància de la integració social i ha donat a entendre que aquesta lluita és responsabilitat del conjunt dels ciutadans.
El pressupost de SER.GI va ser 1.220.897 euros.
El gran gruix d'aquesta xifra (75%) prové de fonts públiques.
La resta, en part de fundacions i obres socials (21%), i de fonts privades (4%).
Més de la meitat d'aquests recursos s'han destinat a l'educació de famílies i joves i a programes dedicats a l'habitatge social.

Response: La fundació SER.GI presenta memòria del 2015, en què constata l’augment de pisos cedits per particulars destinats a famílies vulnerables, fins a 271. L’any passat van atendre 4.730 persones a les comarques gironines, especialment per mediació en habitatge social, però també en borses d’habitatges, pisos d’inclusió, mediació en impagaments, assessorament en hipoteques i lloguers i projectes de masoveria urbana.


Instruction: Donat aquest text, resumeix els punts principals.

Context:
La diputada i impulsora de Junts per Catalunya (JxCat) com a partit independent Elsa Artadi ha tancat la porta a una hipotètica ‘coalició electoral’ entre la nova formació i el PDECat.
‘A JxCat no hem tingut mai la voluntat d’anar en coalició electoral.
Si és l’aspiració d’una altra formació política, té tot el dret, però haurien d’entendre que aquesta no és la voluntat de JxCat’, ha dit en una entrevista amb Efe.
JxCat va posar en marxa el passat 25 de juliol el seu procés congressual per constituir-se com a partit polític, un procés que culminarà el 3 d’octubre i en el qual participen des de primera línia figures destacades del PDECat, com el president Carles Puigdemont o els presos polítics Jordi Turull, Josep Rull i Joaquim Forn.
No obstant això, la direcció executiva del PDECat, encapçalada per David Bonvehí, rebutja dissoldre’s com a organització per integrar-se en la nova formació que impulsa Puigdemont i demana a aquells militants que se sumin a JxCat que tornin el carnet del partit.
Aquesta setmana, el portaveu del PDECat, Marc Solsona, ha explicat que, un cop fracassades les negociacions per formar part de les estructures orgàniques de JxCat, ara l’objectiu és arribar a ‘acords electorals’ per evitar la ruptura d’aquest espai polític, però Artadi ha descartat una ‘coalició electoral’.
No hi ha, segons Artadi, ‘cap marge’ per a un acord amb el PDECat per concórrer en coalició electoral als pròxims comicis.
‘Junts per Catalunya s’ha de presentar com a Junts per Catalunya, que és el que és, és com va néixer fa dos anys i mig i és com ha anat creixent durant tot aquest temps’, ha subratllat.
L’única ‘excepció’ que sí que permetria una coalició electoral seria que ‘en algun moment es tornés a plantejar una llista de país‘ que agrupés el conjunt de forces independentistes, una opció que no obstant això veu ‘cada dia més lluny’.
Davant d’aquestes circumstàncies, si la direcció del PDECat liderada per Bonvehí decideix presentar una llista electoral pròpia, Artadi ha assegurat que JxCat ho ‘respectarà’.
‘Màxim respecte cap a les decisions que prengui el PDECat o qualsevol altre partit polític.
A nosaltres només ens correspon respectar-ho i desitjar-los la millor sort, amb un joc net per part de tots’, ha afirmat.
Segons Artadi, si al PDECat ‘creuen que tenen un projecte polític diferent del nostre, legítimament els hem de poder explicar tots en una campanya electoral, contraposar i que la ciutadania decideixi’.
‘Nosaltres anem a la nostra, a un partit obert, a seguir creixent’, ha destacat Artadi, un dels caps visibles de JxCat.
Les bases de JxCat poden votar des de divendres i fins aquest avui els càrrecs de la direcció, per a la qual es presenta una única candidatura, amb Puigdemont com a president, Artadi com a vice-presidenta al costat d’Anna Erra, Josep Rius i Jordi Turull, i Jordi Sànchez com a secretari general de la nova organització.
Sobre la manca d’entesa amb la cúpula del PDECat per convertir JxCat en l’única organització d’aquest espai polític, Artadi ha remarcat que mai no es va buscar un ‘acord estructural’ entre les dues direccions: ‘Nosaltres mai hem tingut la voluntat que fos una federació de partits per anar incorporant sigles, quotes, espais i estructures ‘, ha explicat.
‘La voluntat és anar incorporant a persones que vulguin seguir fent aquest projecte més gran’, de manera que tothom entri en ‘igualtat’ de condicions, ha argumentat.
D’altra banda, ha acusat ERC de ‘simplificar’ quan defineix a JxCat com una força independentista ‘de dretes’: ‘No em sembla que sigui la manera més intel·ligent de fer política’, ha assenyalat Artadi, per a qui la seva formació representa un ‘centre ampli’.
‘És curiós que hi hagi gent que no vulgui unir-se a JxCat perquè diuen que és massa d’esquerres i d’altres que pretenguin situar-nos molt a la dreta.
Potser estem en el punt just’, ha afegit.

Response: Elsa Artadi, impulsora de Junts per Catalunya com a partit independent, rebutja formar una coalició electoral amb PDeCAT. La formació, sota la direcció de David Bonvehí, no es vol dissoldre per integrar-se a JxCat, però vol evitar la ruptura del seu espai polític. Artadi figura com a vicepresidenta de la llista única de Puigdemont a la presidència del nou partit.


Instruction: Donat aquest text, resumeix els punts principals.

Context:
L'ombra del Tribunal Suprem és llarga i, malgrat dictar sentència aviat farà un any, continua condicionant el dia a dia dels presos polítics a Lledoners, Mas d'Enric i Puig de les Bases.
L'últim cas va ser evident amb el missatge inèdit amenaçant els funcionaris de presons catalanes amb un delicte de prevaricació si permetien als líders independentistes passar el confinament a casa.
La llarga mà del Suprem, però, també podria amenaçar l'article 100.2 que es va aplicar als presos independentistes a principis d'any.
Aquest article del reglament penitenciari permet combinar elements del diversos graus.
En el cas dels presos, es combinen elements del segon i el tercer grau, i per això han pogut sortir de la presó unes hores al dia per treballar o fer tasques de voluntariat.
El 100.2 el concedeix, en base a criteris tècnics i encaminats a la reinserció de l'intern, la junta de tractament de la presó i és d'aplicació immediata, tot i que la Fiscalia hi pot presentar recurs.
Fonts de JxCat admeten que hi ha inquietud a Lledoners per la possibilitat que els recursos acabin sobre la taula de Manuel Marchena.
La clau de tot plegat està en determinar si s'entén l'article 100.2 com a execució de la pena o com a tractament penitenciari.
Si s'interpreta que aquest article del reglament penitenciari és execució de la pena, com per exemple ho són els graus penitenciaris, els recursos haurien d'anar al tribunal sentenciador, en aquest cas al Suprem.
Si, per contra, s'entén el 100.2 com una qüestió de tractament penitenciari, qui ho ha de veure els recursos és l'audiència provincial.
No hi ha una única opinió entre les ves consultades, però s'imposa la tesi que ha imperat fins ara: el 100.2 ha d'anar a l'audiència corresponent.
sentència de l'1-O
Un jutge obre la porta que el Suprem decideixi sobre el 100.2 dels presos polítics
El jutjat de vigilància penitenciària accepta les sortides per fer voluntariat de Carme Forcadell però apunta que el previsible recurs de la Fiscalia el podria veure el tribunal sentenciador
La manca d'un dret processal penitenciari: "No hi ha una norma clara"
La qüestió no està definida i els juristes fan interpretacions diverses.
La polèmica sorgeix en el moment que no hi ha un dret processal penitenciari que estableixi com han de funcionar els recursos, tal com lamenten diverses veus consultades.
"No hi ha una norma clara, hi ha resolucions contradictòries i un buit legal en aquest sentit que fa dècades que denunciem", admet Iñaki Rivera, professor de Dret a la Universitat de Barcelona i director de l'Observatori del Sistema Penal i Drets Humans.
Segons ell, el 100.2 és matèria d'incidents d'execució de la pena i, per tant, hauria d'anar al Tribunal Suprem.
No tothom ho veu igual.
Marc Viu, advocat penalista, soci del bufet Sànchez+Viu i membre de la comissió de defensa de l'Col·legi de l'Advocacia de Barcelona, coincideix amb Rivera que el debat està obert, i critica també la manca d'una llei procedimental penitenciària, que suposa una falta de garanties de cara als interns.
"Hi ha inseguretat jurídica perquè en un lloc et poden resoldre d'una manera i en un altre d'una altra", sosté en declaracions a aquest diari.
Segons Berta Armengol, advocada penalista i penitenciària, la discussió pot tenir un fonament perquè és difícil d'interpretar si l'article 100.2 forma part del tractament o del règim de classificació.
"Això es resoldria amb una llei processal penitenciària", lamenta.
Tot i així, recorda que els recursos en aquest sentit sempre han anat a l'audiència provincial, que de fet té una sala especialitzada en l'àmbit penitenciari.
En la mateixa línia, Josep Maria Tamarit, catedràtic de Dret Penal de la Universitat de Lleida, admet que la qüestió pot generar "certs dubtes" però sosté que els recursos d'apel·lació en matèria de règim penitenciari han d'anar a l'audiència provincial, perquè no impliquen pròpiament un canvi de classificació penitenciària.
Els canvis de classificació -passar del segon al tercer grau, per exemple- sí que els resol el tribunal sentenciador, tot i que abans ho feia també l'audiència provincial.
La qüestió ara serà veure què resol l'audiència provincial quan rebi els recursos de la Fiscalia contra les sortides dels presos.
Ara per ara, els jutjats de vigilància penitenciària han avalat el 100.2 dels líders independentistes, sovint amb durs retrets als arguments de la Fiscalia per impedir-lo.
Com sosté Tamarit, si l'audiència provinicial resol aquests recursos, "resolts estaran".
Tant Tamarit com Iñaki Rivera apunten que el Suprem no pot entrar d'ofici en aquest àmbit.
"Els tribunals només poden actuar si les parts els ho demanen", recorden tots dos.
Tot i així, Rivera advoca per la prudència i recorda que en la qüestió del procés s'han vist "sorpreses".
L'última, veure com l'alt tribunal amenaçava els funcionaris perquè no permetessin als presos polítics confinar-se amb les seves famílies.

Response: Els presos independentistes gaudeixen d’unes hores fora de la presó en aplicació de l’article 100.2 del reglament penitenciari. Si la Fiscalia hi presenta recurs, es podria portar al Tribunal Suprem de Marchena, però alguns experts opinen que pertany a l’àmbit de l’audiència provincial. En tot cas, hi ha un buit legal que genera inseguretat jurídica als presos polítics.


Instruction: Donat aquest text, resumeix els punts principals.

