Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Els líders europeus ajornen resoldre el veto d'Hongria i Polònia al pressupost de la Unió Europea (UE).
Els caps d'estat i de govern han abordat durant poc més de 15 minuts aquesta qüestió en la reunió telemàtica i han passat després a debatre la coordinació de les mesures contra la Covid-19.
El veto al pressupost ha estat la primera qüestió que s'ha tractat en la trobada, segons han apuntat fonts comunitàries, però s'ha evitat el debat perquè "una videoconferència no és el format adequat per discutir una qüestió tan complicada".
Després de la trobada, el president del Consell, Charles Michel, ha remarcat que el paquet és "essencial" per a la recuperació, mentre la presidenta de la Comissió, Ursula von der Leyen, ha destacat la "urgència".
Amb Hongria, Polònia i Eslovènia, que s'hi ha sumat en les darreres hores, mantenint el pols amb el veto al pressupost, Michel ha assegurat que parlarà amb les diferents delegacions sobre aquesta qüestió abans de la cimera del 10 de desembre.
"Hem de trobar una solució acceptable per a tots", ha subratllat.
Al seu torn, Von der Leyen ha remarcat que cal "respondre a les expectatives" de ciutadans i empreses i ha assenyalat que el paquet econòmic és "important" per al futur de la UE.
"La situació és molt seriosa", ha dit l'alemanya.
Per la seva banda, la cancellera alemanya, Angela Merkel, ha lamentat que s'utilitzin "amenaces" amb el pressupost.
"És un problema seriós que hem de resoldre i treballarem seriosament en això", ha subratllat.
Un debat de només 15 minuts sobre el pressupost
Abans de la videoconferència, el president del Consell Europeu havia contactat totes les delegacions per "garantir que la discussió estigués sota control" i el debat ha durat poc més de quinze minuts, segons han apuntat fonts comunitàries.
Michel ha estat precisament el primer a intervenir sobre el bloqueig al pressupost, seguit de la cancellera alemanya, Angela Merkel, en representació de la presidència de torn de la UE.
Després hi han intervingut els líders dels tres estats que s'hi oposen, els d'Hongria, Polònia i Eslovènia.
"No subestimem la seriositat de la situació", han afirmat fonts comunitàries sobre l'ajornament del desbloqueig del paquet econòmic acordat pels 27 al juliol, el qual han subratllat que cal implementar "tan aviat com sigui possible".
Després dels poc més de quinze minuts en què els líders han abordat el bloqueig al paquet econòmic, els 27 han començat a debatre la coordinació per fer front a la Covid-19, que era per al que estava convocada inicialment la reunió.
Hongria i Polònia van bloquejar dilluns l'aprovació de mecanismes necessaris per posar en marxa el fons de recuperació acordat pels 27 al juliol per ajudar els estats a afrontar la crisi de la Covid-19.
Budapest i Varsòvia, a les quals s'ha sumat en les darreres hores Ljubljana, mantenen així el pols per no veure amb bons ulls el mecanisme que condiciona els fons respecte de l'estat de dret.
El veto manté bloquejat tant el pressupost d'1,1 bilions com el fons de recuperació de 750.000 milions i amenaça de retardar l'arribada del finançament als estats.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: Malgrat la urgència per a implementar el paquet de mesures econòmiques vetat per Hongria i Polònia, els líders europeus han preferit debatre com coordinar la lluita contra la covid-19, que era el motiu principal de la reunió. Després, han justificat els escassos minuts dedicats al bloqueig del pressupost per tractar-se, justament, d’un tema massa important per a discutir-lo telemàticament.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Josefina López Sanmartín va ser una pionera i una avançada a la seua època.
El programa d’actuació, corresponent a les unitats residencials 15 i 81, també suposarà la urbanització de l’accés nord al Grau, l’execució del qual va quedar empantanada per la crisi, la qual cosa ha obligat a l’Ajuntament a aprovar la gestió directa.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha presentat el projecte d’urbanització complet, al costat de la vicealcaldessa, Ali Brancal, i el tinent d’Alcaldia del Grau, Rafa Simó.
“Aquesta intervenció urbanística no solament va a permetre millorar la qualitat de l’espai públic i convertir-ho en un parc per a estar i conviure sinó que també suposarà recordar a una dona com Josefina López Sanmartín”, ha indicat Marco.
“El disseny d’aquesta nova plaça, fruit d’un procés participatiu inèdit en el Grau, avança cap a un nou model urbanístic que aposta per la qualitat de l’espai públic, que converteix als ciutadans i ciutadanes en protagonistes dels llocs en comú, com les places, parcs i fins i tot els carrers i que entén l’espai públic com una oportunitat per a la convivència i per a teixir les relacions veïnals”, ha defensat la primera edil.
Aquest disseny suposa una de les grans diferències amb el projecte original d’urbanització, que hauria d’haver estat conclòs en 2009.
El tinent d’Alcaldia del Grau i regidor d’Urbanisme, Rafa Simó, ha detallat que “s’han previst zones de convivència amb diferents tipus de mobiliari, paviment i jardineria que han sigut definits seguint les recomanacions del pla de participació pública realitzat dins de les actuacions del programa Grau Xarxa Oberta”.
Aquest mobiliari urbà està compost per diferents tipus de bancs, taules i cadires, zones de jocs i d’activitat esportiva, papereres, aparcabicis, fonts, tendals per a generar ombres, etcètera, amb l’objectiu de “convertir la plaça Josefina López Sanmartín en un referent on els veïns del Grau disposen d’una zona agradable, amb àrees d’oci intergeneracionals i que es convertisca en una plaça per a estar i conviure i empoderar així a la ciutadania”, ha afegit l’edil.
Taules de ping-pong, conjunts de taules i tamborets amb jocs de taula i carril bici, que donarà continuïtat a l’existent en el camí Serradal i en un futur connectarà amb el de l’avinguda Ferrandis Salvador, són altres elements que definiran aquest nou espai verd.
L’alcaldessa Amparo Marco ha subratllat que aquesta remodelació urbana per a la qual es van sol·licitar fons europeus es va a executar amb pressupost municipal, a més de les quotes d’urbanització corresponents, “perquè es tracta d’un projecte estratègic dins del pla de millora i dinamització d’espais públics del Grau i ja vam dir que no s’anava a quedar en un calaix”.
A més, ha recordat que s’atén una reivindicació veïnal històrica per a urbanitzar un entorn que hauria d’haver estat executat en 2009.
Per la seua banda, la vicealcaldessa i regidora de Participació Ciutadana, Ali Brancal, ha destacat que “el disseny que avui presentem és fruit d’un procés de participació pública pioner en el Grau, que ha permès dissenyar un espai públic de qualitat ajustat a les necessitats ciutadanes i que es va a convertir en el millor homenatge a una dona reivindicativa, lluitadora i defensora del Grau com va ser Josefina López”.
“Aquest projecte urbanístic serà, doncs, la primera acció de transformació impulsada des de la Xarxa Oberta en la qual es va implicar a la ciutadania a través de diferents tallers i activitats orientats a conjugar l’experiència i reivindicacions veïnals amb el coneixement dels tècnics per a arribar a una proposta que responguera a les necessitats reals i aplicar així la creativitat col·lectiva al disseny urbà”, ha afegit Brancal.
El programa d’actuació integrada en el qual s’emmarca la nova plaça Josefina López Sanmartín abasta la urbanització d’una superfície major que permetrà dignificar l’accés Nord al Grau, millorar l’entorn de l’Emili Fabregat i del centre de salut i reordenar la mobilitat del carrer Germans Pinzón.
El pressupost global de l’actuació és de 2.493.534 euros, dels quals 1.186.296 euros corresponen a la zona verda.
L’Ajuntament de Castelló aportarà mig milió d’euros i la resta correspon a les quotes d’urbanització aprovades.
El termini d’execució serà 12 mesos i prioritzarà la creació de la zona verda.
La previsió és que les obres puguen començar el primer trimestre de 2019.

Response: La remodelació del Grau és una aposta del govern municipal per a dinamitzar l’espai públic i homenatjar, dedicant-li una plaça, a Josefina López, ferma defensora del barri. L’actuació permetrà la millora dels accessos, a més de la creació de llocs d’oci i de convivència, dissenyats pels veïns, gràcies al procés de participació pública impulsat pel programa Grau Xarxa Oberta.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La Gasol Foundation, dels germans Pau i Marc Gasol, ha manifestat aquest dilluns la seva "enorme preocupació" davant les conseqüències negatives que poden comportar en la salut dels infants els menús facilitats per la Comunitat de Madrid als menors vulnerables.
L'entitat recorda a les administracions públiques i a les entitats privades que l'epidèmia de l'obesitat infantil, encara que silenciosa, segons dades de l'estudi de prevalença de malnutrició infantil, la prevalença d'obesitat o sobrepès entre els menors de 2 a 14 anys se situa en el 29,7% a Madrid.
La presidenta madrilenya, Isabel Díaz Ayuso, els ha respost per carta que es tractava d'una solució temporal i d'emergència i s'ha mostrat disposada a col·laborar amb els germans Gasol.
La Gasol Foundation ha manifestat des de l'inici de la crisi del coronavirus la seva preocupació per les conseqüències que a curt, mitjà i llarg termini tindrà en la salut dels nens en situació de vulnerabilitat i per això es va posar a disposició de la Comunitat de Madrid per a revisar les mesures adoptades i buscar alternatives que els garantissin una alimentació saludable durant aquest període d'excepció.
La Gasol Foundation expressa la seva enorme preocupació per les mesures adoptades per la Comunitat de Madrid, les quals ja es porten implementant des de fa dos mesos i tot apunta al fet que la situació es dilatarà en el temps.
L'exposició prolongada a una alimentació no saludable, tenint en compte que no hi ha data prevista per a la reobertura dels menjadors escolars on es tracta de garantir una oferta de menús equilibrats i nutritius, contribuirà a la deterioració de la salut entre les famílies més vulnerables, la recuperació posterior de la qual serà cada vegada més complicada.
A més, la fundació recorda que el confinament està suposant una deterioració generalitzada dels hàbits de salut dels menors, no sols els relatius a la seva alimentació, sinó també als d'activitat física, les rutines de son, i el seu benestar emocional.
En aquest context, la Gasol Foundation torna a posar-se a disposició de la Comunitat de Madrid per a la revisió de les mesures adoptades i demana a tots els agents públics i privats que estan donant resposta a la crisi sanitària i social del coronavirus que la protecció i promoció de la salut dels nens a curt, mitjà i llarg termini estiguin incloses en les iniciatives socials i polítiques.
La promoció d'hàbits de vida saludable hauria de ser un element essencial per a la reducció de les desigualtats socials.
En la seva carta, Ayuso qualifica la situació d'emergència i diu que la solució "era temporal en un moment crític".
La presidenta madrilenya explica que d'un dia per l'altre es van haver de buscar empreses que poguessin fer i lliurar 11.600 menús diaris a tota la comunitat.
Tres importants empreses d'alimentació "compten amb la xarxa de distribució necessària per poder realitzar aquesta labor", que són Telepizza, Rodilla i Viena Capellanes, i es van oferir.
Fins ara s'han distribuït més de 120.000 dinars, amb uns 5.000 àpats diaris en 115 municipis.
Segons la presidenta madrilenya, s'ha buscat també "el major equilibri nutricional", i els menús han estat supervisats pels departaments de nutrició de les empreses, que no només han tingut en compte les calories, sinó també la fibra, vitamines i minerals necessaris.
"El fet que els menús els ofereixin Telepizza o Rodilla no significa que únicament s'ofereixin menús de pizza o entrepans; hi ha una sèrie d'opcions amb amanides, pasta, iogurts i fruita", diu Ayuso, que afegeix que els menús de Viena Capellanes ofereixen també llegums, arròs, verdures i peix.
Ayuso explica que aquest mateix dilluns ha visitat un dels magatzems logístics del Banc dels Aliments, i els voluntaris li han explicat la greu situació social i econòmica que es veu a venir i que deixarà moltes famílies en situació d'extrema vulnerabilitat.
"Des del govern de la Comunitat de Madrid seguirem treballant sense descans per garantir que cap nen madrileny es queda sense el seu menú", assegura.
"Ara que comencem a veure la llum després de setmanes duríssimes amb la covid-19, podrem deixar enrere moltes de les solucions d'urgència que vam haver d'implementar per donar solucions com aquesta i recuperar la normalitat", afegeix.
Per últim, Ayuso diu que el govern autonòmic estarà "encantat" de col·laborar amb la Gasol Foundation si desenvolupa projectes solidaris a Madrid.

Response: La Gasol Foundation ha qüestionat els menús que la Comunitat de Madrid ha dispensat a les famílies vulnerables durant el confinament i ha recordat la responsabilitat política de vetllar per la salut dels infants. Ayuso, per la seva part, ha assegurat que l’oferta alimentària ha sigut, en tot moment, revisada per nutricionistes. Totes les parts s’han mostrat obertes a col·laborar.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El centenari del naixement de Teresa Pàmies servirà per "reordenar" el llegat literari i documental de l'escriptora i activista i difondre'l arreu durant el 2019.
Impulsat per la Institució de les Lletres Catalanes del Departament de Cultura, el programa d'activitats encara està molt obert i s'ha presentat -coincidint amb la data de la mort de Pàmies ara fa set anys- amb la intenció de sumar adhesions i propostes.
Un simposi acadèmic a l'octubre, un acte institucional, una exposició itinerant i diversos espectacles són les propostes que han transcendit per ara.
Però en el terreny literari la família de l'escriptora, amb el seu fill Sergi Pàmies al capdavant han aprofitat l'avinentesa per posar ordre a l'arxiu de la seva mare i impulsar la reedició de diversos títols properament, com són 'Amor clandestí' o 'Gent del meu exili'.
L'Any Teresa Pàmies és una de les efemèrides que la Generalitat ha inclòs com a commemoració de Govern d'aquest 2019.
Està impulsat per la Institució de les Lletres Catalanes del Departament de Cultura i comissariat per l'escriptora i periodista sabadellenca Montse Barderi.
Tot plegat, amb la col·laboració estreta de la família de Pàmies i en especial del principal 'custodi' del seu arxiu personal i literari, el també escriptor Sergi Pàmies.
La commemoració del centenari del naixement de Pàmies no té hores d'ara un programa tancat, i els seus impulsors fan una "crida" a la participació de tothom.
Barderi ha destacat que la vocació del seu comissariat és ser "interlocutor" d'aquells que vulguin organitzar actes o activitats relacionats amb Teresa Pàmies.
No obstant això, el disseny de l'Any compta amb diverses activitats previstes.
Per exemple, un acte institucional central (encara sense data ni lloc), per al qual s'ha preparat un espectacle a partir de l'obra 'Testament a Praga' adaptada per la mateixa Barderi, que comptarà amb direcció de Jordi Bosch, també intèrpret juntament amb Emma Vilarasau.
Hi haurà també una exposició itinerant ('Tot és en els llibres.
Teresa Pàmies'), els centres educatius disposaran de materials sobre Pàmies preparats per a l'ocasió, i arreu del territori s'organitzaran activitats.
La primera, una xerrada aquest mateix dimecres a la llibreria Abacus de Barcelona.
Durant l'any, a més, es realitzaran diveros espectacles basats e n l'obra de l'escriptora o sobre la seva persona.
'Cròniques de Teresa Pàmies', de Q-ars Teatre, una conferència concert a càrrec de Big Mama Montse, o 'Coses de la Vida: a ritme de bolero', basat en el llibre homònim de Pàmies en són alguns exemples.
En el terreny de la posada al dia del llegat literari de Teresa Pàmies, la seva obra està essent i serà objecte de diverses reedicions.
'Quan érem refugiats' (Sembra Llibres, 2017), 'Vacaciones aragonesas' (Xordica Editorial, 2018) i 'Si vas a París, papà...
Diari de maig del 1968' (Tigre de paper Edicions, 2018) són tres obres reeditades els darrers temps.
Durant aquest 2019 es publicaran un seguit de noves edicions i reedicions, que han estat possibles en bona mesura per la implicació de la família de Pàmies.
Són 'Matins de l'Aran' (Tushita edicions), 'Gent del meu exili' (Empúries, juny del 2019) –amb nou pròleg de Tomàs Pàmies, el més gran dels germans-, 'Memòria dels morts' (Empúries, juny del 2019) i 'Amor clandestí (La butxaca, tardor de 2019).
Aquest és un dels aspectes que Sergi Pàmies valora més de la commemoració del centenari del naixement de la seva mare.
Segons ha explicat, com a família han acollit amb una barreja de "responsabilitat i curiositat" el repte de preservar el llegat de la seva mare, i ha celebrat que "finalment" han ordenat el reguitzell de materials dispersos que van heretar d'ella quan va morir, ara fa set anys.
Pàmies ha parlat amb satisfacció de la reedició de diverses obres, però també s'ha referit il·lusionat al simposi acadèmic que s'organitzarà a l'octubre sota el títol 'Simposi Teresa Pàmies, política, memòria i literatura'.
I és que segons ha dit, a la seva mare "li va pesar" no haver gaudit del reconeixement de l'acadèmia malgrat ser àmpliament "volguda i estimada" en el terreny popular (llibreters, editors i lectors).
"Sempre tenia la sensació que se la mirava de cua d'ull, amb una certa condescendència per part de l'acadèmia", ha manifestat.
En aquest sentit, el director de l'ILC, Joan-Elies Adell, ha convingut que si la institució s'ha implicat en l'organització de l'Any Teresa Pàmies és amb la intenció de no oblidar que més enllà de la seva trajectòria i relleu polític i social, Pàmies "escrivia molt bé" i la seva obra "necessita ser revisitada i mirada amb els ull d'avui".

Response: La Institució de les Lletres Catalanes ha volgut saldar el seu deute amb Teresa Pàmies organitzant exposicions, espectacles i un simposi acadèmic, que ha il·lusionat la família, en reconeixement a la seva excel·lent labor. L’homenatge a aquesta figura literària també comptarà amb la reedició de diferents títols, de la mà del seu fill i custodi del seu arxiu personal.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
L'abril del 2017 és la data prevista de finalització de les obres de la residència universitària i el pavelló esportiu Sant Jordi de Tarragona, que acollirà provisionalment la competició de voleibol dels Jocs Mediterranis del 2017.
L'organització de la cita esportiva disposarà de dos mesos per realitzar les proves test del poliesportiu, que després es reconvertirà en un complex esportiu amb piscines adreçat als estudiants de la URV i al conjunt de la ciutadania.
Actualment un centenar d'operaris treballen a contrarellotge en els treballs de fonamentació dels edificis.
L'alcalde, Josep Fèlix Ballesteros, ha subratllat que, amb l'excusa dels Jocs i amb un acord "coral" entre institucions i empreses privades, es podrà donar ús a un espai que portava buit gairebé dues dècades.
Els diferents agents implicats han visitat aquest dimarts l'evolució del projecte, que ja va agafant forma amb la previsió d'enllestir-se d'aquí a poc més d'un any, tal com ha assegurat l'alcalde, Josep Fèlix Ballesteros.
Tarragona resol així una de les assignatures pendents que tenia al centre urbà i guanyarà, tal com ha destacat el batlle, una residència universitària i un edifici amb múltiples ofertes esportives adreçades a la comunitat educativa de la URV i als veïns.
"Sense els Jocs aquesta aliança perfecta no hagués estat possible", ha afirmat.
L'execució i construcció de l'obra va a càrrec de l'empresa Viding Fitness per un import de 12 MEUR, en la que és la seva primera inversió a Catalunya.
La firma es va adjudicar el projecte després que la Generalitat cedís a la universitat el solar ubicat entre l'Avinguda d'Andorra i la Rambla de Lluís Companys per un període de 75 anys.
El delegat del Govern a Tarragona, Òscar Peris, ha destacat les bones "sinergies" que hi ha hagut entre les diferents administracions i empreses implicades.
Els treballs es porten a terme amb celeritat, ja que el complex haurà d'estar a punt amb motiu dels Jocs Mediterranis, que tindran lloc del 30 de juny al 9 de juliol de 2017.
L'edifici esportiu, de 9.000 metres quadrats, s'adaptarà inicialment perquè pugui acollir les proves esportives de la disciplina de voleibol amb el paviment específic i una pista de joc de 9x18 metres, grades amb capacitat per a 300 espectadors, il·luminació apta per a les retransmissions televisades i zones per a àrbitres, jutges, entrenadors i jugadors.
Posteriorment, durant uns quatre mesos, el complex es reformarà perquè pugui acollir dues piscines cobertes de 25x18 metres i de 18x8 metres, respectivament, així com una zona d'spa.
A més, tindrà un gimnàs de 1.200 metres quadrats, una zona d'entrenament exterior de 430 metres quadrats, quatre sales d'activitats, quatre pistes de pàdel a la coberta de l'edifici, piscina i solàrium exteriors, vestuaris, zones de restauració i 85 places d'aparcament.
L'arquitecte, Josep Ferrando, ha apuntat que el principal repte constructiu el presenta el pavelló, ja que s'haurà de reformar després dels Jocs.
Per aquest motiu, se situaran uns pilars metàl·lics provisionals al damunt de les pilones de formigó per tal de deixar la coberta a 12,5 metres d'alçada, complint amb les exigències del voleibol.
Posteriorment, s'enretiraran les parts metàl·liques i el sostre es rebaixarà fins als 5,5 metres per tal de garantir el confort climàtic de la zona aquàtica.
El complex es completarà amb una residència de 3.200 metres quadrats adreçada fonamentalment a professorat desplaçat, estudiants de màster i de doctorat, que estarà gestionat per l'empresa Resa, firma que ja disposa d'una residència amb 170 places al costat de les futures instal·lacions.
El nou edifici disposarà de 80 estudis individuals o dobles -amb una capacitat màxima per a 160 persones-.
El rector de la URV, Josep Anton Ferré, ha destacat que donarà resposta a la vocació d'internacionalització de la universitat.
De fet, la residència és l'obra més avançada i ja s'hi ha col·locat els pilars, ja que presenta menys complexitat que el poliesportiu.
Es preveu que tot el complex quedi connectat, tant amb la residència actual com amb les avingudes adjacents, a través d'una gran plaça a l'aire lliure.
Quan s'acabin els jocs i s'enllesteixin les reformes, el complex s'obrirà a la comunitat universitària -que gaudirà de condicions preferents- i al conjunt de la ciutat.
La previsió és que creï almenys 70 llocs de treball directes.
En paral·lel, Ballesteros ha defensat que els Jocs Mediterranis permetran que la ciutat inverteixi entre 10 i 12 MEUR en equipaments, però a canvi obtingui una inversió total de 70 MEUR.
A més, l'alcalde ha confirmat que hi ha tres empreses amb qui s'està negociant la seva aportació a nivell de patrocini .
"Una d'elles és molt important i podria fer una aportació d'entre 3 i 4 MEUR", ha avançat.