Context:
El Centre Especialitzat de Tecnificació de Piragüisme de la Seu d'Urgell, ubicat a les instal·lacions del Parc Olímpic del Segre, ha reobert portes aquest dilluns coincidint amb l'entrada en vigor de la fase 1 de desescalada al conjunt de la regió sanitària de l'Alt Pirineu i Aran.
Una dotzena de palistes de l'equip espanyol han tornat a baixar pel canal d'aigües braves d'aquest complex, tot respectant les mesures de seguretat i prevenció, com ara guardar una distància de més de dos metres entre ells i amb els seus entrenadors.
D'altra banda, l'Ajuntament de la Seu d'Urgell ha acordat destinar més d'un milió d'euros a ajudar a famílies, empreses i autònoms de la ciutat que han quedat afectats per la crisi sanitària de la covid-19.
Un dels quatre entrenadors que ha estat amb els grup de palistes "d'alt nivell" que ha tornat al Parc del Segre, Xabi Etxaniz, ha afirmat que la reobertura de les instal·lacions ha estat rebuda com una "súper notícia" per ells ja que portaven "molts dies sense tocar l'aigua i el piragüisme és un esport de molta sensibilitat", amb la qual cosa, ha assegurat, hi havia "ganes de començar".
En aquest sentit, ha explicat que ara el més important és poder tornar a "remar" per anar millorant la tècnica.
Respecte a les mesures de prevenció i seguretat, Etxaniz ha dit que s'està seguint la normativa publicada al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE), com ara netejar-se sovint les mans, evitar tocar cap element comú i no utilitzar els vestuaris.
També ha explicat que s'està mantenint una distància de més de dos metres a l'hora de parlar amb els quatre entrenadors que acompanyen a la dotzena de piragüistes que aquest dilluns han tornat a baixar pel canal d'aigües braves de l'equipament de la capital alturgellenca.
Val a dir que, tot i que el centre de tecnificació de piragüisme ha recuperat la seva activitat coincidint amb la fase 1 del procés de desescalada, les instal·lacions del Parc del Segre estaven obertes des de finals del mes d'abril per al passeig.
En aquest sentit, l'Ajuntament de la Seu d'Urgell va senyalitzar un recorregut de sentit únic per aquest espai amb l'objectiu d'evitar que les persones es puguin creuar i minimitzar així el risc de contagi de la covid-19.
Més d'un milió d'euros per ajudar als afectats per la covid-19
D'altra banda, l'equip de govern del consistori alturgellenc ha acordat amb la plataforma Compromís X La Seu, a l'oposició, un paquet de mesures econòmiques de suport als afectats per la crisi sanitària de la covid-19.
Aquest pla compta amb una dotació de gairebé 1,1 milions d'euros, prop de la meitat dels quals provenen del romanent de tresoreria de 2019, una altra quarta part de la redistribució de partides, 300.000 euros més corresponen a la pèrdua d'ingressos per taxes i tributs i, finalment, 80.000 més de diverses aportacions de la Diputació de Lleida.
D'aquesta manera, es preveu destinar mig milió d'euros a ajudar a famílies, empreses i autònoms de la Seu d'Urgell.
Així, les persones que s'hagin quedat sense feina o estiguin immersos en un Expedient de Regulació Temporal de l'Ocupació (ERTO) podran tenir accés a unes targetes moneder per gastar en comerços i empreses de la ciutat.
Seran de 250 euros per als aturats, de 100 en el cas d'ERTO i 400 si són treballadors fronterers que s'han quedat sense feina a partir del 14 de març.
Pel que fa les empreses que hagin hagut de cessar la seva activitat o hagin tingut una pèrdua notable d'ingressos, podran rebre algun tipus de subvenció.
Aquesta serà de fins a 800 euros si han tancat, de fins a 200 si actualment no tenen activitat però continuen pagant algun arrendament, préstec o hipoteca i, finalment, de fins a 500 si han vist disminuir els seus ingressos en més d'un 70% durant la crisi sanitària de la covid-19.
El paquet de mesures també contempla l'endarreriment, fraccionament i ajornament, sense recàrrec, del pagament de taxes i tributs municipals, així com allargar la gratuïtat de la zona blava i verda d'aparcament fins a la fase 2 de desescalada.
Al mateix temps, el consistori també ha endegat diverses campanyes de foment del comerç de proximitat, el turisme sostenible i saludable i la captació i retenció del talent professional.
A més, també ha contribuït en la compra d'equips de protecció per a les empreses i ha permès doblar la superfície de les terrasses sense cap cost extra.

Response: El Centre Especialitzat de Tecnificació de Piragüisme de la Seu d'Urgell, al Parc Olímpic del Segre, torna a obrir aprofitant la fase 1 de desescalada a l’Alt Pirineu i Aran. Respectant les mesures de prevenció i seguretat, dotze palistes han entrenat a les aigües del complex esportiu. L’Ajuntament de la Seu d’Urgell aprova un paquet de mesures econòmiques d’1 milió d'euros.


Instruction: Donat aquest text, resumeix els punts principals.

Context:
L'Hospital Universitari de Bellvitge s'està transformant aquests dies per atendre els pacients amb coronavirus.
Un dels principals objectius és augmentar la capacitat de cures intensives (UCI) i reorganitzar tots els fluxos de treball, en un hospital on el 85% de l'activitat, aproximadament, es dedica ara al coronavirus.
El centre ha reconvertit diversos espais, com el vestíbul de consultes, habilitat com una àrea d'hospitalització amb una cinquantena de llits 'prealta', és a dir, per a aquells pacients que encara necessiten tractament abans de tornar a casa.
També han rescatat antigues sales d'operacions que actualment servien com a magatzem i que han adaptat com una àrea més d'hospitalització.
"Sala de yesos" indica un petit rètol abans d'entrar a la sala que precedeix un dels quiròfans de la planta 1, el de traumatismes.
És un vestigi que resisteix de la primera època de l'hospital, inaugurat el 1972.
Després que s'obrissin els nous quiròfans, les àrees d'operacions de les plantes 1 i 2 de la torre van quedar inactives i algunes sales van passar a servir de magatzem.
Davant la crisi sanitària causada per la pandèmia de coronavirus, els hospitals estan augmentant tan com poden els llits de cures intensives (UCI), sobretot, però també els de semicrítics i els convencionals.
El centre de l'Hospitalet de Llobregat ha recorregut a tots aquells espais que podien ser transformats o recuperats com a àrees d'hospitalització, com és el cas dels quiròfans de la planta 1.
De moment s'han plantejat com a àrees d'hospitalització amb llits convencionals però s'han adaptat les preses d'oxigen perquè puguin funcionar com a llits de pacients semicrítics en cas que sigui necessari.
De 68 UCI a un centenar
Com tots els hospitals, Bellvitge està augmentant la capacitat d'UCI i actualment atén un centenar de pacients amb covid-19, mentre que, en la situació habitual, disposava de 68 llits de crítics.
Un dels espais que s'està fent servir és on s'havia de traslladar l'UCI més endavant i que ara, per tant, està funcionant com una ampliació.
"L'hospital s'ha transformat en diversos aspectes.
La urgència s'ha hagut de reendreçar i ha calgut que, on abans visitaven patologies no covid-19 en quatre mòduls, ara s'hagi concentrat aquesta activitat en una i les altres tres són per a pacients amb la malaltia", explica el subdirector mèdic de Bellvitge, el doctor Jordi Gascón.
A més, explica, s'han habilitat sales de l'hospital de dia mèdic i quirúrgic com a extensions d'aquest servei d'urgències per "poder drenar i que no s'acumulin els pacients a la planta baixa".
A l'edifici de consultes externes, s'ha adaptat l'activitat ambulatòria indispensable per permetre la connexió de professionals mèdics que fan visites telefòniques, mentre que el vestíbul s'ha transformat en una altra àrea d'hospitalització.
Una cinquantena de llits esperen en aquest espai aquells pacients que aviat ja rebran l'alta però que encara necessiten algun tractament o seguiment.
És una idea similar a la dels pavellons molt propers a grans hospitals de Barcelona que s'han habilitat per atendre persones amb coronavirus.
Aquesta cinquantena de mobles són llits supletoris d'hotels, que ha gestionat l'Ajuntament del Prat, i que ara estan preparats per acollir pacients.
I en una altra mostra dels ginys a què han de recórrer els sanitaris aquests dies, s'ha disposat una reixeta, senzilla però pràctica, al costat dels llits perquè si és necessari s'hi pugui col·locar l'ampolla d'oxigen.
"Cada vegada que s'ha de formar un nou 'equip covid', tothom s'ofereix voluntari"
Per formar els 'equips covid', l'Hospital de Bellvitge compta no només amb els professionals de l'hospital, sinó també amb metges i infermeres de l'atenció primària que s'han ofert.
A més, al principi es van organitzar perquè un grup de professionals treballés des de casa perquè pogués substituir els que ara estan a l'hospital en cas que es contagiïn o s'hagin d'aïllar.
"Cada vegada que s'ha de formar un nou 'equip covid', tothom s'ofereix voluntari", recalca.
"Fem el que podem i ens estirem.
Costa organitzar-ho tot i ho fem tan bé com podem", reconeix el director mèdic de l'hospital, que assegura: "No anem sobrats de material però fem tot el possible perquè el personal tingui les mesures de protecció necessàries".
"És una feina farragosa perquè has de canviar-te la roba amb certa freqüència.
I és una feina dura des del punt de vista físic i emocional", expressa.
Tot i aquestes dificultats, el doctor Gascón deixa clar: "És la nostra feina.
L'hem triada i no defallirem.
Som metges, infermeres, professionals sanitaris diversos, i estem aquí pel que hem escollit, que és ajudar les persones quan es posen malaltes".

Response: L’Hospital Universitari de Bellvitge transforma espais i reorganitza fluxos de treball per adaptar-se al 85% de casos per coronavirus. S’han recuperat antigues sales d’operacions i augmenten els llits d’UCI de 68 a 100. Metges i infermeres de l’atenció primària s’ofereixen per formar “equips covid”. L’Ajuntament del Prat gestiona 50 llits supletoris d’hotel per a l’hospital.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El president de la Generalitat, Artur Mas, ha retret aquest divendres a ERC que estigui tenint una "mentalitat autonòmica o regional" quan s'està parlant d'assolir la independència.
"Dóna la sensació que encara estem més instal·lats en veure com es reparteix un poder autonòmic en regressió, disputar-se les engrunes del poder autonòmic, que no pas el que és la llibertat i l'estat per a un país", s'ha queixat durant la inauguració de l'últim acte de commemoració del Tricentenari.
Mas també ha aprofitat per valorar l'aute del TSJC d'admissió de les querelles pel 9-N i ha lamentat que l'Estat actuï a cop de "querelles i tribunals" en lloc de per la via de la negociació i del diàleg.
"No es pot aspirar a la llibertat i al fet de disposar d'un estat per a Catalunya amb mentalitat autonòmica o regional, i noto que hi ha més aquesta mentalitat de poder autonòmic o regional que no pas d'aspiració a l'autèntica llibertat", ha etzibat Mas a ERC.
El president, que ha endurit el to els últims dies, ha afegit que si hi hagués una mentalitat nova, un canvi de xip, no hi hauria "la confusió i les incerteses" actuals, i ha lamentat que "alguns que fins i tot a primera vista no haurien de tenir encara aquesta mentalitat de repartir-se un poder autonòmic en regressió", estiguin demostrant just el contrari.
Mas ha inaugurat aquest divendres la jornada 'Catalunya en el món 3.0.
Síntesi i palanques de futur', el darrer acte commemoratiu del Tricentenari, que ha comptat amb la participació i assistència d'experts de diversos àmbits, el comissari del Tricentenari, Miquel Calçada, el conseller de la Presidència, Francesc Homs, i el titular de Cultura, Ferran Mascarell.
I precisament, el president ha subratllat que no es podia quedar a seguir la jornada perquè "se li ha girat feina" i té "obligacions urgents" per intentar "trobar algun camí per veure si entre tots plegats són capaços d'abordar el futur".
Els periodistes l'han abordat a la sortida de l'acte preguntant-li si aquests últims comentaris significaven que tenia previst veure's amb el president d'ERC, Oriol Junqueras, aquest mateix divendres, cosa que ell ha negat.
"No, avui no, avui podeu no fer guàrdia a la plaça de Sant Jaume, perquè veig que esteu instal·lats ja cada dia", els ha dit.
En demanar-li què volia dir quan parlava d'"obligacions urgents" que no li permetien quedar-se, ha respost que tenia "moltes coses a fer sobre el procés i sobre altres coses".
Mas també ha aprofitat l'acte per referir-se a l'aute del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) admetent a tràmit les querelles contra el president de la Generalitat, la vicepresidenta del Govern, Joana Ortega, i la consellera d'Ensenyament, Irene Rigau.
De la mateixa manera que ha insistit que "no es pot abordar el futur, la llibertat i l'estat propi amb la mentalitat autonòmica i regional que alguns semblen exhibir", ha remarcat que tampoc l'Estat pot respondre als governants que compleixen els seus programes electorals a cop de querella.
"Igual que aquí tenim aquesta mentalitat molt estrictament autonòmica i regional, a l'Estat predomina molt sovint el fet de la querella i dels tribunals quan del que es tracta és de tenir la de la negociació política i el diàleg entre institucions", s'ha queixat.
Ni una mentalitat ni l'altra, ha conclòs Mas, "serviran per construir bé les properes dècades".
"Érem, som i serem"
El president ha elogiat el lema del Tricentenari 'érem, som i serem', i ha constatat el que li ha costat a Catalunya mantenir-se com a nació en els últims segles.
I si ho ha fet, ha continuat, ha estat gràcies a la llengua, a l'actitud davant del treball, la capacitat d'iniciativa, el talent individual, la capacitat d'integració de gent que ve de fora i la capacitat de projecció exterior.
Pel que fa al present, ha reivindicat que "mai com ara Catalunya havia esdevingut un subjecte de naturalesa política en el conjunt d'Europa i del món".
Si abans ho era Barcelona, ha dit, els darrers anys s'ha aconseguit situar també el país sencer.
I finalment, quant al futur, ha reconegut que hi ha interrogants, però ha opinat que Catalunya "pot aspirar a jugar en la Champions dels països del món", com ho fan altres estats de la mateixa dimensió que tindria el català.
Però per fer-ho, ha insistit, cal tenir instruments d'estat, en lloc d'una "capacitat de decisió autonòmica i regional, i a més en regressió".
Al seu parer, plantejar això no és dividir, com diuen alguns, sinó "sumar d'una altra manera".