Response: Els Jocs Mediterranis de Tarragona permetran la construcció d’un complex multiesportiu, amb residència universitària, destinat als membres de la URV i a tots els ciutadans. Abans, però, la instal·lació haurà d’acollir la competició de voleibol dels jocs. Malgrat la dificultat de la posterior reconversió, la consecució del projecte no hauria estat possible sense la inversió per a la cita esportiva.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
7,5 milions de futurs ' al Palau Robert
ACN Barcelona.-El president del Govern, Quim Torra, espera que d'aquí a cinc anys Catalunya sigui "un país lliure" on es respectin "els drets civils i polítics".
Torra ha inaugurat aquest divendres a la tarda, al costat del vicepresident, Pere Aragonès, una exposició al Palau Robert que es pregunta sobre el futur de Catalunya.
La mostra 'Catalunya: 7,5 milions de futurs' aporta dades sobre el país que pel president del Govern resulten esperançadores: "En un moment polític tan difícil, que sembla que estiguem en una boira i en un cert túnel, hi ha un punt d'esperança".
"Aquest punt d'optimisme ens va molt bé en aquest moment", ha considerat.
A l'entrada de l'exposició, una escultura de Carme Solé Vendrell rememora la figura 'el més petit de tots', encarregada per la Generalitat el 1937 i que simbolitzava la lluita antifeixista del catalanisme durant la Guerra Civil.
Ara, la figura és 'la més petita de totes', i du la mà al cor i el puny en alt.
"Què més esperançador que aquesta nena, que espero que d'aquí a cinc anys visqui en un país lliure, amb els seus drets civils i polítics respectats".
"Ens omple de goig, aquesta figura amb la flama", ha afegit.
També Aragonès hi ha fet referència i ha apuntat que "porta la llum per a alçar-se contra el feixisme que pot tornar".
Torra ha reivindicat com està feta la mostra, que de manera visual presenta dades de diversos àmbits del present i passat del país.
Tot plegat, ha dit, en un moment en què la realitat es basa "sovint" en "visions interessades, apocalíptiques i amb un punt de certa perversió".
"Gràcies per la injecció d'optimisme, però una d'un optimisme de rigor, contrastat, amb dades, que interessa posar sobre la taula perquè ens projectem cap al futur com un país d'oportunitats i un país lliure, que és el que volem per Catalunya", ha dit.
Aragonès ha insistit que és la ciutadania de Catalunya qui ha de decidir com ha de ser el país en un futur i ha reivindicat que "aquest país s'ha construït gràcies a la gent, els grans èxits s'han construït sobre les seves espatlles, i serà així en tots els àmbits, també des del punt de vista polític".
"En una societat moderna, madura, democràtica com la nostra, només podem concebre un futur que sigui el que decideixi la seva gent", ha anotat.
El vicepresident i conseller d'Economia creu que l'exposició "defineix el que és el nostre país", amb "7,5 milions de cares, moltes maneres d'interpretar-lo, però també d'esperances del país que volem construir en el futur".
D'altra banda, ha assenyalat que les dades mostrades han de portar a "l'autoexigència col·lectiva" de "construir un país amb igualtat de gènere per a tothom, que derroqui definitivament el patriarcat, amb oportunitats entre les diferents opcions sexuals, independentment d'on hàgim nascut o la llengua que parlem".
Quins són els noms que més es posen a Catalunya, quin és el repartiment de la riquesa o quin consum cultural hi ha al país.
Són només algunes de les qüestions que l'exposició 'Catalunya.
7,5 milions de catalans' aborda mitjançant figures o espais.
Torra i Aragonès han visitat la mostra, interactiva en diversos punts, acompanyats del comissari, Quim Torrent, el secretari de Difusió i Atenció Ciutadana, Miquel Gamisans i el director general de Difusió, Jordi del Río.
De fet, el vicepresident s'ha animat a participar en el plantejament de futur que fa l'exposició i, mitjançant uns fils, ha anat responent a diverses preguntes sobre el futur de Catalunya i d'ell mateix.
Així, ha contestat sobre si es mostra optimista o pessimista, l'origen familiar, les prioritats que voldria que tingués el Govern o com defineix Catalunya.
Com que els fils dels diversos visitants es van acumulant, el resultat final permetrà treure conclusions, com quines polítiques prefereixen els catalans o quin és el seu origen.
L'exposició està organitzada per la Direcció General de Difusió del Govern de la Generalitat.
Es podrà visitar entre aquest dissabte, 2 de març, i el proper 30 de juny.

Response: Torra i Aragonès han inaugurat l’exposició “7,5 milions de futurs”. La mostra ofereix una visió completa de Catalunya, amb dades passades, presents i futures, que expliquen la seva diversitat i la seva essència. També proposa als visitants un plantejament de futur per a conèixer l’origen dels catalans, però també les seves preferències i esperances. El vicepresident no s’ha resistit a participar-hi.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Amb la retirada de les 148 plaques franquistes que queden a la ciutat, l'Ajuntament de Manresa referma el seu compromís amb la lluita contra el feixisme, la recuperació de la memòria històrica i el reconeixement a les persones que van patir, en la seva pròpia pell, i el conjunt del poble en tots els àmbits de les seves vides, la repressió i opressió d'un estat dictatorial feixista, on els drets humans eren vulnerats diàriament, on no es respectava la llengua, i on els ideals polítics eren perseguits.
Els ha acompanyat també Jordi Bordes, historiador contractat a través del programa Garantia Juvenil que ha realitzat el cens d'habitatges de la ciutat amb plaques franquistes.
Anna Crespo ha explicat que, amb aquesta acció, el consistori dona continuïtat a les gestions fetes en anteriors mandats i en el marc del Programa Municipal de Memòria Històrica de Manresa, que té com a objectiu principal "aportar un nou coneixement contra l'oblit i contribuir a crear una societat més lliure, democràtica, solidària i respectuosa" i "contribuir a reconstruir el relat de la nostra història recent i a crear una comunitat més cohesionada, solidària i respectuosa amb la llibertat, la democràcia i els drets de les persones a partir del coneixement de la història recent i dels valors, les maneres de fer, les lluites i els anhels de les generacions que ens precedeixen".
Per aquest motiu es considera plenament adequat i necessari fer les accions necessàries per retirar les plaques amb simbologia feixista que encara existeixen a l'espai públic de la ciutat.
Donar compliment a la Llei de Memòria Històrica i la del Dret a l'Habitatge
Alhora el consistori compleix diferents lleis i acords com ara la Llei de la Memòria Històrica aprovada l'any 2007 al Congrés dels Diputats, de l'Acord del 3 de març de 2016 del Parlament de Catalunya sobre memòria històrica i sobre la presència de simbologia i nomenclatura feixistes a l'espai públic i dels diversos Acords del Ple de l'Ajuntament de Manresa sobre la retirada dels símbols franquistes a l'espai públic de la ciutat.
Cal dir que, mentre s'estava preparant la retirada de les plaques, ha aparegut una nova normativa introduïda a la Llei 18/2007, del dret a l'habitatge, que fixa un termini d'un any, a comptar des del dia 31 de març de 2017, perquè els propietaris retirin les plaques col·locades en els habitatges que han deixat de tenir la qualificació d'habitatges protegits i que no fer-ho podrà ser objecte de sanció.
Les comunitats de propietaris rebran durant les pròximes setmanes una carta on se'ls informarà de la retirada i on se'ls concedirà el termini d'un mes perquè siguin elles mateixes, si així ho desitgen, les qui retirin la placa.
En cas de no rebre cap comunicació per part de la comunitat, la brigada municipal procedirà a retirar les plaques.
Totes elles seran dipositades al Museu Comarcal de Manresa que en farà la conservació per tal que esdevinguin un material històric útil contra l'oblit i per l'educació per la pau, el respecte a les persones i la llibertat.
A la vegada l'Ajuntament de Manresa anima la ciutadania a seguir denunciant tots aquells símbols que enalteixin els feixismes i totalitarismes.
La comunicació de les observacions es pot fer via instància o personalment a la Regidoria de cultura i al Museu Comarcal de Manresa.
Acció pedagògica al Museu Comarcal
La regidora de Cultura ha explicat que la retirada de plaques començarà el proper mes de juny i es preveu que a mitjans de juliol estigui tota la feina enllestida per eliminar "una simbologia de temps foscos i de repressió".
Així mateix, Crespo ha avançat que un cop retirades les plaques, s'està estudiant fer alguna actuació al Museu Comarcal de Manresa "amb voluntat pedagògica, sobretot per als més joves".
Crespo ha assegurat que, un cop quedi enllestida aquesta actuació, "ja no quedarà cap simbologia franquista a la via pública" i ha recordat que en els darrers anys "s'ha canviat el nom dels carrers del Bisbe Perelló i l'Alcalde Montardit pels de Maria Aurèlia Capmany i Maternitat d'Elna, respectivament; es van retirar les plaques de simbologia feixista del cementiri i es va retirar l'escut de la façana de l'edifici de correus".

Response: Manresa retirarà les plaques franquistes que queden i les conservarà, al Museu Comarcal, amb una finalitat històrica i didàctica. Així, l’Ajuntament vol contribuir a la dignificació de la memòria històrica i de les víctimes de la repressió feixista, a més d’aplicar diferents lleis estatals, autonòmiques i municipals. Els ciutadans també podran denunciar símbols totalitaris que s’hagin pogut passar per alt.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
L'aclamat director japonès Hirokazu Koreeda torna als cinemes aquest divendres amb 'Un asunto de família', pel·lícula guanyadora de la Palma d'Or a la millor pel·lícula al Festival de Canes.
El mestre dels drames familiars i director de films com 'De tal padre, tal hijo' i 'Nadie sabe' explica la història d'una curiosa família de delinqüents sense vertadera connexió sanguínia.
Per altra banda, aquesta setmana arribada carregada de films comercials amb la seqüela 'El regreso de Mary Poppins', la cinta d'animació en català 'Spider-Man.
Un nou univers' i 'Aquaman' protagonitzada per Jason Momoa i dirigida per un dels reis del cinema de terror actual James Wan.
La família del nou film del director japonès Hirokazu Koreeda és pobra i amb prou feines guanya diners per sobreviure a través de petits delictes.
Tot i això, ells semblen viure feliços junts, fins que un accident imprevist revela secrets ocults, posant a prova els llaços que els uneixen.
'El regreso de Mary Poppins'
La mainadera més famosa de la història del cinema torna a la pantalla gran el 21 de desembre amb el film 'El regreso de Mary Poppins' de Walt Disney.
Interpretada per Emily Bunt, la màgica i cantaire Mary Poppins reapareix per ajudar a la següent generació de la família Banks, acompanyada pel seu amic fanaler, representat per l'actor Lin-Manuel Miranda.
Rob Marshall dirigeix la seqüela de la cinta original de Disney 'Mary Poppins' (1964).
La cinta, ambientada 20 anys després de l'original, se centra en les vides dels fills de Jane i Michael Banks.
Marc Platt i John DeLuca són els productors del projecte, mentre que el guió ve de la mà de David Magee, que s'ha basat en les novel·les de l'escriptora P. L. Travers.
'Spider-Man.
Un nou univers'
L'estrena d'animació de la cartellera és 'Spider-Man.
Un nou univers', que arriba als cinemes en català aquest divendres.
En aquest film Spider-Man amplia el seu univers a través d'un nou protagonista, Miles Morales, un adolescent afroamericà de Brooklyn.
En aquesta nova aventura ja no hi ha un sol home aranya, sinó que Miles es convertirà en el Spider-Man del seu univers, sota la tutela de l'original Peter Parker, que prové d'una realitat alternativa.
Miles i Peter coneixeran una colla de versions de l'home aranya de diferents universos veïns i junts hauran de fer front a un perill que amenaça tot el multiunivers.
Phil Lord i Chris Miller, creadors de 'La Lego pel·lícula', escriuen i produeixen aquesta cinta.
'Aquaman'
El superheroi de la 'Lliga de la justícia' i de l'univers de DC arriba als cinemes en solitari a la producció nord-americana 'Aquaman', dirigida per James Wan i basada en els còmics de Geoff Johns.
L'actor Jason Momoa (Khal Drogo a 'Joc de Trons') protagonitza el film i es posa a la pell d'Arthur Curry, que s'assabenta que és l'hereu del regne submarí de l'Atlàntida.
Així es converteix en Aquaman, un superheroi compromès a defensar tot el planeta, encara que per a això hagi de sortir de l'aigua.
Completen el repartiment Amber Heada en el paper de Mera, Patrick Wilsom com a Orm, Wilem Dafoe interpretant Nudis Vulko i Nicole Kidman en la pell de la reina Atlanna.
'Sobre ruedas'
Franck Dubosc debuta al cinema escrivint, dirigint i protagonitzant 'Sobre ruedas', una comèdia francesa sobre un home madur addicte a la mentida.
Dubosc es posa en la pell de Jocelyn, un empresari exitós, misogin i egoista que es farà passar per un home discapacitat que va en cadira de rodes per enamorar la seva assistent.
Les coses es complicaran quan ella li presenti a la seva germana, que realment va en cadira de rodes, de la qual s'enamorarà de veritat.
Alexandra Lamy, Elsa Zylberstein, Gérard Darmon i Caroline Anglade són la resta d'actors d'aquesta producció francesa.
'Perdidos en París'
L'altra estrena francesa de la cartellera és la comèdia 'Perdidos en París', dirigida per Dominique Abel i Fiona Gordon, que també són els protagonistes de la cinta.
Ella interpreta a Fiona, una bibliotecària del Canadà que rep una carta de la seva tieta de 88 anys demanant-li ajuda per impedir que la internin a una residència de gent gran.
Fiona decideix atendre la demanada de la seva tia i viatja a París.
En el camí coneix a Dom (interpretat per Dominique Abel), un home egoista i presumit que intentarà fer-li la vida impossible.

Response: Aquesta setmana arriba una cartellera molt internacional. Començant per la guanyadora del Festival de Cannes, del japonès Hirokazu Koreeda, i acabant per les comèdies franceses “Sobre ruedas” i “Perdidos en París”. Tenen un lloc reservat les produccions comercials estatunidenques, amb els retorns de Mary Poppins i dels superherois Aquaman i Spider-Man. La cinta d’aquest últim es pot gaudir en català.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La ciutadania sol cohesionar-se enmig d’una gran crisi, com l’actual de la Covid-19, i els partits polítics habitualment ajornen les diferències per a fer front a un desafiament compartit.
En aquesta situació, els dirigents principals, monopolitzant una part molt important de l’actualitat informativa i encapçalant la resposta de les institucions, veuen com augmenten els índexs d’aprovació.
Els acadèmics ho anomenen efecte bandera.
La crisi de la Covid-19 no ha estat diferent, i la majoria de governants ha augmentat la popularitat, fins i tot en estats amb desenes de milers de morts.
Tanmateix, Pedro Sánchez és una excepció a Europa, i amb una gran crispació política interna, ha vist com ha anat perdent suport a mesura que avançava la crisi.
L’evolució de la popularitat dels deu principals responsables polítics d’arreu del món mostra que, d’ençà del moment que l’OMS va declarar la pandèmia, els dirigents que més popularitat han guanyat són els que han actuat millor i dels països on la mortalitat és menor, com Angela Merkel a Alemanya, Justin Trudeau al Canadà o Scott Morrison a Austràlia.
En l’altre extrem només Jair Bolsonaro al Brasil i Andrés Manuel López Obrador a Mèxic han perdut popularitat.
Els dos dirigents, juntament amb el president nord-americà Donald Trump, són els únics responsables de grans potències que al començament van minimitzar els efectes de la Covid-19 i van assegurar que la resposta era exagerada.
Per la seva banda, el primer ministre japonès, Shinzo Abe, ha estat acusat d’ineptitud arran de l’augment dels casos, fet que el va obligar a rectificar i aplicar l’estat d’emergència setmanes després de l’arribada del virus al país.
Tot i el gran nombre de morts, Emmanuel Macron a l’estat francès i Boris Johnson al Regne Unit també han vist reforçats el seu lideratge.
I més enllà dels deu principals dirigents, el primer ministre italià, Giuseppe Conte, també va veure catapultada la seva popularitat fins a una aprovació del 71%, un suport mai vist a Itàlia.
Tanmateix, cal remarcar que aquest augment de la popularitat molt poques vegades es perllonga gaire, i d’ací a no gaire molts d’aquests dirigents hauran d’afrontar una recessió econòmica que els el pot fer perdre ràpidament.
En el cas de Pedro Sánchez, els diferents sondatges mostren com ha perdut popularitat.
Si a mitjan març un 44% dels ciutadans de l’estat espanyol valoraven bé el govern espanyol, segons un sondatge de GESOP, a l’abril ja havien baixat fins al 30%.
Les dades són similars a les de la consultora GAD3, que revelava que, a mesura que passaven els dies, baixava l’aprovació de Sánchez, del 35,1% al 34,2%, després al 31,1% i finalment al 27,7%.
El govern espanyol ha volgut aconseguir un efecte bandera provant d’emular una emergència nacional, amb els militars encapçalant les compareixences públiques, amb referències bèl·liques i fent ús de termes com ara ‘combat’ o ‘enemic’.
També ha apel·lat al patriotisme, amb missatges com ‘aquest virus el parem units’.
Tanmateix, no ha servit per a guanyar la popularitat i finalment han hagut d’apartar els uniformes de les conferències de premsa.
Electoralment, la confrontació és alta i el PSOE ha perdut una part important del suport, cosa que fa que, segons diferents sondatges, estigui frec a frec amb el Partit Popular en l’estimació d’escons.
Si a les eleccions espanyoles del 10 de novembre de 2019 la diferència va ser de trenta-dos, alguns dels darrers sondatges mostren un empat o fins i tot un lleuger avantatge del PP.
El president del govern espanyol ha perdut cada vegada més suport per a prolongar l’estat d’alarma a mesura que apel·lava a la unitat, sense negociar i centralitzant la gestió contra la Covid-19.
El PP i Vox, al seu torn, s’han estimat més d’aprofitar la situació i desgastar l’executiu espanyol.
La presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, és la cara visible d’aquesta oposició.
Les previsions del govern espanyol no sembla que hagin de millorar a curt termini, quan a la crisi sanitària s’afegirà una recessió econòmica que pot durar molt de temps abans no es recuperi la situació anterior.