Response: El president Artur Mas tanca el darrer acte de commemoració del Tricentenari, on critica que ERC tingui “mentalitat regional” en lloc de desig de llibertat. També ha lamentat que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya admeti a tràmit les querelles contra ell mateix, la vicepresidenta Ortega i la consellera Rigau com a substitut del diàleg i la negociació política.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El tret de sortida de la XII legislatura ha estat un bany de realitat per a l’unionisme.
El triomfalisme impostat de Ciutadans de la nit electoral ha deixat pas a l’evidència del resultat real, la victòria de l’independentisme, que s’ha traduït en la majoria republicana a la mesa del Parlament de Catalunya.
Després de setmanes de negociacions entre JxCat i ERC, l’independentisme va recuperar ahir el to en una sessió inaugurada per la intervenció contundent d’Ernest Maragall i closa amb el discurs social i mesurat del nou president, Roger Torrent.
Fora del parc de la Ciutadella, acordonada pels Mossos d’Esquadra, una gentada convocada per l’ANC donava suport als partits independentistes.
Dins l’hemicicle, els llaços grocs ocupaven els escons dels presos polítics i el seient de Jordi Cuixart a la tribuna de convidats i ressonava un aplaudiment cada vegada que un diputat independentista absent era cridat per votar els membres de la mesa.
La mesa d’edat, presidida per Maragall, va acceptar la delegació del vot dels diputats empresonats –Oriol Junqueras, Joaquim Forn i Jordi Sànchez– contra el criteri dels lletrats de la cambra.
La decisió va molestar la bancada de Ciutadans i Inés Arrimadas va demanar a la mesa que la reconsiderés.
El PP va limitar-se a protestar i Miquel Iceta va donar suport al vot delegat dels presos.
Per una altra banda, el govern espanyol va descartar de posar-hi traves, d’acord amb la interlocutòria del jutge Pablo Llarena que impedia que els presos polítics assistissin als plens.
Aquest fet pot establir un precedent amb vista a la sessió d’investidura, que s’ha de fer durant els deu dies hàbils després de la constitució del parlament.
Torrent ha de començar ara una ronda de contactes entre els representants de tots els partits polítics i ha de proposar un candidat a la investidura, que serà el president Carles Puigdemont, d’acord amb el pacte entre JxCat i ERC.
Tanmateix, Puigdemont s’ha de garantir el suport dels quatre diputats de la CUP, que reclamen un programa de govern que desplegui la República proclamada el 27 d’octubre.
Esprint cap a la investidura
El calendari situa el ple d’investidura, a tot estirar, el 31 de gener.
Si Puigdemont no hi obté la majoria absoluta, la segona ronda es faria quaranta-vuit hores després, quan n’hi hauria prou amb una majoria simple de vots favorables.
Descomptant el suport de la CUP, amb el vot delegat dels presos hi hauria un empat a 65.
És previst que la mesa permeti el vot delegat dels cinc diputats exiliats a Brussel·les, de manera que es garanteixi la majoria absoluta de l’independentisme.
Una maniobra que serà refusada de seguida pels partits unionistes i que pot acabar al Tribunal Constitucional espanyol (TC).
A més, segurament tornarem a veure escenes de filibusterisme dels diputats espanyolistes per a endarrerir la investidura i afegir tensió a l’ambient del parlament.
La principal incògnita serà la fórmula de la investidura de Puigdemont, que engegarà automàticament una operació d’estat inèdita entre el govern espanyol, el TC i la monarquia per a mirar d’evitar que Puigdemont prengui possessió del càrrec.
Ara com ara, s’ha sabut que es consideren dues opcions: una investidura telemàtica, amb la intervenció del president des de Brussel·les per videoconferència, i la lectura del discurs de Puigdemont al ple per part d’un diputat.
Una volta investit Puigdemont i suspesa la sessió –en una nova intromissió del poder judicial en el legislatiu i la voluntat popular–, s’obrirà una nova etapa en què l’independentisme haurà d’activar una estratègia innovadora i ensenyar les cartes.
Mentrestant, caldrà veure si el rellotge corre –perquè dos mesos després del primer intent d’investidura, la llei preveu una nova convocatòria electoral– o bé si el temps resta congelat mentre el tribunal no hagi emès cap sentència.
Segons els esdeveniments, l’independentisme haurà de triar un camí o un altre.
Vegeu també:

Response: El Parlament de Catalunya inicia la XII legislatura gràcies a l’acord entre ERC i JxCat per investir Puigdemont president, o de manera telemàtica o amb la lectura del seu discurs per part d’un diputat. La mesa, amb majoria independentista, decideix admetre els cinc vots delegats dels exiliats a Brussel·les. Puigdemont busca afegir el suport de la CUP per obtenir majoria absoluta.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El regidor d'Hisenda de l'Ajuntament de Manresa, Josep Maria Sala.
Foto: AjM
Aquest augment està per sota de l'IPC previst pel conjunt de l'estat per al 2012, que està situat en el 3,3% i que el govern municipal rebaixa un 0,6% per regularitzar –com es va comprometre a fer l'any passat- el desviament en relació a l'IPC real 2011 (2,4%) i que afectarà a l'Impost de Béns Immobles (IBI) i altres impostos i taxes que sumen el 60% de la recaptació total.
Segons Sala, “la nostra intenció és mantenir els ingressos municipals al nivell de l'IPC i, per ser escrupolosos, regularitzar-lo com en aquest cas a les estimacions reals.
El compromís de l'equip de govern no és en cap cas incrementar-los, excepte en el cas de serveis específics i algunes taxes per poder mantenir l'equilibri del cos t real del servei”.
En el cas de l'IBI, l'increment de l 2,7% farà que el 62,12% dels 59.686 rebuts que s'han de cobrar al 2013 tinguin augments inferiors als 25 euros i el 29,9% fins i tot veurà com se li rebaixa fins a 10 euros.
Només un 3,79% dels rebuts tindran un augment de 25 a 50 euros i l'1,48% pagarà entre 50 i 100 euros més.
En termes percentuals, el 65% del rebuts s'incrementa per sota del 3%.
També s'estableixen bonificacions per a famílies nombroses, amb la variació que aquest any es determinarà a partir del nivell d'ingressos familiars.
A banda d'aquest increment general que s'aplicarà a la major part de les ordenances fiscals de la ciutat, hi ha un altre grup d'ordenances específiques que és congelen i es mantenen igual en relació al 2012, com és l'Impost sobre Vehicles de Tracció Mecànica.
En el cas de l'Impost sobre les Plusvàlues s'eliminarà la bonificació que hi havia perquè s'ha de suprimir en haver-se superat el període cinc anys posteriors a la revisió cadastral del 2007.
Bonificacions de l'ICIO per rehabilitació i reforma d'immobles
Pel que fa a l'Impost sobre Construccions, Instal·lacions i Obres (ICIO) s'ha fet una rebaixa del tipus impositiu de 4 a 3,8%, i s'instaurarà un sistema per mòduls per adaptar-se l'impost a la realitat actual.
Aquest impost tindrà el 2013 serà una aplicació d'una bonificació del 95% per a la reforma de façanes; i una bonificació del 50% per a la reforma i rehabilitació d'immobles a tota la ciutat.
Al Centre Històric ja existeix la bonificació del 95% per impulsar l'activitat en aquest espai de la ciutat.
Pel que fa a la taxa d'escombraries, l'increment serà del 5,68%.
L'objectiu d'aquest augment és cobrir els costos reals d'un servei que enguany s'han encarit a causa de l'augment de l'IVA que han d'aplicar l'empresa concessionària de la neteja i el Consorci de Residus, així com els costos de renovació de la maquinària de recollida.
Descomptes del 3% per pagar els rebuts al març
El regidor d'Hisenda i Governació ha anunciat que el proper any continuarà havent una rebaixa del 3% a tots els rebuts que es paguin a l'avançada durant el mes de març.
Aquesta descompte que només s'aplicava al pagament de l'IBI, ara s'amplia a tres impostos i taxes més: l'Impost d'Activitats Econòmiques (IAE) , la taxa de guals i la taxa d'escombraries.
Una de les novetats d'aquestes noves ordenances és la creació d'una nova taxa de 300 euros per als caixers automàtics que s'utilitzen des de la via pública, que actualment són dotze a la ciutat, i que es deriva d'una proposició presentada per la CUP el passat mes de maig.
Pel que fa a la taxa de terrasses, es canvia la fórmula de càlcul per metre d'ocupació de la via pública i s'actualitza amb l'increment del 2,7% general, amb bonificacions d'un 20% fora de la temporada alta.
La taxa retirada de vehicles de la via pública, la grua, s'incrementarà un 8% i la de fires i mercats tindrà a partir de l'any vinent una quota fixa de 100 euros per parada que s'afegeix a la quota varia ble actual que s'aplica en funció dels metres lineals.
Les parades de Sant Jordi i Santa Llúcia estaran exemptes de pagar aquesta taxa i seran gratuïtes.
Suport al Centre Històric
En el capítol de rebaixes cal esmentar també les bonificacions del 95% que s'aplicarà a les taxes de llicències urbanístiques en obres que es facin als locals de planta baixa per a activitats comercials al Centre Històric, així com bonificacions en la taxa d'intervenció administrativa d'activitats per obertura de determinats negocis al Centre Històric.
Hauran de ser establiments que compleixin almenys dues d'aquestes condicions: que suposin una diversificació de l'oferta i resolguin una mancança real, que siguin singulars i innovador, que tracti d'activitats amb marca pròpia o que siguin activitats desenvolupades per artistes, dissenyadors o artesans.

Response: L’Ajuntament de Manresa anuncia un augment del 2,7% en els impostos i taxes municipals de 2013, sis punts per sota de l’IPC previst a l’estat pel 2012, del 3,3%. Manresa ajusta en un 0,6% el desviament de l’IPC real 2011, de 2,4%. Entre les novetats, la taxa de 300 € pels caixers automàtics a la vida pública, dotze a la ciutat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Els Bombers de Barcelona han començat a mobilitzar-se per reclamar al govern d'Ada Colau la construcció pendent de la caserna central del cos. El 2010 l'executiu socialista de Jordi Hereu va traslladar la històrica caserna de l'Eixample, construïda el 1932 al número 178 del carrer Provença –davant l'Hospital Clínic-, a un edifici provisional del parc de Joan Miró, que després va ser declarat il·legal.
L'antiga caserna del carrer Provença es va enderrocar per acollir la nova i dependències del Clínic, però sis anys després només hi ha un solar buit i un petit parc.
Els bombers han organitzat aquest dimecres al solar un esmorzar per reivindicar la caserna, al qual a les 10.00h participaven una cinquantena de bombers.
Oriol Salvador, de l'Agrupació de CCOO del cos barceloní, ha criticat "l'immobilisme total" de Colau.
Ha recordat que el parc enderrocat era "el vaixell insígnia" dels Bombers, i reclama a l'Ajuntament que faci el nou al centre de l'Eixample, i no com ara, que està en un lateral del districte central barceloní.
"Mai hauríem d'haver sortit d'aquí, per ubicació i per espai", ha defensat el representant del sindicat majoritari.
El solar, que és propietat del Clínic, està envoltat d'una tanca, però els bombers han entrat a dins per fer l'esmorzar, de pa amb tomàquet i botifarra.
Des del solar, Salvador ha assenyalat amb el dit que, a l'edifici del costat, els Bombers encara tenen dos pisos, però només funciona una part: el baix acull el casal del jubilat i un magatzem de l'Associació Cultural i Esportiva del cos. Segons ell, el primer projecte per ubicar al solar la caserna i dependències del Clínic "va quedar en l'oblit", i ara no treuen l'aigua clara sobre els plans municipals.
Tot i això, l'Ajuntament no ha enterrat per ara aquest projecte.
Colau recupera la idea de construir la caserna definitiva al solar de Provença
El govern Colau ha reprès la idea, segons han informat a NacióDigital fonts municipals, i ha realitzat un nou requeriment al Clínic perquè doni compliment al conveni del 2006 que van signar l'Ajuntament, l'hospital i el Departament de Salut de la Generalitat.
Amb el conveni, el Clínic es comprometia a executar i lliurar al consistori els locals i espais destinats a la nova caserna al solar del carrer Provença.
El gener del 2015, el govern de Xavier Trias ja havia fet un requeriment al Clínic, però el centre hospitalari va respondre que, a causa de les retallades, el projecte havia quedat ajornat i no tenia dotació pressupostària.
L'Ajuntament estudiarà les accions a emprendre en funció de la resposta del Clínic.
Es dóna el cas que el consistori té pendent de complir la sentència del 2012 del Jutjat Contenciós Administratiu número 9 de Barcelona, la qual va donar la raó als veïns del parc de Joan Miró i va declarar il·legal la caserna provisional.
Tot i això, la sentència s'ha de fer compatible amb la prestació del servei, raó per la qual encara no s'ha enderrocat.
La sentència es basa en el fet que el percentatge de superfície màxima construïda al parc podia ser d'un 5%, i ja s'havia esgotat amb la construcció d'una biblioteca i un pavelló esportiu.
Assumpta Escarp, a judici la setmana que ve per la caserna de Joan Miró
A més, es preveu que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) jutgi el 22 i el 23 de juny a la secretària d'Organització del PSC i diputada al Parlament, Assumpta Escarp, per un delicte urbanístic amb la caserna provisional del parc de Joan Miró comès presumptament quan era responsable de Seguretat del govern Hereu.
La Fiscalia demana una pena d'inhabilitació per ocupar un càrrec públic durant vuit anys i una multa de 6.000 euros per l'exregidora de Seguretat i de l'Eixample per haver autoritzat la construcció del parc de Bombers al parc de Joan Miró tot i saber que era zona verda.
Com que Escarp és diputada i, per tant, aforada, el cas el jutja el TSJC.

Response: Els Bombers de Barcelona, que avui dia utilitzen un edifici provisional del parc de Joan Miró que va ser declarat il·legal per un jutjat arran de la denúncia dels veïns, protesten al solar on s’hauria d’ubicar la caserna central del cos. L’Ajuntament requereix al Clínic que compleixi el conveni per a la construcció de la caserna al carrer Provença.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Superada la investidura i amb el compromís explícit de Pedro Sánchez de "desjudicialitzar" el conflicte amb Catalunya -que topa amb les decisió del Tribunal Suprem sobre Oriol Junqueras-, dues paraules tornen a copar el debat polític: indult i amnistia.
Sotmès a una alta pressió de la dreta, que l'acusa de deixar el govern en mans dels "colpistes", el PSOE s'ha afanyat en dir públicament que cap d'aquestes dues vies que permetria la llibertat dels dirigents independentistes empresonats està sobre la taula.
Ha estat el secretari d'Organització del PSC i membre de l'equip negociador amb els republicans, Salvador Illa, qui ha dit aquest dijous a RAC1 que el nou govern no contempla ni l'indult ni l'amnistia.
El dirigent socialista ha insistit que cap de les dues qüestions han estat abordades en la negociació amb ERC, tot i admetre que podran ser plantejades en la mesa de diàleg que es posarà en marxa.
"No crec que pugui anar per aquest camí", ha insistit.
Tot plegat, mentre dimarts la líder dels comuns i alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, assegurava que l'indult és l'opció "eficaç i ràpida" per desjudicialitzar el conflicte.
De fet, els comuns han defensat en els darrers mesos, també en campanya electoral, que l'indult i la reforma del delicte de sedició en el codi penal eren els dos mecanismes pels quals apostaven per aconseguir l'alliberament dels presos polítics.
sentència de l'1-O
UGT de Catalunya demanarà l'indult per a Bassa
Ros explica que l'organització iniciarà el procés però no concreta "el com i el quan"
Les declaracions de dirigents socialistes i de l'òrbita de Podem reflecteixen una de les discrepàncies cabdals que haurà de gestionar el futur govern de coalició de Pedro Sánchez i Pablo Iglesias.
Tot i això, els independentistes han insistit que no demanaran l'indult i que l'amnistia ha de ser el camí.
Així pensen plantejar-ho tant Junts per Catalunya com ERC a les negociacions amb el PSOE.
De fet, han estat els mateixos presos els que han rebutjat la possibilitat de ser indultats en considerar que aquesta via implica un penediment.
L'indult és tracta d'un perdó, una mesura de gràcia que pot concedir el govern espanyol i que en cap cas pot ser de caràcter general.
Si es presenta la sol·licitud, la Fiscalia i el tribunal sentenciador -en aquest cas el Suprem- fan informes al respecte que no són vinculants però sí que poden tenir efecte en la decisió que acaba prenent el govern espanyol.
La tramitació correspon fer-la al Ministeri de Justícia i s'aprova en consell de ministres mitjançant un Reial Decret que es publica al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).
Un indult podria ser total o parcial.
El parcial pot consistir en la commutació per la pena per altres de menors mentre que el total suposa l'extinció de la responsabilitat penal del condemnat.
El govern espanyol està obligat per llei a remetre semestralment al Congrés dels Diputats un informe sobre la concessió o denegació d'indults.
Fonts jurídiques consultades expliquen que, en cas que el govern espanyol el concedís, el pres no podria negar-se a acceptar-lo.
procés català
La llei d'amnistia de 1977, un precedent que no serveix
La resolució del Parlament que demana amnistiar els presos en cas de condemna es produeix 42 anys després del text aprovat pel Congrés, que va permetre la immunitat dels torturadors del franquisme
Diferència amb l'amnistia
Un indultat no deixa de ser considerat culpable i manté els antecedents penals però evita complir la totalitat de la condemna.
L'amnistia és diferent: implica l'extinció de tots els efectes del delicte i no només anul·la la pena sinó també els antecedents penals.
Els presos deixarien de ser culpables.
No està contemplada a l'ordenament jurídic espanyol i hi ha juristes que qüestionen la seva constitucionalitat.
L'amnistia està vinculada a determinats moments de canvi, conflicte o refundació política, segons apunten autors que han abordat la matèria.
S'hauria d'acordar a través d'una llei aprovada al Congrés dels Diputats i implicaria que s'eximeix de responsabilitat tots aquells acusats o condemnats pels delictes que recull la llei d'amnistia.
Per tant, hauria d'incloure els líders independentistes a l'estranger i podria implicar l'anul·lació de les altres causes obertes contra l'independentisme.

Response: El govern de Pedro Sánchez, pressionat per la dreta, no contempla ni indultar ni donar l’amnistia als presos polítics, però admet que es podria debatre a la taula de diàleg, segons Salvador Illa. Podem defensa l’opció de l’indult. Els independentistes només aposten per l’amnistia, perquè l’indult implica un penediment. UGT tramitarà la sol·licitud d’indult per a Bassa.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Grècia té aquest diumenge una nova cita amb la seva història, construïda els últims anys a base d'eleccions i xifres macroeconòmiques.
Els grecs han estat convocats de manera anticipada per decidir si ratifiquen el Govern liderat per Nova Democràcia o opten per un gir a l'esquerra simbolitzat en aquesta ocasió per la Coalició de l'Esquerra Radical (SYRIZA) d'Alexis Tsipras.
El país ha arribat fins a aquestes eleccions un altre cop després d'un avançament, sense que hagin passat tres anys des de l'última cita.
El primer ministre, Antonis Samaras, va apostar fa un mes el seu futur polític a l'elecció del president, que va decidir avançar al desembre de 2014 per tancar una incertesa que ja començava a treure cap.
La designació presidencial correspon al Parlament i obliga que una 'súpermajoria' de diputats aboni un únic candidat.
Nova Democràcia i el PASOK no han aconseguit sumar suficients suports per al seu candidat, l'excomissari europeu Stavros Dimas, el que va derivar en la dissolució parlamentària --tal com volia SYRIZA--.
Gairebé deu milions de grecs estan cridats a votar per elegir la composició del Parlament o Consell dels Hel·lens.
El vot és obligatori, si bé en la pràctica no s'apliquen sancions i les lleis preveuen excepcions per al cas de les persones grans de 71 anys, que representen una cinquena part de l'electorat total.
La llei estableix que els col·legis electorals estan oberts a Grècia des que es fa de dia fins que es posa el sol.
En termes pràctics, aquest dogma ha traduït en una obertura d'urnes a les 7.00 --una hora menys a l'Espanya peninsular-- i tancaran a les 19.00.
Una vegada segellades les urnes, els mitjans publicaran els primers sondejos.
Samaras i Tsipras ja han votat
El primer Samaras ha dipositat ja el seu vot fent una crida als indecisos per consolidar un futur grec unit a Europa.
"Aquestes eleccions determinaran el futur del país i dels nostres fills.
Avui decidirem si seguim endavant, forts, amb seguretat, o si ens veurem immersos en problemes", ha explicat en declaracions recollides per 'Enikos' a la seva sortida del col·legi electoral de Messinia, al Peloponès, on ha dipositat el seu vot.
També ha anat a votar el qui totes les enquestes vaticinen com a guanyador.
"Avui el poble hel·lènic donarà l'últim pas per recuperar la seva dignitat, per viure un futur amb solidaritat", ha anunciat Alexis Tsipras a la premsa a la sortida del col·legi electoral.
Aritmètica electoral
Dels 300 diputats en joc, 238 s'elegeixen en funció de les 56 circumscripcions mitjançant un sistema de repartiment proporcional, mentre que altres 12 queden distribuïts pel percentatge de sufragis obtinguts a nivell nacional.
Quedarien per repartir, per tant, 50 escons.
El sistema electoral grec preveu una prima de mig centenar de diputats per al partit més votat --no es requereix un llindar mínim de suport--, en un intent de garantir una governabilitat que no sembla assegurada després del comicis d'aquest diumenge.
Per obtenir majoria absoluta, un partit o coalició necessita sumar un total d'un mínim de 150 diputats, cosa que a l'actual escenari sembla complicada.
La Constitució grega planteja un termini de tres dies perquè el partit més votat formi Govern i, si no ho aconsegueix, passa el torn al segon.
En el cas que cap força aconsegueixi formar una coalició, Grècia es veuria abocada a noves eleccions, com ja va ocórrer després del comicis del maig del 2012.
Nova Democràcia va aconseguir llavors uns insuficients 108 escons que va aconseguir convertir al juny en 129.
Els diputats del PASOK (33) li van donar la clau del Govern.
Entre els potencials aliats destaca ara To Potami (El Riu), que en pocs mesos --va sorgir abans de les eleccions europees del maig del 2014-- ha aconseguit ascendir fins al punt de lluitar pel tercer lloc.
La seva ambigüitat programàtica el deixa com a possible partit frontissa tant per a SYRIZA com per a Nova Democràcia.
La terna la completen el Partit Comunista, que s'inclinaria en principi per SYRIZA; Grecs Independents, més afins a Nova Democràcia; o Alba Daurada, amb una ideologia neonazi que el deixa fora de qualsevol càlcul de negociació postelectoral.