Response: La crisi de la Covid ha catapultat a la popularitat la majoria de líders europeus, amb l’excepció de Pedro Sánchez, que ha anat perdent suports. El virulent atac de l’oposició i la centralització de la gestió de l’emergència sanitària, a través d’un estat d’alarma massa llarg, semblen haver desgastat el govern. Tampoc no serà d’ajuda la recessió econòmica que s'apropa.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Més hores de mòbil, manca de rutines, excés d’informació negativa i més ansietat són alguns dels efectes del confinament i tot això perjudica tant la qualitat del son com quantes hores es dorm.
Diego Redolar, neurocientífic i professor del grup Cognitive Neurolab dels Estudis de Ciències de la Salut de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), explica a l’ACN que el confinament arran del coronavirus 2019 ha modificat les rutines i ‘falten molts senyals externs que fa servir el cervell per a regular els ritmes del cos’.
Això causa dificultats per a agafar el son, despertar-se sovint o bé una mala qualitat del son.
Tanmateix, afegeix que ‘s’hi poden fer moltes coses’, com ara establir unes rutines diàries, reduir l’ús del mòbil, fer esport i mantenir una dieta equilibrada.
Redolar explica que hi ha qui, tot i no estar a primera línia en la lluita contra el coronavirus, percep la situació ‘amb la incertesa’ i que nota que ‘li manca control’, cosa que provoca una ansietat que s’endú a la nit i, a conseqüència, li és més difícil d’adormir-se, es desperta més sovint i la qualitat del son no és l’adequada.
A més, ha augmentat l’ús de pantalles i especialment un abús de les tauletes i els telèfons mòbils pot afectar, car emeten una llum blava d’una freqüència determinada que activa una regió del cervell ‘molt important a l’hora de regular els ritmes circadiaris i biològics’.
Aquesta regió hauria d’estar activa durant el dia i baixar d’activitat a la nit per permetre d’engegar els patrons fisiològics per a anar a dormir.
‘Si anem al llit i agafem la tauleta o el mòbil donem informació contradictòria al cervell sobre el moment del dia i li diem que no és hora d’anar a dormir’, detalla Redolar.
Com afrontar l’angoixa i la por d’un confinament incert?
Relacionat amb l’ús de pantalles, els ciutadans volen estar informats en tot moment i Redolar adverteix que també té conseqüències.
En primer lloc, apunta que contra el ‘bombardament’ d’informació, el ciutadà sol centrar-se ‘en la part negativa, en els afectats i els morts’ i, en segon lloc, aquest ‘bombardament’ sol ser especialment fort al final del dia, quan el cos s’hauria de preparar per a anar a dormir.
Detalla que aquesta informació s’incorpora sovint durant el son, per exemple amb els somnis, i això incrementa les probabilitats de despertar-se durant la nit o de trigar adormir-se.
Per això una de les primeres recomanacions de Redolar és ‘procurar d’evitar escoltar i llegir notícies sobre aquesta situació abans d’anar a dormir perquè és més fàcil que s’incorporin durant la nit’.
També afegeix que el canvi d’hora del cap de setmana passat i la meteorologia d’aquests darrers dies tampoc no hi ha ajudat.
Tot i que habitualment cal dia per a adaptar-se al nou horari, la situació de confinament pot ‘alterar’ aquesta adaptació.
A més, aquesta setmana ha estat acompanyada de pluges i nuvolositat i això ha fet que hi hagués menys llum, ‘un dels senyals externs més importants’.
Aquesta absència ‘dificulta la feina de regulació’ del cos i afecta l’estat d’ànim.
Aquests dos aspectes poden afectar tota la població, tot i que els grups més vulnerables són la gent gran i els infants.
Redolar explica que, per fer front a totes aquestes dificultats que poden sorgir durant el confinament, per dormir bé, cal seguir uns hàbits.
En primer lloc, convé establir una rutina, com quan es treballa o s’estudia.
‘Correm el perill de dir que, com que estem a casa no ens dutxem, no fem el llit, no ens vestim… És molt important de fer tot el contrari’, manifesta.
Així, opta per posar-se el despertador, mantenir un horari al matí i anar a dormir cada dia a la mateixa hora i mantenir els horaris dels àpats i de feina si es fa teletreball.
Set consells per a passar el confinament amb els fills
Quant a l’alimentació, cal evitar la cafeïna, la xocolata i les begudes estimulants a última hora del dia perquè poden tenir ‘efectes negatius’ sobre la son.

Response: El confinament ha desajustat els nostres ritmes circadians fins al punt d’alterar-nos el son. L’ansietat per la falta de control sobre la situació, l’ús abusiu de les pantalles o la deixadesa en les rutines en tenen la culpa. No informar-nos abans d’anar a dormir, establir horaris, fer exercici i vigilar l’alimentació són consells dels experts per recuperar el nostre descans.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Vic ha homenatjat aquest diumenge les víctimes de l'atemptat que la banda terrorista ETA va cometre fa 25 anys contra la caserna de Guàrdia Civil i que es va saldar amb la mort de deu persones, cinc de les quals menors d'edat.
Ha estat un acte emotiu que ha acabat amb una ofrena floral al lloc on "els terroristes van sembrar el terror".
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha assegurat a les víctimes que "mai ploraran soles" perquè crims com el de Vic "no s'esborraran per cap treva, desarmament ni dissolució".
Durant l'acte, el ministre d'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, ha fet una crida a la unitat política contra el terror.
Aquesta commemoració ha comptat amb la presència de les associacions de víctimes que han demanat als polítics que no oblidin les víctimes.
El president de l'Acvot, José Vargas, s'ha mostrat molest per la visita d'Otegi al Parlament.
Fa 25 anys, un cotxe bomba va segar la vida a deu persones a la caserna de la Guàrdia Civil de Vic.
Cinc d'ells eren menors d'edat.
Aquest diumenge, Vic ha homenatjat les víctimes d'un dels atemptats més sagnants de la història d'ETA a Catalunya, juntament amb el de l'Hipercor.
Ha estat un acte emotiu, que ha servit també per recordar totes les víctimes de "40 anys de terror" sembrat per la banda terrorista.
L'acte, a pocs metres d'on aleshores hi havia la caserna, organitzat per l'Associació Catalana de Víctimes d'Organitzacions Terroristes (Acvot), ha arrencat amb la música d'un violoncel.
Hi han participat representants polítics tant del Govern, com del govern espanyol, consell comarcal i ajuntament, membres de tots els cossos policials, associacions de víctimes i societat civil.
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha assegurat a les víctimes que, per temps que passi, el record i homenatge constant a les persones que van morir a mans d'ETA perviurà.
"El crim de Vic, els noms i les edats de cadascuna de les víctimes, les seves biografies, les seves esperances no les esborrarà mai cap treva, cap desarmament, cap dissolució", ha afirmat el president.
Puigdemont ha volgut llançar un missatge d'agraïment als cossos policials.
"Tots treballen perquè el terrorisme desaparegui, s'ha combatut ETA i s'ha pagat un preu molt alt en vides humanes, es combat també amb eficàcia altres amenaces terroristes que també aconseguirem vèncer", ha ressaltat Puigdemont que ha tancat el seu discurs assegurant als familiars que "mai plorareu sols les víctimes".
El ministre d'Interior, Jorge Fernández Díaz, ha recordat les 55 víctimes "de la barbàrie d'ETA" a Catalunya.
"Totes les víctimes han caigut perquè ara i aquí, a Vic, al País Basc, a Madrid i a Espanya, puguem parlar de pau, sense estar amenaçat pel terrorisme autòcton", ha exposat.
El ministre en funcions ha afegit que ETA "durant 40 anys va regar de sang, patiment i dolor tota Espanya, especialment també Catalunya, però afortunadament avui en dia està aniquilat".
Fernández Díaz ha fet una crida a la unitat d'acció política en homenatge a les víctimes.
"La justícia amb el patiment dels assassinats ens interpel·la i ens exigeix el seu record, i així ho seguirem fent des de les institucions", ha assegurat.
Capgirem Vic no ha assistit a l'acte oficial d'homenatge a les víctimes perquè considera que és un "acte manipulat i falsejat per l'Estat i la ultradreta", que ha estat instrumentalitzant les famílies amb fins polítics i partidistes poc ètics.
El president de l'Acvot, José Vargas, ha recordat que aquest diumenge és un dia "trist" que fa 25 anys ETA va tornar a tenyir de vermell amb un atac terrorista brutal.
El president s'ha mostrat dolgut amb la visita d'Arnaldo Otegi al Parlament i ha demanat unitat d'acció a les forces polítiques democràtiques per estar al costat de les víctimes.
Del terror a la cultura
L'alcaldessa de Vic, Anna Erra, ha recordat que el terror d'ETA deixarà pas a la cultura perquè l'espai que havia ocupat la caserna, i que actualment és un aparcament, es convertirà en la nova biblioteca de Vic.
L'indret on es construirà la nova biblioteca és un punt de dolor pels vigatans que van veure com l'any 1991 ETA feia esclatar una bomba a la caserna de la Guàrdia Civil.
Les bombes quedaran enrere i les substituiran per llibres.
Un cop han acabat els parlaments, han fet l'ofrena floral al lloc de l'atemptat, on hi ha una placa recordant totes les víctimes del terrorisme.
En l'atemptat del 29 de maig del 1991 van morir Rosa María Rosas, de 15 anys; Vanessa Ruiz, d'11; Ana Cristina Porras, de 10, i María Pilar Quesada, de 8, quan "jugaven al pati perfectament visible des d'on els terroristes van accionar la seva bomba amb més de 200 quilos d'explosius".
També van perdre la vida Francisco Cipriano Díaz, de 17 anys, que en el moment de l'atemptat estava estudiant.
El cotxe bomba també va matar Juan Salas, Maudilia Duque, Juan Chincoa, Ramón Mayo i Nuria Ribó.

Response: Representants polítics i socials han participat en la commemoració dels vint-i-cinc anys del cruel atemptat d’ETA a Vic. Puigdemont ha mostrat el seu suport incondicional a les víctimes, mentre que el ministre de l’Interior ha reclamat unitat política contra el terrorisme. L’alcaldessa ha volgut recordar que a l'indret de l’explosió de l’antiga caserna es construirà la futura biblioteca de Vic.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La Diputació de Girona ha aprovat aquest dimarts la modificació d'algunes de les bases de subvencions que dona als ajuntaments per al foment de polítiques d'habitatge.
El diputat delegat d'habitatge, Quim Ayats, ha destacat que l'objectiu de l'ens supramunicipal és "facilitar al màxim" que els ajuntaments puguin acollir-se a aquestes ajudes.
A partir d'ara, els ajuntaments que vulguin invertir en pisos destinats al lloguer podran rebre 8.000 euros per cada habitatge cedit i 15.000 en els de titularitat municipal.
El president de la Diputació, Miquel Noguer, ha recordat que les primeres subvencions dedicades a aquest àmbit "van començar amb 100.000 euros", mentre que ara "en tenim més d'un milió".
Amb l'objectiu de garantir l'accés a l'habitatge, la Diputació de Girona ha modificat algunes de les condicions per atorgar subvencions als municipis que apostin per polítiques socials.
El diputat delegat d'habitatge, Quim Ayats, ha destacat que algunes de les modificacions augmenten les subvencions que es donen als consistoris que vulguin invertir en pisos per tal de "facilitar al màxim" aquest "dret universal".
Concretament, Ayats ha remarcat que els consistoris podran rebre entre 10.000 i 30.000 euros d'ajuda per a cada habitatge que comprin, amb un màxim de tres per municipi.
A més, augmentaran de 7.000 a 8.000 euros les ajudes per a inversions en habitatges que els ajuntaments tinguin en cessió i de 10.000 a 15.000 euros per habitatge per aquells que siguin de titularitat municipal.
Per altra banda, Ayats també ha anunciat una "reducció dels anys de cessió" que han de tenir els consistoris sobre els pisos perquè "n'hi havia molts que no ho aconseguien".
Fins ara, per acollir-se a les ajudes de la Diputació, un ajuntament havia d'aconseguir tenir la cessió durant "un mínim de deu anys" i ara ho han rebaixat a set (per llei, el mínim és de cinc anys).
Per altra banda, en el cas de les adquisicions, perquè un ajuntament opti a l'ajuda haurà de garantir que es destina a polítiques socials durant dotze anys i no deu, com fins ara.
El president de la Diputació de Girona, Miquel Noguer, ha remarcat el compromís de l'ens amb el fet de garantir aquest dret universal, tot i que "no és una competència nostra".
Noguer ha recordat que durant els anteriors mandats es van trobar que els ajuntaments necessitaven l'assistència de la Diputació en ajudar als habitants en "l'accés als aliments", arran de les conseqüències de la crisi econòmica.
Però tot i així, una altra "demanda" important que va sorgir ràpidament també és les ajudes per a l'accés a l'habitatge.
Per això, Noguer ha detallat que aquestes subvencions van començar amb 100.000 euros", però uns anys després les partides ja superen el milió.
Aquestes modificacions s'han aprovat per unanimitat en el plenari d'aquest dimarts.
Millorar la visualització de la dona rural
Un altre dels punts que també s'ha aprovat és les bases reguladores per a les ajudes per a realitzar projectes del Parc Natural del Montseny.
Un dels canvis és la "revisió del llenguatge" que s'utilitza per evitar la discriminació de gènere en el món rural, tal com ha detallat la diputada delegada de medi ambient, Anna Barnadas.
La diputada ha assegurat que ja hi ha una associació de dones del món rural creada i per això volen començar a treballar per "millorar la visualització" de la dona.
Per altra banda, també s'ajudarà a altres projectes que "donin suport a la població del Montseny" per "evitar la despoblació" que pateix la zona.
Barnadas ha apuntat en les ajudes per millorar l'eficiència energètica dels edificis privats "que s'utilitzin com a primeres residències" com una de les mesures.
Calderes de biomassa
Per altra banda, la Diputació de Girona seguirà subvencionant els ajuntaments que col·loquin calderes de biomassa en equipaments públics.
De tota manera, Barnadas ha assegurat que a partir d'ara analitzaran que la biomassa que cremi tingui "el mínim de petjada de carboni".
Per això ajudaran aquells ajuntaments que cremen elements procedents de la poda d'arbres i de la neteja dels boscos, però no aquells qui comprin la biomassa a l'exterior.

Response: La Diputació de Girona augmentarà i facilitarà l’accés als ajuts destinats a habitatge als municipis que fomentin polítiques socials i garanteixin aquest dret als seus ciutadans. També, impulsarà projectes al Montseny per a la visibilització de la dona rural i en contra de la despoblació. Finalment, l’ens continuarà subvencionant la col·locació de calderes de biomassa, però amb restriccions mediambientals.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Aquesta setmana ha fet dos anys del primer contacte institucional entre Carles Puigdemont i Ada Colau.
Va ser el 6 de febrer del 2016, al Palau de la Generalitat, en el marc de la ronda de contactes que va obrir Puigdemont després de ser investit.
Els equips del president i de l'alcaldessa de Barcelona van preparar la trobada a consciència, i el procés sobiranista no figurava en els llocs preferents del guió de la reunió.
Puigdemont, però, va aprofitar la conversa per reclamar a Colau "implicació" en el debat constituent que llavors es gestava, i l'alcaldessa va accedir-hi.
"Barcelona mai fallarà a Catalunya; hi serem", va afirmar.
Dos anys després, l'escenari és completament diferent.
Puigdemont va incloure el referèndum de l'1 d'octubre en un full de ruta que inicialment no el preveia i va fer camí fins a la proclamació de la República, una declaració unilateral discutida dins del sobiranisme i que Colau no compartia, de la mateixa manera que sempre ha renegat de l'aplicació del 155, fins al punt que va trencar el pacte de govern amb el PSC a l'Ajuntament perquè les seves bases li van requerir.
"Ni DUI ni 155", deia llavors Colau.
El xoc amb l'Estat va conduir Puigdemont a exiliar-se a Brussel·les, una llunyania que ha accentuat la distància amb l'alcaldessa.
És tal la fredor en les relacions entre Puigdemont i Colau que no han parlat des del 27 d'octubre, la data que ho canviar tot.
Aquella "sintonia" descrita en la reunió de fa dos anys és avui un record vague del passat.
L'exili que Colau no va entendre
Les diverses fonts consultades per NacióDigital, tant de l'entorn de l'alcaldessa com de la llista del president, constaten que s'ha produït una "desconnexió" entre la màxima autoritat del país i la responsable del govern de la capital catalana.
Ni Puigdemont ha trucat Colau ni hi ha hagut una comunicació per iniciativa de l'alcaldessa.
Colau no va acabar d'entendre que Puigdemont rebutgés la convocatòria electoral per declarar la independència i, acte seguit, es refugiés a Brussel·les.
Així ho expliquen els que coneixen el seu raonament en aquelles dates.
Les declaracions públiques han constatat les diferències polítiques entre les figures que compartien poder a la plaça Sant Jaume.
"Qui vulgui ser president de Catalunya ha de ser a Catalunya", havia afirmat Colau aquest gener, en el context de les negociacions entre les forces independentistes per trobar una fórmula per a la investidura.
L'alcaldessa també havia demanat "realisme" als partits per poder formar Govern i donar per tancada l'etapa del 155.
Queda lluny el diàleg entre Puigdemont i Colau al Palau de la Generalitat per fer partícip Barcelona del procés constituent.
Els esdeveniments han fet caducar aquell oferiment.
Però també resulten pretèrit uns fets més recents: el paper de mediació que la líder de Barcelona en Comú estava disposada a jugar en els dies posteriors a l'1 d'octubre, quan Puigdemont madurava la fórmula de la declaració d'independència.
"L'1-O no pot ser un aval per declarar la independència", va afirmar Colau el 9 d'octubre en una declaració institucional a l'Ajuntament, en la qual també va exigir a Mariano Rajoy que descartés aplicar el 155 i retirés les forces policials instal·les a Catalunya arran del referèndum.
L'endemà del missatge de Colau al consistori, Puigdemont va ajornar la proclamació de la independència al Parlament -una decisió llargament madurada-, en un dels plens amb més expectació mediàtica des de la recuperació de la Generalitat.
En privat, Colau es vantava d'haver estat escoltada pels responsables del Govern i insistia en les apel·lacions al "diàleg".
Aquells dies va multiplicar presència en platós de televisions estatals.
El desenllaç, però, no va ser del seu agradat.
La declaració del 27 d'octubre i la posterior aplicació del 155 van transformar el guió.
Els contactes van finalitzar en sec.
Puigdemont va optar per l'exili a Brussel·les mentre que Oriol Junqueras i més de la meitat dels consellers van anar a declarar a l'Audiència Nacional, interpel·lats per la justícia espanyola.
La compareixença a Madrid va acabar en una ordre de presó provisional per als membres del Govern.
Junqueras i Joaquim Forn continuen avui reclosos a Estremera.
Colau tampoc hi ha pogut parlar cara a cara.
En nom de l'equip de govern municipal, Gerardo Pisarello va visitar els presos el 18 de gener.
Més de tres mesos després, la distància que hi havia a la plaça Sant Jaume s'ha fet més gran.