Response: Grècia celebra eleccions per decidir entre la ratificació del Govern d'Antonis Samaras, de Nova Democràcia, o la coalició d’esquerres Syriza encapçalada per Alexis Tsipras. Calen 150 diputats com a mínim per obtenir majoria absoluta, del total de 300, encara que 50 escons poden anar al partit més votat, segons el sistema electoral grec.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Una festa multitudinària d’aquest cap de setmana a Wuhan ha tornat a posar la mirada internacional sobre l’indret on va començar la pandèmia de la covid-19.
Milers de persones saltant i ballant en una piscina, sense màscara ni distància de seguretat, contrasten amb les estrictes mesures de contenció del coronavirus que hi ha arreu del món.
Això fou al parc aquàtic Maya Beach, un establiment que va reobrir el juny amb la capacitat reduïda al 50%.
Les imatges, difoses per l’agència France-Presse, han suscitat comentaris de tota mena per l’impacte simbòlic de veure una escena que, si bé podia ser normal l’estiu passat, ara sembla impossible.
El fet és que, segons dades del govern local, fa setmanes que a tota la província de Hubei –on viuen 58,5 milions de persones– els únics casos de covid-19 que s’hi detecten són provinents de fora.
No hi ha ingressats als hospitals ni tampoc casos sospitosos ni asimptomàtics que hagin d’estar aïllats.
Dimarts, dia 18 d’agost, tan sols hi havia ingressada per covid-19 una persona, vinguda de fora la regió, i 114 d’aïllades perquè són contactes d’un cas confirmat o d’un possible cas.
Com és possible que Wuhan hagi aconseguit de recuperar la normalitat d’una manera tan eficaç?
Una de les claus és la contundència amb què el govern xinès va actuar per eradicar el virus, i que va fer que Occident observés amb molta suspicàcia l’autoritarisme d’algunes mesures.
El 23 de gener, quan hi havia 571 casos confirmats i 18 morts, el govern xinès va reaccionar confinant els més de vint milions d’habitants de Wuhan, Huanggang, Zhijiang, Chibi, Xiantao i Ezhou.
La preocupació del govern era evitar una mobilitat multitudinària per l’Any Nou xinès (25 de gener), atès que la població acostuma a desplaçar-se per tot el territori.
Els vuit vídeos més impressionants sobre el coronavirus a la Xina
El confinament va ser total: suspensió del transport públic, tancament de tots els negocis tret dels essencials i obligació de restar a casa.
Les mesures es van fer més estrictes progressivament, fins al punt que es va arribar a no permetre de passejar el gos ni de sortir a comprar.
El proveïment de queviures va passar a fer-se amb comandes en línia que transportaven els treballadors essencials.
La mesura va durar 76 dies i el 8 d’abril Wuhan va començar a recuperar la normalitat que tenia abans del coronavirus.
El dia de la reobertura encara hi havia 448 ingressats, dels quals 158 greus, però les darreres dues setmanes només s’havien detectat dos casos nous a la província de Hubei.
El còmput total fins aquell dia era de 3.213 morts i 67.803 casos confirmats a tota la regió.
Aquest metge també posa molt d’èmfasi que els malalts amb símptomes lleus que no necessiten hospitalització no es poden aïllar al seu domicili.
‘Els primers dies hi va haver molts casos en què un pacient havia infectat tota la família de tres membres, cinc o sis.
Va ser una lliçó dolorosa’, va dir.
Després d’haver constatat aquest problema, Wuhan va convertir els equipaments públics com ara gimnasos o fires en setze hospitals temporals per a allotjar-hi pacients amb símptomes lleus.
‘Si no es talla la transmissió, el fet natural és que les infeccions creixin –va dir–.
Per a contenir una epidèmia, s’ha de controlar completament, pel cap baix, un d’aquests tres factors: l’origen de la infecció, la ruta de la transmissió i la població susceptible.’
L’aixecament del confinament total de Wuhan va ser el primer pas per a retornar a la normalitat, però encara se n’havien de fer molts més.
El 29 d’abril es va reobrir la torre Yellow Crane, un dels principals atractius de la ciutat, i el 7 de maig els estudiants del darrer any d’institut van poder tornar a classe.
Però no fou fins el 10 de juliol que hi van poder tornar la resta d’alumnes d’institut.
Les classes presencials es van reprendre amb estrictes mesures de separació d’un metre i mig, control de la temperatura dues vegades el dia i obligació de dur màscara.
El 9 de juny es va reprendre la connexió aèria entre Wuhan i Pequín i el 18 de juliol es va tornar a obrir el gran teatre Qintai, amb un 30% de la capacitat.
La rotunditat de les autoritats es va reprendre quan, el 10 de maig, es van detectar 6 casos nous de covid-19 en un mateix un edifici, fet que trencava la tendència de 0 casos d’ençà del 4 d’abril.
La reacció va ser una campanya a gran escala: 6,5 milions de proves PCR en deu dies.
I el resultat: la detecció de 300 casos asimptomàtics que foren aïllats, com també els 1.174 contactes estrets.
El 15 de juny el govern local va declarar la ciutat lliure de casos confirmats o sospitosos de covid-19.

Response: El govern xinès desconfina Wuhan, que recupera la normalitat després d’estrictes mesures de contenció. A la ciutat només hi ha una persona ingressada per covid-19 i 114 aïllats per ser contactes de positius, mentre la resta del món es torna a confinar. A la província de Hubei, amb 58,5 milions d’habitants, fa setmanes que no s’hi transmet el virus.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
VALÈNCIA, 9 (EUROPA PRESS)
La XXII Jornada de Sociolingüística, que se celebrarà en el Campus d’Alcoi de la Universitat Politècnica de València el 24 i 25 de març se centrarà enguany a analitzar els ‘Reptes socials i polítics de la normalització lingüística al País Valencià’ i reunirà tant experts del món acadèmic com representants polítics per a donar a conéixer de primera mà l’aplicació del Decret de Plurilingüisme, l’homologació de títols diferents territoris i el requisit lingüístic en la futura llei de la funció pública, normes que “calien”.
Així ho ha manifestat este dijous en roda de premsa l’acadèmic de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL) i la delegat a Alacant de l’Institut d’Estudis Catalans, Brauli Montoya, entitats que col·laboren en l’organització de la trobada al costat de la UPV, Ajuntament d’Alcoi, Coordinadora de l’Alcoià i el Comptat pel Valencià i Centre Ovidi Montllor.
Han intervingut també la secretària de l’AVL Verònica Cantó i el tècnic lingüístic en la UPV, Josep Cortés.
Montoya ha explicat que la intenció d’esta jornada és “donar a conéixer” esta nova normativa sobre el valencià que “calia” i “contrarestar les crítiques en contra d’alguns sectors socials i ideològics”, doncs “la llengua és propietat de totes les ideologies” i, “o és de tots o acabarà sent de ningú”, ha advertit.
La cita arrancarà el divendres 24 a la vesprada amb el president de l’AVL, Ramón Ferrer, l’alcalde d’Alcoi, Antoni Ferrer i el conseller d’Educació, Vicent Marçà, que pronunciarà la conferència inaugural ‘Reptes socials i polítics de la normalització lingüística al País Valencià’.
El dissabte 25, el professor de la Universitat d’Alacant (UA) Vicent Brotons farà una ‘Anàlisi del Decret de Plurilingüisme’; el secretari autonòmic de Justícia, Ferran Puchades, parlarà sobre ‘La nova llei de Funció Pública i la competència lingüística’; i, per primera vegada, junts en una taula redona, els tres directors generals de política lingüística de Comunitat Valenciana, Catalunya i Balears, –Rubén Trenzano, Ester Franquesa i Marta Fuxà–, debatran sobre l”Homologació de títols de la llengua en els territoris de llengua catalana’.
Les jornades tindran també una part lúdica.
Així, el divendres hi haurà una lectura dramatitzada de poemes de Joan Valls (1917-1989), en homenatge al centenari del naixement de l’autor alcoià, que estarà a càrrec de Rosanna Espinós, i el dissabte es realitzarà una ‘Ruta literària’ sobre el poeta en companyia de Francesc Gisbert i Ester Vizcarra, per la ciutat que va ser clau en la seua vida i obra.
A més, tots dos dies es podrà gaudir de sopar i menjar, respectivament, amb Filà Mudèjars.
I el dissabte es farà una visita a l’exposició ‘Dones escriptores’.
“FER POSSIBLE VIURE EN VALENCIÀ”
Amb este programa, ha apuntat Montoya, la intenció és “arribar als usuaris” del valencià i “vetlar per l’ús social de la llengua”.
En este sentit, ha assenyalat que el “problema” per a la normalització lingüística és el “desús” del valencià la “inèrcia del qual a la baixa va frenar l’Estatut d’Autonomia i la Llei d’Ús i Ensenyament del valencià, però en els últims 20 anys –ha assenyalat– la cosa no ha anat gens bé” i “el coneixement del valencià es manté precàriament per prop del 50% de la població i el seu ús encara més baix”.
Davant esta situació, “reivindiquem recuperar la nostra llengua”, ha apuntat.
En la mateixa línia, la secretària de l’AVL, Verònica Cantó, ha subratllat que esta edició de la Jornada Sociolingüística se centra precisament en els reptes de l'”ús” del valencià.
“S’ha de fer possible viure en valencià”, ha defès.
En este sentit, ha puntualitzat que “no cal fer instrumentalització política de la llengua perquè s’embruta” i ha advocat per avançar en la normalització de la llengua en tots els àmbits socials.
“Ja tenim les normes, ara interessa l’ús”, ha sentenciat.
En la mateixa línia, el professor Josep Cortés ha reivindicat que “la llengua és patrimoni de tots i cadascun des del seu àmbit contribuïx a sumar.
Sumem, no enfrontem”, ha ressaltat.
La inscripció en les jornades es pot fer directament en la web www.sociolinguistica.eu fins al 22 de març.
A un preu de 25 euros per al públic en general i de 20 euros per a estudiants, enguany la jornada serà reconeguda com a activitat formativa per la Conselleria d’Educació i els assistents tindran veu i podran participar del debat.

Response: En la XXII Jornada de Sociolingüística organitzada per l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, celebrada a la Universitat Politècnica de València, es debatrà sobre els reptes tant socials i polítics de la normalització lingüística al País Valencià, així com sobre el Decret de Plurilingüisme o la pèrdua de l'ús i el coneixement del valencià.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El conseller d'Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell, ha assegurat aquest dimecres que no ha detectat "cap influència del conflicte polític" en les activitats econòmiques i financeres durant els seus contactes a la City de Londres.
Mas-Colell, que és a la capital britànica, ha advertit que el govern català i l'espanyol estan "en el mateix vaixell" i que no hi ha "absolutament cap raó o motivació per posar en qüestió l'activitat financera als mercats del govern espanyol".
El conseller també ha avisat que Madrid tampoc "no té raons" per afectar "la visibilitat" catalana.
Mas-Colell ha defensat a Londres que el 9-N serà "una celebració de la democràcia, però en la seva absència".
El conseller d'Economia, que ha viatjat a Londres per oferir una conferència a Westminster, entrevistar-se amb membres de la City financera i mitjans de comunicació britànics, ha assegurat que el procés català no té cap impacte en els mercats.
"Les oscil·lacions que observem estan perfectament correlacionades amb la situació europea, el BCE, etc", ha explicat Mas-Colell en declaracions a la premsa.
"Tant el govern espanyol com nosaltres som extremadament curosos amb el tema, som completament conscients que estem en el mateix vaixell", ha dit el conseller.
"El govern espanyol no té raons per afectar la nostra visibilitat o reputació internacional, i nosaltres no tenim absolutament cap raó o motivació per posar en qüestió l'activitat financera als mercats del govern espanyol", ha dit Mas-Colell des de Londres.
Discurs a Londres
Mas-Colell ha volgut traslladar en un discurs al parlament de Westminster que el 9-N serà "una celebració de la democràcia, però en la seva absència, perquè la consulta no es realitzarà".
"La democràcia ha estat prohibida", ha avisat Mas-Colell, que ha reiterat que el 9-N "no és un exercici electoral" i que els seus referents són "les mobilitzacions de ciutadans de l'11 de setembre".
Amb tot, el conseller ha fet una crida a la participaci
Mas-Colell ha volgut destacar en el seu discurs al parlament britànic "el desig i la necessitat de negociació" amb el govern espanyol, que segons ell ha de concloure "amb un referèndum que inclogui la independència entre d'altres opcions".
Mas-Colell ha reiterat que el govern espanyol "té referents", com el britànic, que hauria de seguir "És evident que al Regne Unit hi ha hagut un procés democràtic exemplar que, a més, no ha acabat malament pels interessos de Londres, i no veig perquè el govern espanyol ha d'estar espantat o ha de tenir problemes per entrar en un procés de negociació", ha destacat el conseller.
Segons Mas-Colell, "l'única manera" d'acabar amb les tensions actuals entre Madrid i Barcelona és el diàleg i la negociació perquè "aquest no és un assumpte d'un, dos o tres dies".
"Catalunya fa moltes dècades, per no dir més, que està en aquest projecte, i per tant tard o d'hora crec que el govern espanyol, que està en un context europeu, haurà de negociar", ha defensat el conseller.
El conseller d'Economia ha evitat especular en declaracions a la premsa sobre unes possibles eleccions plebiscitàries.
"Tot està obert", ha dit Mas-Colell, que considera que la convocatòria de comicis avançats dependrà "del 9-, del procés de discussió interna del govern, de les posicions dels diferents partits de l'oposició i de l'actitud i el comportament del govern central".
"No avanço res ni especulo, l'únic que ?se és que hi haurà unes eleccions abans de la tardor del 2016", ha puntualitzat.
Catalunya "no ha escollit el moment de conflicte"
En el seu discurs davant de mig centenar de membres del parlament britànic, Mas-Colell ha destacat que Catalunya "no ha escollit el moment de conflicte" amb l'Estat i que s'està defensant "d'un atac en tota regla" en els fronts de la identitat i l'autogovern.
El conseller ha denunciat des del parlament britànic la "política recentralitzadora en tots els àmbits" del govern espanyol, que segons ell s'impulsa amb "l'excusa de la lluita contra la crisi econòmica i la recerca de l'eficiència".
"És una mera excusa perquè algunes de les economies més eficients i productives del món són estats federals" ha explicat Mas-Colell.
El responsable de les finances catalanes ha recordat des de Westminster que el president Artur Mas està obert al diàleg amb el president espanyol Mariano Rajoy però també ha advertit que el parlament català podria fer un "exercici de sobirania" sempre i quan s'haguessin celebrat unes eleccions amb un clar mandat democràtic i no hagués prosperat "una última oportunitat per a les negociacions".
Mas-Colell ha defensat que el seu escenari ideal seria un en el qual el govern espanyol mogués fitxa per acabar "amb la seva intransigència" i s'avingués "a negociar".
En referència al referèndum escocès, Mas-Colell ha dit als diputats: "Vostès saben molt bé, per la seva experiència recent, que el debat democràtic pot acabar, o no, en la independència”.

Response: Mas-Colell, conseller d'Economia i Coneixement, ha fet una visita a Londres per donar una ponència i fer diverses entrevistes amb membres de la City i mitjans anglesos, i ha confirmat que el conflicte polític català no té cap impacte econòmic en els mercats de la City de Londres i defesa el 9-N com una celebració democràtica.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Red Eléctrica ja ha enllestit l'obra de la nova subestació de la MAT a Sant Julià de Ramis (Gironès) i la posarà en servei durant la primera quinzena de gener.
Aquesta subestació, que s'ha batejat amb el nom de La Farga, fa de xarnera entre la de Bescanó i el parc elèctric dels 400 kV a Santa Llogaia d'Àlguema.
Ha suposat una inversió de 25 milions d'euros (MEUR) i tanca el cercle de la MAT arreu de les comarques gironines.
El delegat de Red Eléctrica a Catalunya, José Ignacio Lallana, subratlla que La Farga "aportarà més seguretat de subministrament" perquè suposarà "un nou punt d'injecció d'energia cap al territori".
En paral·lel a la seva posada en servei, Red Eléctrica també començarà a desmantellar la línia de 220 kV que s'ha compactat amb la MAT entre Vic i Bescanó.
D'aquest antic traçat n'hauran de desaparèixer 100 torres i 38 quilòmetres de línia.
La subestació de La Farga se situa al mig del tram Bescanó-Santa Llogaia, en una peça de terreny a tocar de l'N-II.
Les obres per aixecar aquest parc elèctric, que compta amb sis transformadors, van començar la primavera de l'any passat i han durat més d'un any i mig.
Ara els treballs ja s'han enllestit.
La nova subestació ja s'ha posat en tensió i ha entrat en fase de proves.
Segons concreta el delegat de Red Eléctrica, la previsió de la companyia és que "entre la primera i segona setmana de gener" ja entri plenament en servei.
La Farga rebaixarà l'energia que arribi de la MAT fins als 220 kV i l'injectarà a les diferents esteses que hi connecten.
José Ignacio Lallana explica que la nova subestació s'afegirà a la de Bescanó a l'hora de "millorar la seguretat del subministrament elèctric al territori" i garantir l'alimentació a tota l'àrea de Girona (en especial, la Costa Brava).
L'eix de la interconnexió, enllestit
De totes maneres, però, La Farga també tanca tot el cercle de la MAT a les comarques gironines.
És la peça que completa l'eix de la interconnexió dels 400 kV a través dels Pirineus.
Precisament, la nova subestació s'enllesteix quan es compleixen deu anys del naixement d'Inelfe (la societat que van crear Red Eléctrica i la seva homònima francesa RTE per tirar endavant el projecte).
"La MAT és una infraestructura que a més de permetre fer la interconnexió elèctrica, també garanteix que hi hagi més punts d'injecció d'energia al territori", concreta el delegat de Red Eléctrica.
I aquest últim –precisa Lallana- és l'objectiu amb el qual es va aixecar la subestació de Bescanó i, ara, la de Sant Julià de Ramis.
"Totes dues permeten que l'energia passi de la línia de transport de 400 kV a les de distribució, que millorem el subministrament a tot Girona, i en particular a la zona de la costa", diu el delegat.
Més desmantellaments
L'entrada en servei de La Farga també permetrà que Red Eléctrica tiri endavant els desmantellaments que encara hi ha pendents.
A l'estiu, i amb més de dos anys de retard, la companyia ja va començar a tirar a terra antigues línies.
Però n'hi havia una que es va deixar pendent fins que no s'acabés la nova subestació de La Farga.
Es tracta d'una línia de 220 kV que s'estén entre Vic i Bescanó.
Té un centenar de torres i suma 38 quilòmetres.
Segons concreta Lallana, no es podia desmuntar abans que La Farga no entrés en servei perquè sinó "tindríem un sistema en precari, amb la possibilitat que davant de qualsevol incident hi hagués una apagada".
Ara, però, el delegat de Red Eléctrica ja ha anunciat que aquesta antiga línia començarà a desaparèixer a finals de gener.
Es preveu que els treballs per desmuntar les torres s'allarguin durant mig any.
Pendents de Riudarenes
Si bé la subestació de La Farga completa tot l'eix elèctric de la interconnexió, encara hi ha una peça pendent per acabar tot el trencaclosques de la MAT a les comarques gironines: el ramal de Riudarenes (Selva).
José Ignacio Lallana explica, però, que després que la Generalitat emetés un informe desfavorable al projecte, Red Eléctrica encara està pendent de rebre la resposta del Ministeri.
"No hem tingut més informació al respecte", conclou.