Response: La relació entre Generalitat i Ajuntament de Barcelona és més freda que mai. L’oferiment de Colau de mediar en el conflicte sobiranista se’n va anar en orris amb la declaració unilateral d’independència i la posterior aplicació del 155. L’alcaldessa, contrària a aquests dos fets, va trencar els ponts amb uns i altres. L’exili del president tampoc ha ajudat.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, considera que les entrevistes de les darreres hores a l'excomissari de la policia espanyola José Manuel Villarejo constaten que el sistema espanyol "està corcat".
"Mentre en corc i la proporció sobre fusta és sostenible i assimilable no passa res; però el corc és molt gran i el material se'n comença a ressentir", ha afirmat el cap de l'executiu català a la presentació del llibre 'Mestres de l'entrevista', d'Antoni d'Armengol, al Col·legi de Periodistes amb Antoni Bassas i Jordi Basté.
Puigdemont ha apuntat que si una impressora d'olors hagués acompanyat l'entrevista, hauria desprès "una sentor de claveguera molt forta".
"Va sobreeixir amb una purulència evident el que en altres països hauria suposat un escàndol de proporcions siderals", ha insistit Puigdemont en afirmar que "hi ha vicis que formen part d'un pecat original".
Més enllà de considerar "magnífica" l'entrevista de Jordi Évole, Puigdemont ha assegurat que amb una "impressora d'olors" al costat s'hauria després una "sentor de claveguera molt forta".
Així ha valorat les paraules de l'excomissari de la policia arran de 'l'operació Catalunya', en concret a 'Salvados' de La Sexta.
Puigdemont ha lamentat però que "no passi res": "Quan parlem de mancança, no ho diem per què sí", ha insistit .
És en aquest context que el cap de l'executiu català n'ha parlat amb "sensació de duresa" sobretot per la "naturalitat" amb què es parla d'allò que "mina la credibilitat d'un sistema".
"Les clavegueres a aquest nivell, la sentor s'ha de sentir més enllà de l'estat espanyol", ha exclamat el president de la Generalitat en una conversa amb Armengol, Bassas i Basté.
Puigdemont, que no veu moviment en les forces polítiques "davant d'aquesta exhibició", ho ha resumit tot plegat amb una metàfora: "És un sistema que està corcat, no és persones concretes.
Mentre el corc i la proporció en fusta és sostenible i assimilable, no passa res; però el corc és gran i se'n comença a ressentir el material", ha insistit.
De fet, ha qüestionat que el sistema espanyol pugui resistir "a tantes tensions", ha afegit en advertit que tot plegat rau en "vicis que formen part d'un pecat original".
Sense entrar al per què "hi ha personatges que continuen impunes i han fet el que han volgut amb informació certa o no certa amb total impunitat", el president de la Generalitat ha advertit l'Estat que potser és el corc "l'amenaça", en referència a les declaracions de diversos dirigents polítics estatals respecte del procés les darreres setmanes.
"Potser nosaltres som l'oportunitat de regeneració democràtica, de sacseig", ha afegit el cap de l'executiu en assegurar que no han analitzat encara si la Generalitat pot fer passos per la via judicial per l'anomenada 'Operació Catalunya'.
El model de les urnes
Durant l'acte de presentació, en ser preguntat sobre l'acte del 4 de juliol en què el Govern explicarà detalls del referèndum, Puigdemont ha insistit que "hi haurà urnes".
"Sabem fins i tot el model", ha apuntat en reclamar temps, però, perquè es faci el procés administratiu.
En aquest context, Puigdemont ha afegit que l'executiu ha consultat els models d'urnes d'altres països –"cap fa servir la mateixa"- i ha assegurat alhora que, per ell, és "molt secundari" si seran de metacrilat, plàstic o vidre.
"L'objecte en si és el de menys; [...] importa el contingut de l'urna, plena de vots i que en pugui sortir una conclusió que puguem implementar com a Govern", ha insistit Puigdemont en afirmar que no ha rebut resposta de la carta a la presidenta del Congrés, Ana Pastor.
A més, i sobre l'editorial del New York Times, Puigdemont ha assegurat que li agradaria llegir-la als "grans diaris espanyols".
I catalans?, li ha preguntat Bassas.
"També", ha respost Puigdemont en reclamar que l'Estat "entomi políticament la resolució del conflicte" amb Catalunya.
Tot plegat ho ha dit a la presentació del llibre 'Mestres de l'entrevista', que ha escrit el periodista de la secció de política de TV3, Antoni d'Armengol.
Bassas i Basté són dos dels dotze de professionals que expliquen la seva experiència en aquest gènere periodístic.
A preguntes seves, Puigdemont ha assegurat que quan és entrevistat aposta per "la brevetat" i per oferir "alguna cosa titulable".
En una reflexió sobre el sector, Puigdemont, periodista de professió, ha assegurat: "Ens podem emmirallar amb un fragment del sistema mediàtic català i ens hi reconeixem; el que passa a l'Estat és preocupant".
De fet, Puigdemont creu que algunes informacions sobre el procés en mitjans d'abast estatal no responen a la interpretació sinó a la "falsedat", ha sentenciat.

Response: El president de la Generalitat ha aprofitat les declaracions de Villarejo, destapant les clavegueres de l’Estat, per assenyalar el podriment del sistema espanyol i per postular-se com a única opció de regeneració democràtica. Puigdemont no veu possible la recuperació de la credibilitat d’un sistema tan viciat i ha anunciat que l’executiu català estudiarà emprendre accions legals per l’“Operació Catalunya”.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Impressionant document el que va encapçalar aquest diumenge el Salvados especial amb l’entrevista al comissari Villarejo.
Unes imatges de Televisió Espanyola de 1981 en què veiem la cantant Grace Jones refregant les seves corbes amb el cos, particularment la falda del policia, sota l’atenta mirada de Doña Croqueta –aquell personatge interpretat per l’actor Simón Cabido- que seia a la seva mateixa taula.
Sensacional manera d’emmarcar el personatge, de prologar la conversa amb Jordi Évole, molt hàbilment venuda per La Sexta i per les xarxes socials durant tota la setmana.
D’entrada el primer que cal dir sobre l’entrevista en si mateixa és que cal felicitar de nou Évole pel valor periodístic del document.
Però immediatament també voldria dir que estaria molt bé que en el programa ens haguessin explicat com es va acordar la trobada.
De qui va sorgir la idea?
Per què?
Se suposa que la iniciativa és del propi Villarejo, que es va dirigir a Salvados i va oferir parlar, buidar el pap, quedar-se tranquil.
Una operació calculada i pensada per llançar escombraries contra qui a ell li interessava?
Bàsicament, va quedar clar de seguida, contra Ignacio Cosidó, director de la policia entre 2011 i 2016 i contra Félix Sanz Roldán, director del CNI des de 2009.
A aquest últim, Villarejo s’hi referia repetidament com “El Generalísimo”.
“Es creu Francisco Franco”, recalcava.
Més enllà de les revelacions contra aquests dos personatges, Villarejo també deixa de volta i mitja Javier Ayuso, el periodista d’El País que va publicar informacions sobre les seves empreses i societats.
El propi Ayuso va intervenir en el programa i va oferir la seva versió.
El mateix va passar amb Artur Mas i amb Baltasar Garzón, que van poder dir la seva sobre les implicacions que tenen amb el famós comissari.
El cas de Garzón va ser curiós, resulta que té molt bona relació amb qui suposadament va investigar-lo per ordre d’alts càrrecs del PSOE –llavors al govern- per a treure a la llum tots els draps bruts possibles.
De les aportacions d’Artur Mas el més substancial em va semblar el seu silenci quan Évole li pregunta sobre l’amistat entre Javier de la Rosa –amb qui Villarejo va mantenir una sucosa conversa els dies previs a les eleccions catalanes de 2012- i Xavier Trias.
Sobre la portada d’El Mundo dedicada als comptes bancaris de l’exalcalde de Barcelona no van fer cap consideració.
Sobre l’anomenada Operació Catalunya no vaig detectar cap aportació gaire substancial, més enllà de suggerir que Jorge Fernández Díaz estava al cas de totes les martingales hagudes i per haver.
La posada en escena de l’entrevista era interessant, en una habitació tancada com si es tractés d’una sala d’interrogatoris policials.
I a través d’un vidre s’ho miraven dos periodistes –Álvaro de Cózar i Antonio Rubio- i anaven contextualitzant en personatge i posant en dubte algunes de les seves respostes.
Un recurs interessant, segurament formulat per a no donar carta de validesa a tot allò que a Villarejo li sortís del barret respondre i que Évole, com sempre, repreguntava convenientment sempre que considerava oportú.
Les revelacions de frau a l’entorn de l’adquisició dels avions implicats en l’accident del Yak 42 em van semblar de les més importants fetes durant la conversa.
Les que poden aixecar més ampolles.
Les que poden justificar amb més vehemència les teatrals disquisicions de Villarejo sobre la seva seguretat: “No sé si moriré d’un accident de cotxe quan s’emeti l’entrevista”.
Al senyor se’l veia força segur, més enllà del bé i del mal, tot li anava bé, cap pregunta l’inquietava més del compte.
Ni tan sols quan es va quedar amb el cul a l’aire quan Évole li va preguntar sobre el surrealista cas de l’apunyalament a la dermatòloga Pinto, encara pendent de resolució judicial.
“No vull mostrar-me gaire, per això porto gorra i ulleres de sol”, ens havia dit tot just començar.
De veritat?
Doncs es va quedar descansat, probablement es tractava del pitjor camuflatge de la història de les entrevistes camuflades.
També van anar apareixent els Papers de Bárcenas, el cas Gúrtel, els periodistes suposadament amics –Inda i companyia- la família Pujol –“Josep Pujol és molt simpàtic”-, el rei emèrit i les seves “amigues” Bárbara i Corina...
Va faltar que el Pequeño Nicolás –un altre dels famosos casos de Villarejo- s’unís a la festa dels disbarats i de la indignitat que està associada a aquest personatge tèrbol i sinistre.
A mode de conclusió, un va tenir la sensació que el tal Villarejo es va quedar més descansat que no pas acorralat –repeteixo que Évole ho va fer bé, com acostuma-, que va dir el que li interessava dir i que de gotes de suor freda pel front li’n van regalimar més aviat poques.
I al final em tornaven a la ment les imatges de l’inici, Doña Croqueta contemplant el refregament feliç del policia i la cantant d’aquell llunyà programa dels vuitanta.
Doña Croqueta, fabulosa metàfora, punyent epifania.