Response: Red Eléctrica ha confirmat que ja s'han acabat les obres de la nova subestació de la MAT a Sant Julià de Ramis. S'espera que ja estigui en funcionament la primera quinzena de gener i amb aquesta subestació, anomenada La Farga, el projecte de la MAT en comarques gironines ha quedat finalitzat.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Les oficines d'ACCIÓ a l'exterior celebren 30 anys d'ençà l'obertura de les primeres seus a Tòquio, Nova York, San Francisco, Hong Kong i Milà.
En aquest temps, l'agència de promoció econòmica de la Generalitat, que té per objectiu acompanyar les empreses catalanes en els seus processos d'expansió internacional, ha gestionat 20.000 projectes d'internacionalització i s'ha convertit en la porta d'entrada de més de 100 mercats a través de 40 oficines en països d'arreu del món.
En declaracions a l'ACN, els directors de les oficines a Miami i Singapur expliquen que els productes catalans busquen distingir-se per la seva qualitat i són ben rebuts als mercats internacionals.
El president de la Generalitat, Quim Torra, i la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, encapçalaran la celebració de l'aniversari avui a les 6 de la tarda al Palau de la Generalitat.
El que avui es coneix com a ACCIÓ és resultat de la fusió de dos organismes anomenats COPCA i CIDEM.
En aquests 30 anys, els serveis d'ACCIÓ més populars entre les empreses catalanes han estat la cerca de canals de comercialització (és a dir, trobar distribuïdors, socis o clients al país de destí), disposar d'un espai físic a l'oficina per treballar directament a l'exterior i participar en missions empresarials.
Cada euro invertit es multiplica per 32
Segons càlculs d'ACCIÓ, per cada euro públic invertit en les oficines es genera un impacte de 32 euros d'exportacions.
Des de 1995, les exportacions catalanes s'han multiplicat per 4, mentre que la mitjana de les exportacions mundials ho han fer per 3,4 en el mateix període.
L'any passat, el valor de les exportacions catalanes va ser de 70.828,7 milions d'euros, la xifra més alta de la sèrie històrica per setè any consecutiu.
En total, exporten més de 46.600 empreses, de les quals 17.091 porten més de quatre anys seguits venent els seus productes a l'exterior.
Singapur: la porta d'entrada a mercats desconeguts
El director d'ACCIÓ a Singapur, Jordi Maluquer de Motes, destaca la capacitat de l'organisme d'adaptar-se a les necessitats de les companyies i a les particularitats de cada mercat.
En el cas de la seva oficina—que cobreix una desena de països del sud-est asiàtic, com Indonèsia, Malàisia i Tailàndia—explica que les empreses catalanes valoren el "servei de porta d'entrada" i el coneixement sobre uns mercats que són "tremendament desconeguts".
Maluquer de Motes explica que la competència comercial a la regió "és ferotge" i que en dues dècades ha passat d'estar controlada per Japó a estar-ho per la Xina.
"Si has d'entrar a lluitar amb ells en els seus forts no tens res a fer.
L'empresa catalana i europea en general el que intenta és situar-se com a producte de qualitat, de més nivell i fer valer la diferència de qualitat, perquè el cost sempre serà més alt que els dels xinesos", explica.
Segons el director de l'oficina d'ACCIÓ a Singapur, els productes catalans més populars entre els països del sud-est asiàtic són els béns intermitjos per a la indústria, com maquinària tèxtil, d'envàs i embalatge, i per a plàstic.
Miami: un peu a cada continent
Al seu torn, la directora d'ACCIÓ a Miami, Conxita Muñoz, explica que la principal ciutat de l'estat de Florida permet a les companyies vendre a Amèrica Llatina mentre preparen totes les homologacions necessàries per entrar al mercat estatunidenc.
"L'empresa catalana té molta afinitat i facilitat per començar negocis a Amèrica.
I Miami, des de fa temps, s'ha convertit en aquest lloc on sembla que poden tenir un peu als dos continents i pot ser més fàcil per començar", assegura Muñoz.
Les oficines d'ACCIÓ a Miami ofereixen un espai de coworking que acull empreses catalanes que volen obrir oficines als Estats Units.
Segons Muñoz, el servei va néixer fruit de la necessitat d'estar "a prop del mercat" després de captar els primers socis i obrir canals de comercialització.
"Si no, la consolidació és molt difícil", diu Muñoz.
"És important no només ajudar a obrir portes, sinó també ajudar en la implantació, a donar la mà, estar a prop de l'empresa quan està obrint la seva delegació".
Programa de beques: més de 500 beneficiaris
A banda de donar suport a l'empresa catalana per augmentar les seves vendes i presència a l'exterior, ACCIÓ ofereix un programa de beques del qual ja s'han beneficiat més de 500 joves.
L'objectiu de la iniciativa és doble: d'una banda, formar joves en l'àmbit del comerç internacional i la gestió empresarial; d'altra, dotar de talent a l'empresa per ser més competitiva en el seu procés de sortida a l'exterior.
Muñoz destaca el programa de beques com "un dels millors serveis" que ofereix ACCIÓ.
"Tots els becaris que passen per les oficines troben feina.
A més, poden aprendre i donar una aplicació pràctica al que han estudiat", explica.

Response: Ja fa 30 anys que ACCIÓ va obrir les seves primeres oficines internacionals a Tòquio, Nova York, San Francisco, Hong Kong i Milà. L'objectiu d'aquesta agència de promoció econòmica de la Generalitat és recolzar les empreses catalanes en la seva expansió i internacionalització. A més, ACCIÓ ofereix un programa de beques que ja ha beneficiat uns 500 joves.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Mohamed Choulli el Hosni és el pres que va morir dilluns en un incendi a la presó del Puig de les Basses, intoxicat pel fum del foc.
Dos interns més van resultar ferits per la inhalació i van ser ingressats a l’Hospital de Palamós, i dos funcionaris que van intervenir per apagar l’incendi i treure els interns de les cel·les també van ser ingressats pel mateix motiu a l’Hospital de Figueres.
El Hosni va néixer al Marroc i a dos anys la seva mare va emigrar a Catalunya.
Tenia 31 anys i en feia deu que era entre reixes.
Complia una pena de 13 anys i 22 mesos de presó, fins a final del 2024, arran d’una condemna per un robatori amb violència.
Durant aquest temps, va passar per diverses presons.
Abans d’arribar al Puig de les Basses, havia estat a Quatre Camins, a Brians 1, a Brians 2, als Lledoners i al Mas d’Enric.
Actualment, era internat sota el Departament Especial de Règim Tancat (DERT).
L’any passat, El Hosni va denunciar a la fiscalia de Tarragona que havia rebut maltractaments i coaccions a la presó del Mas d’Enric per part de funcionaris.
També ho havia posat en coneixement del Departament de Justícia i el Síndic de Greuges.
La situació va arribar a tal extrem que El Hosni va intentar de suïcidar-se a la cel·la penjant-se amb un llençol.
Feia temps que li aplicaven el protocol antisuïcidi, i segons la seva germana estava diagnosticat per un psiquiatre.
El pres havia estat molts anys en règim d’aïllament i tant la família i com els advocats havien denunciat la vulneració de drets que patia.
De fet, en la denúncia relatava com l’havien coaccionat o intimidat perquè no expliqués res, sota l’amenaça que l’agredirien i el traslladarien de presó, cosa que ell no volia.
El Hosni tenia una personalitat rebel i sovint s’alçava contra el tracte que rebia a les presons per part d’alguns funcionaris per fer valdre els seus drets.
El 2017, va participar com a testimoni en el grup de treball sobre el Règim d’Aïllament dels Departaments Especials de Règim Tancat al Parlament de Catalunya.
Per aquest motiu, i per por de possibles represàlies, va demanar una protecció especial, però no li la van concedir.
Segons el Departament de Justícia, El Hosni –que va morir a la presó– i dos interns més van calar foc a les dues cel·les.
Una volta apagades les flames, una comitiva judicial va anar al Puig de les Basses per l’aixecament del cos i per començar diligències judicials.
Ara bé, no tothom troba creïble aquesta versió.
“No hi ha un espai més vigilat i no és tan fàcil de calar foc a dues habitacions, com diuen que ha passat”, deien diumenge al vespre a VilaWeb fonts de l’Observatori del Sistema Penal i els Drets Humans, que demana una investigació per a esclarir els fets.
En aquest sentit, el Síndic de Greuges ha obert una actuació d’ofici.
Segons un comunicat, el Síndic s’ha adreçat a la Secretaria de Mesures Penals, Reinserció i Atenció a la Víctima per demanar informació sobre quan va començar l’incendi i les mesures i actuacions de la presó per a apagar-lo.
Respecte d’El Hosni, ha sol·licitat informació sobre el seguiment psiquiàtric que li feien, els programes de rehabilitació que seguia i la seva evolució quant al tractament i el règim.
El Síndic també vol saber quina relació mantenia amb els altres dos interns ferits i si tenia cap incompatibilitat, per denúncies de presumptes maltractaments, amb els funcionaris del DERT.
Així mateix, vol accedir a les imatges enregistrades per les càmeres del passadís de les cel·les on hi va haver l’incendi.
Justícia va donar la seva versió dels fets, i caldrà esperar el resultat de les diligències judicials i de l’actuació del Síndic de Greuges, a més de les possibles accions que emprengui la família per mitjà dels seus advocats del Centre Irídia.

Response: Segons un comunicat del Departament de Justícia, tres interns van calar foc a dues cel·les a la presó del Puig de les Basses. Mohamed Choulli el Hosni, un dels interns que va començar el foc, va morir intoxicat pel fum de l'incendi, mentre dos interns més i dos funcionaris van ser ingressats a l'Hospital de Palamós amb ferides causades pel foc.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha avisat el president espanyol, Pedro Sánchez, que els catalans "no renunciarem mai al dret a l'autodeterminació" i ha deixat clar que "el defensarem com vam defensar l'1-O: pacíficament i democràticament, amb aquell esperit de victòria que ens acompanyarà sempre i amb el qual guanyarem".
Amb la causa de l'1-O damunt la taula, Torra ha replicat les paraules de Sánchez i li ha preguntat "qui és el que avança cap al conflicte", "amb presos polítics i exiliats, amb gairebé 2.000 catalans que han estat investigats i processats i què hauran de passar pel jutjat i amb el nostre dret a l'autodeterminació democràtic, pacífic, negat una vegada i una altra".
El president de la Generalitat ho ha dit aquest divendres en un acte a l'Escola Oficial d'Idiomes (EOI) de Lleida, on ha inaugurat un monument que vol recordar els fets de l'1-O, una porta del centre amb el vidre trencat per les càrregues policials d'aquell dia.
En una visita a l'EOI de Lleida i tal ja havia apuntat en una piulada aquest matí, Quim Torra ha replicat les declaracions del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, que al Fòrum Reuters de Nova York va assegurar que si es prioritza el conflicte per sobre de la cooperació "s'acabarà la legislatura" i s'anirà "a eleccions".
El president de la Generalitat li ha preguntat "qui prioritza el conflicte", "amb presos polítics i exiliats, amb gairebé 2.000 catalans que han estat investigats i processats i què hauran de passar pel jutjat i amb el nostre dret a l'autodeterminació democràtic, pacífic, negat una vegada i una altra".
Torra ha avisat el president espanyol que "no renunciarem mai al dret a l'autodeterminació" i ha deixat clar que "el defensarem com vam defensar l'1-O: pacíficament i democràticament".
Torra ha assenyalat que "l'1-O va ser l'acte de manifestació massiva de desobediència més important que ha fet el país".
"Vam desobeir l'Estat, vam guanyar a l'Estat i, per tant, el que necessitem és tornar a fer el mateix i ho hem de fer amb les mateixes armes que l'1-O: amb tota la determinació, amb tota la força, amb tot el coratge i amb tota la no-violència", ha sentenciat.
"Fer un Lleida: vam votar i vam guanyar"
En aquest sentit, Quim Torra ha avisat que "vindran mesos molt complicats" i ha cridat els catalans a participar en totes les mobilitzacions que es facin al país aquests dies per "mantenir encesa la flama de l'1-O".
Així, el president ha apel·lat a l'esperit de "fer un Lleida", és a dir, "de vam votar i vam guanyar" i ha demanat "no tenir por a ser lliures, amb totes les conseqüències".
"Anem-hi i anem-hi junts amb l'esperit de l'1-O pacífic i democràtic, que les provocacions d'aquests dies no us afectin ni el més mínim", ha afirmat Torra.
El president de la Generalitat ha insistit a fer una crida a la unitat "del poble" per assolir la república catalana, des del "sacrifici que això comportarà pel conjunt del país".
"Necessitem la força i el coratge de manera organitzada, necessitem tenir les entitats més fortes i reflexionar com ho farem", ha expressat.
A la vegada, ha instat la ciutadania a "no acceptar les sentències" que pugui arribar per la causa de l'1-O "perquè no acceptar-les és ser fidel al mandat de l'1 d'octubre, perquè no va ser cap delicte".
L'OEI de Lleida inaugura una porta trencada en forma de monument per recordar de l'1-O
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha estat l'encarregat d'inaugurar aquest divendres al pati de l'EOI de Lleida una porta del centre en forma d'escultura amb el vidre trencat per les càrregues de la policia de l'Estat que hi van tenir lloc l'1-O a l'equipament que exercia de local electoral durant la celebració del referèndum.
El monument s'acompanya d'una placa on s'hi pot llegir: "En memòria dels fets de l'1 d'octubre de 2017 a l'Escola Oficial d'Idiomes de Lleida.
Violència mai més".
Prèviament, un professor del centre, Jordi Prenafeta, ha llegit un manifest per recordar aquella jornada d'ara farà un any.
En el text s'ha qualificat "d'inacceptable la repressió policial dels drets inalienables de reunió i expressió" i " les flagrants irregularitats en què es va produir" i, sobretot "la brutalitat desmesurada amb què la policia va atacar professors, alumnes, treballadors, usuaris i veïns".
Prenafeta ha recordat que "els agents van assetjar l'escola, van violar el recinte destruint-ne les tanques, van carregar sense motiu contra la gent pacífica concentrada al pati, van disparar armament prohibit, van trencar els vidres i les portes de l'entrada, van irrompre violentament a l'edifici i van malmetre material, mobiliari i, fins i tot, van robar equipament informàtic del centre".
El manifest també ha tingut un missatge de record cap les persones que van patir ferides durant les càrregues policials de l'1-O a l'EOI.

Response: A la inauguració de l'Escola Oficial d'Idiomes a Lleida, el president Quim Torra ha avisat Pedro Sánchez que els catalans no renunciaran mai al dret d'autodeterminació i que aquest es defensarà pacíficament i democràticament, com sempre s'ha fet, fins i tot en l'1-O. A l'EOI s'ha inaugurat una porta en forma d'escultura amb el vidre trencat per les càrregues policials.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Setmana clau i d'alt voltatge polític al Parlament de Catalunya.
La legalitat internacional, però, empara la llei del referèndum i l’1-O és la via més "directa i legítima" per resoldre la qüestió catalana en una situació de bloqueig i de negativa al diàleg per part de l’Estat.
De la mateixa manera, i contra un dels arguments habituals de l’unionisme, el referèndum d'independència no és una cosa estranya al món.
En els últims 25 anys, un gran nombre de països han aconseguit la seva independència per mitjà d’un referèndum, molts dels quals de manera unilateral, com en el cas català.
Tal com explica l’informe, durant el segle XX (1905-1991), 52 territoris sense estat van celebrar referèndums d’independència.
Des de la caiguda de la Unió Soviètica, això s’ha incrementat: entre els anys 1991 i 2017 hi ha hagut 53 referèndums d’independència i n’hi ha quatre més de previstos fins l’any 2019.
En total, des de 1905, hi ha hagut 105 referèndums d’independència, i no tots amb el consentiment dels estats matriu.
L'evidència indica que molts països europeus han acceptat referèndums perquè una part del seu territori pregunti a la seva població si vol convertir-se en un estat independent
Però no sempre els referèndums d’independència s’han de fer de manera unilateral.
El govern espanyol ha esgrimit sovint l’argument que en "països seriosos" el dret d’autodeterminació no és permès, però l’evidencia indica que molts estats europeus han acceptat referèndums perquè una part del seu territori pregunti a la seva població sobre si vol o no convertir-se en un estat independent.
Hi ha diversos exemples d'estats que han permès referèndums: l’any 1995, el Regne Unit va permetre que Bermuda fes un referèndum.
En aquell cas, la majoria de votants va decidir no separar-se del Regne Unit.
El cas d’Escòcia és ben conegut: l’any 2014, els escocesos van decidir seguir formant part del Regne Unit a partir d’un referèndum acordat.
L’any 2013, França va autoritzar un referèndum a Còrsega en què també es va imposar el "no".
Referèndum unilateral i reconeixement internacional
Els estats, però, no sempre accepten els referèndums d’independència.
En aquest cas, la pràctica mostra que també és possible aconseguir la independència per la via del referèndum unilateral.
Un nombre significatiu de territoris que han aconseguit la seva independència ho han fet celebrant un referèndum sense el consentiment del seu Estat matriu i, després, la majoria dels antics estats els ha acabat acceptant com un estat de ple dret.
"El reconeixement internacional no és obligatori, ho decideix cada estat.
Les tres repúbliques bàltiques es van independitzar de manera unilateral després de les advertències de l'URSS.
Avui formen part de la Unió Europea i de l'OTAN
Bona part de les ex-repúbliques soviètiques van independitzar-se per la via del referèndum unilateral.
La URSS, en un principi, va rebutjar les seves declaracions d’independència i actualment tots són estats normals.
Paradoxes de la història, aquest dimecres va fer 26 anys, una URSS en decadència encapçalada per Mikhaïl Gorbatxov reconeixia les independències d’Estonia, Letònia i Lituània.
Les tres repúbliques bàltiques s’havien independitzat de manera unilateral i després de seves advertències tant dels soviètics com d’algunes grans potències.
També els territoris de l’antiga Iugoslàvia: van celebrar referèndums sense el consentiment de l’Estat matriu i aquest es va oposar a les respectives declaracions d’independència, i ara també són estats independents.
Pel que fa a la legalitat europea, no existeix cap disposició específica dels tractats que prohibeixi el dret d’autodeterminació d’un poble europeu sense estat en el territori de la Unió Europea.
De fet, argumenta l’informe, la Unió Europea reconeix el dret a decidir.
Recorda que en absència d’una disposició específica sobre el dret d’autodeterminació d’una nació sense estat europea, el dret de la UE no prohibeix l’exercici del dret a decidir de les nacions europees.
Des de 1991, la UE ha reconegut 26 dels 27 estats que han aconseguit la seva independència.
Són: Armènia, Azerbaidjan, Bielorússia, Bòsnia i Hercegovina, Croàcia, la República Txeca, Timor Oriental, Estònia, Eritrea, Geòrgia, Kazakhstan, Kirguizistan, Letònia, Lituània, Macedònia, Moldàvia, Montenegro, Rússia, Sèrbia, Eslovàquia, Eslovènia, Sudan del Sud, Tadjikistan, Turkmenistan, Ucraïna i Uzbekistan.
"Reconèixer un altre estat és un acte sobirà dels altres estats.
La pràctica mostra que el reconeixement d'un nou estat per part dels antics estats és la norma", argumenta el professor.
La majoria d’aquests 26 estats reconeguts per Europa van aconseguir la independència per la via unilateral.
En qualsevol cas, la pertinença o no de Catalunya a la UE implica que es reconeix el territori com a Estat independent, també per part d'Espanya.
S'obriria aleshores "un període de negociacions complexes, creativitat legal i bona voluntat de totes les parts".

Response: En els últims anys molt països han aconseguit la independència mitjançant un referèndum, i moltes vegades ha estat de manera unilateral, com aspira a ser el cas català. Així doncs, la experiència però sobretot la legalitat internacional recolza el referèndum i l'1-O com la via més directa (i legal) per aconseguir la independència.


Instruction: Donat el següent text, resumeix-me els punts principals.

Context:
Catalunya s'omple cada cap de setmana d'un ventall molt divers d'activitats culturals i d'entreteniment.
D'entre tota l'oferta, aquestes són les cinc propostes que us recomanem des de la redacció de NacióDigital per gaudir al màxim del temps de lleure, oci i cultura.
28è Mercat de Música Viva de Vic
Vic.
Del 14 al 18 de setembre
Passen els anys, els neguits i les modes, però el Mercat de Música Viva de Vic segueix ben viu, consolidat com una icona de l'escenografia del calendari cultural català.
Aquest 2016 celebra la 28a edició, del 14 al 18 de setembre, amb una programació eclèctica, diversificada i convertida en mirall del batec musical de l'actualitat.
La imponent Plaça Major acull els concerts més esperats i multitudinaris, amb Lax'N'Busto (divendres) i Quimi Portet (dissabte) com a grans reclams.
Una de les grans novetats d'aquesta edició és la rebaixa del preu de les entrades als concerts de pagament, que costaran només 3 euros.
Pere i el llop
Palau de la Música Catalana, Barcelona.
Dissabte 17 a les 19h
SonarKids, l’Orquestra Simfònica del Vallès i la companyia internacional de hip-hop, dansa i cultura urbana Brodas Bros s’uneixen al Palau de la Música Catalana per oferir un concert únic pel públic familiar.
El cicle de concerts “Simfònics al Palau” dóna el tret de sortida de la temporada 2016-2017 amb Pere i el Llop, el clàssic de Serguei Prokòfiev.
En escena, una fascinant combinació de gèneres i disciplines musicals diverses amb la premissa de continuar innovant en els formats habituals de concerts simfònics i d'arribar al públic més exigents de tots: els nens i nenes de totes les d'edats.
Festes de Santa Tecla
Tarragona.
Fins al 24 de setembre
Les Festes de Santa Tecla són un imperdible del calendari cultural i d'oci de la fi de l'estiu.
Una festa popular i participativa que es remunta al 1321 i que el 1996 va ser declarada Festa Tradicional d'Interès Nacional per la Generalitat de Catalunya i el 2002, Festa d'Interès Turístic Nacional pel Govern espanyol.
La programació de la festa major tarragonina consta de més de 500 actes per a tots els gustos i edats, on destaca l'actuació del Seguici Popular, un dels més importants dels Països Catalans, i de les colles castelleres.
Exposició "Dalí, Duchamp, Man Ray.
Una partida d'escacs"
Museu de Cadaqués.
Fins al 17 d'octubre
Dalí, Duchamp i Man Ray, tres noms amb inquietuds i impulsos coincidents, es donen la mà al Museu de Cadaqués.
"Una partida d’escacs" és una mostra que explora i ressegueix les complicitats i vincles que es van establir entre els tres artistes i amb el poble de Cadaqués.
A través de 140 peces procedents de col·leccions o galeries privades –fotografies, pintures, escultures, dibuixos, gravats, manuscrits o altres de més originals– queda ben documentada l’amistat que va haver-hi entre els artistes.
Organitzada en vuit espais temàtics, la mostra també es focalitzat en els escacs, un joc estès en el món de l’art a principis del segle XX pel seu doble sentit: lúdic i bèl·lic.
Verema de cinema a Vilarnau
Caves Vilarnau.
Dissabte 17 de setembre
Caves Vilarnau s'omple de cinema, tastos i música el dissabte 17 de setembre.
A les vuit del vespre hi haurà la visita verema de cinema i tast, i a dos quarts de deu, el celler oferirà un sopar de cassoles amb la participació de més de 13 cuineres (les Cuineres de Sils).
Els convidats faran de protagonistes d'una pel·lícula que es rodarà al celler durant la visita per, tot seguit, gaudir d'un àpat on cada cuinera farà la seva cassola.
Els diners recaptats es destinaran a fer un llibre, "La cuina d'aprofitament", que serà presentat a Girona dins el marc de la setmana de la sostenibilitat, al mes de novembre.
Després del sopar, per finalitzar l'activitat, els assistents podran gaudir de música per a tots els públics.
L'activitat té un preu de 42 euros.

Response: Entre les propostes culturals i d'entreteniment trobem: el Mercat de Música Viva de Vic, Pere i el llop al Palau de la Música Catalana a Barcelona, les festes populars de Santa Tecla a Tarragona, l'exposició "Dalí, Duchamp, Man Ray. Una partida d'escacs" al Museu de Cadaqués i verema de cinema a Caves Vilarnau.