Response: Sembla que el comissari Villarejo es va quedar a gust en l’entrevista concedida a Salvados. Va dir el que va voler, sobre qui va voler. Ni es va despentinar amb les preguntes inquisitives del presentador. Van parlar de molts dels escàndols destapats per l’inquietant personatge, però les declaracions més impactants les va fer, sense dubte, sobre l’accident del Yak 42.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
El pregó de l'actriu Agnès Busquets i la tronada han obert aquest dilluns a la tarda els dies centrals de les festes de Santa Tecla a Tarragona.
Adaptat a la covid-19 com la resta del programa d'enguany, l'acte s'ha fet amb aforament limitat -mig miler de persones assegudes en cadires a la plaça de la Font- i amb invitació prèvia.
Busquets ha fet un pregó amb tocs d'humor i de nostàlgia, però també amb un caire reivindicatiu.
D'una banda, ha cridat els tarragonins a fer-se valdre més i a enfocar més la ciutat cap enfora i, de l'altra, ha reivindicat el paper de les dones i de la cultura, a qui la pandèmia ha tocat més de ple,ha dit.
"La cultura és un bé de primera necessitat", ha manifestat l'actriu tarragonina des del balcó consistorial.
Agnès Busquets ha dit que se sent una filla pròdiga de Tarragona, on va passar els seus anys d'infantesa i joventut, malgrat haver "emigrat" a Barcelona.
Busquets treballa en la primera línia de la interpretació a través dels personatges que representa al programa Polònia de TV3 des de fa més d'una dècada, així com de moltes altres interpretacions al teatre i a la televisió.
En el seu pregó, l'actriu també ha homenatjat el seu avi, el conegut actor i periodista Josep Maria Tarrasa (Tarragona, 1913-1996), qui va ser director de Ràdio Tarragona i creador del famós personatge radiofònic Maginet Pelacanyes.
"Crec que no hi va haver tarragoní més tarragoní", n'ha destacat.
L'actriu ha explicat que el seu avi va ensenyar-li "l'amor i el respecte per 'aqueta' ciutat, preciosa però imperfecta".
"Mitja vida aquí i mitja vida allà, enamorada de la ciutat però enamorada del teatre també.
I ambdues coses al final no van poder ser", ha justificat.
Busquets també ha recordat la seva vinculació amb el Col·lectiu de Teatre Necessari Trono Villegas, amb qui va participar en diversos espectacles, i a qui va descobrir, ha explicat, en una representació de Dames i Vells per Santa Tecla.
"Amb ells vaig aprendre aquest ofici", ha admès.
Agnès Busquets s'ha mostrat agraïda perquè enguany la pregonera sigui una dona i del món de la cultura.
"El covid ens ha tocat de ple, però a les dones i a la cultura m'atreviria a dir que més", ha assegurat.
I ha afegit: "Els que treballem amb i en la cultura sabem que és guaridora, que en molts moments és un oasi d'on prendre aire i refugiar-se (...).
Dit d'altra manera, la cultura ens salva".
Pregó des del balcó però amb aforament limitat a plaça
Enguany Busquets ha continuat amb el format de pregó des del balcó que va impulsar el nou govern municipal l'any 2019, aleshores a càrrec del restaurador Eduard Boada.
Enguany, però, la pandèmia ha obligat a limitar la presència de públic a 600 persones assegudes -un aforament que no s'ha assolit- i a blindar la plaça de la Font amb tanques, vigilants de seguretat i agents de la Guàrdia Urbana .
L'acte ha comptat amb l'assistència del president del Parlament, Roger Torrent, i del conseller d'Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa.
Uns minuts més tard de les set s'ha fet l'obertura solemne del balcó principal de l'Ajuntament, la sortida dels Macers de la Ciutat i el primer Toc de Pregó a càrrec de les dues trompetes del Consell Municipal.
Tot seguit, l'alcalde, Pau Ricomà, ha glossat la pregonera i, després, el segon Toc de Pregó de les trompetes del Consell Municipal ha donat pas al Pregó.
En acabar, el tercer i últim toc de Pregó ha anunciat l'aparició de la Senyera de la ciutat, mentre han esclatat les 21 salves dels morterets.
Finalment, la Tronada del Pregó a càrrec de la Pirotècnia Igual, de Canyelles (Garraf), ha donat el tret de sortida al gruix dels dies festius de Santa Tecla.
L'alcalde, Pau Ricomà, ha fet una crida específica a no fer actes festius alternatius al carrer.
L'Ajuntament blinda la Part Alta
En aquest sentit, entre dilluns i dimecres el consistori ha redoblat els esforços per evitar aglomeracions de persones a la Part Alta durant les nits.
L'Ajuntament ha decidit restringir l'aparcament en les zones d'influència o proximitat a la Part Alta de Tarragona, impedir el consum de qualsevol tipus de beguda a la via pública i impedir l'obertura de negocis de venda de productes de consum a partir de les deu de la nit.
En la mateixa línia s'emmarca la campanya impulsada per l'Àliga de Tarragona per tal que enguany els ciutadans no es desplacin fins a les escales del Pla de la Seu on, en condicions normals, la nit del 21 de setembre s'hagués celebrat la Baixada de l'Àliga.
La campanya té el lema 'Ni l'Àliga, ni tu' i apel·la a no acudir als punts neuràlgics de celebració per respecte a les víctimes de la covid-19 i als professionals que lluiten per combatre la pandèmia.

Response: Agnès Busquets ha donat el tret de sortida a unes festes de Santa Tecla marcades per les restriccions d’aforament i les mesures de l’ajuntament per dissuadir la gent de celebrar festes alternatives. En el seu pregó, l’actriu ha reivindicat el paper sanador de la cultura i ha encoratjat els tarragonins a valorar més la ciutat i a mostrar-la al món.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
La idea de resoldre el conflicte Catalunya-Espanya mitjançant la convocatòria d’un referèndum va guanyant cada cop més pes en el debat sobiranista a Catalunya, tant en l’àmbit estrictament polític com entre l’opinió pública, que hi donaria suport en un 80%, segons algunes enquestes.
Hi ha, tanmateix, una notable confusió a l’hora de definir quin ha de ser l’objecte d’aquest referèndum i com convocar-lo, per la qual cosa cal fer algunes precisions.
En primer lloc, és important distingir un referèndum que té per objecte decidir la independència d’un territori d’un referèndum de reforma constitucional o estatutària.
L’un i l’altre se situen en dos nivells diferents.
El primer té per objecte decidir la creació (o no) d’un nou estat, membre de la comunitat internacional, i el segon pretén consultar la ciutadania d’un estat sobre una reforma de l’ordenament jurídic constitucional que no implica cap modificació en l’statu quo territorial.
Per aquesta raó, el fonament legal de l’un i l’altre és diferent.
El referèndum sobre la independència se situa en l’àmbit del dret internacional públic, que conté les normes sobre creació, modificació i extinció d’estats, i el referèndum de reforma constitucional o estatutària es regeix per la mateixa constitució i les normes que la desenvolupen.
Justament per això, un referèndum que tingui per objecte decidir si un territori s’independitza de l’estat al qual pertany no es pot regir per les regles de joc establertes en el marc constitucional per supòsits diferents, com la reforma constitucional o estatutària o qualsevol altre tipus de consulta popular.
Així s’ha vist en el rebuig del Tribunal Constitucional als intents de fer encaixar el procés sobiranista català en els mecanismes previstos en l’ordenament espanyol.
Ara bé, això no significa que el referèndum d’autodeterminació o independència sigui forçosament “il·legal”.
El que cal és situar-lo en el marc legal adequat que, tal com s’ha exposat, no pot ser cap altre que l’internacional, i això ens condueix a l’aplicació del dret d’autodeterminació dels pobles.
Aquest dret és un dels principis estructurals del sistema de les Nacions Unides, segons disposa l’article 1.2 de la Carta de les Nacions Unides, i és alhora el primer dels drets humans, tal com reconeixen els pactes sobre drets civils i polítics i sobre drets econòmics, socials i culturals, aprovats per l’Assemblea General de les Nacions Unides i posteriorment ratificats per la majoria d’estats, entre aquests Espanya.
La mateixa Assemblea General va definir el dret d’autodeterminació com el dret dels pobles a decidir sense ingerència externa el seu sistema polític, social, cultural i econòmic.
Com a principi estructural, ve lligat amb els de no ingerència i prohibició de l’ús de la força, consagrant la idea que siguin els mateixos pobles o nacions els que decideixin la seva condició estatal i el seu model socioeconòmic, després de segles en què s’havien dibuixat fronteres i països emprant la força.
I com a dret humà, té una dimensió no solament política sinó també econòmica, cultural i social.
Cal, per tant, entendre superada la visió tradicional que lliga el dret d’autodeterminació exclusivament amb els processos de descolonització.
La potència actual d’aquest dret es veu quan Vladímir Putin l’invoca per “blanquejar” la seva annexió de Crimea o quan els grups del PP i C’s llancen propostes al Congrés dels Diputats i al Parlament de Catalunya de “negació” del dret d’autodeterminació.
Els drets humans reconeguts en els tractats i acords internacionals s’integren, d’altra banda, amb el sistema constitucional espanyol, que preveu que els drets fonamentals que reconeix s’interpretin d’acord amb els convenis internacionals que els recullen (art. 10 CE).
Un d’aquests drets fonamentals és el de participació en els assumptes públics (art. 23.1), que es manifesta a través del referèndum.
Aquests preceptes constitucionals permetrien exercir pel poble català el seu dret d’autodeterminació, reconegut pel dret internacional, mitjançant un referèndum.
Naturalment, aquest referèndum hauria de versar exclusivament sobre l’opció de la independència, amb una alternativa binària (sí/no), i ser convocat pel Parlament de Catalunya, com a representant del poble català.
Però, per sobre de tot, cal tenir en compte que es tracta d’un dret exigible per la ciutadania, que no pot ser en cap cas objecte de delicte.
Més aviat serien aquells que ho obstaculitzin els que podrien incórrer en responsabilitat.

Response: Perquè un referèndum sobiranista a Catalunya sigui vàlid, caldria situar-lo en el marc internacional. S’abrigaria sota el paraigua del dret fonamental de l’autodeterminació dels pobles, recollit en la Carta de les Nacions Unides i integrat en el sistema constitucional espanyol com a país membre. Hauria de respondre exclusivament a la qüestió de la independència i l’hauria de convocar el Parlament.


Instruction: Fes un resum curt del text següent:

Context:
Els primers a tornar a l'escola han estat els més petits, d'educació infantil, i ho han fet a les 9 del matí.
Més tard, a les 9.30 han arribat els de 3r d'ESO per una altra porta i a les 10 del matí ho han fet els de 3r i 6è de primària per la mateixa entrada que els petits.
Així ha reobert les portes a l'Institut Escola Costa i Llobera de Barcelona, que de forma esglaonada ha anat repetint un mateix ritual amb cada arribada: control de temperatura i rentat de mans amb gel hidroalcohòlic abans d'entrar.
Un cop a dins, grups reduïts, de fins a vuit per aula, en el cas d'infantil, tretze a primària i fins a quinze a secundària.
La directora del centre, Dolors Bastida, explica que en el cas d'infantil, s'han limitat a la custòdia dels nens i nenes amb pares que no tenen flexibilitat laboral.
En el cas de primària i secundària es farà una atenció tutorial i un "acompanyament emocional".
"Fer un ritual de tancament de curs (...), fer una valoració del confinament, allò que hem viscut, mirant-nos als ulls", assenyala.
A més, s'ha optat per fer "mitjos grups" de 90 minuts per fer acció tutorial, és a dir, organitzar dos torns per classe de manera que siguin un màxim de 15 alumnes en el cas d'educació secundària.
Amb tot, en aquesta escola no només s'han limitat als cursos que han de passar d'etapa, com pot ser 4t d'ESO, sinó que volen que puguin fer el tancament de curs tots els alumnes que ho vulguin, amb independència del curs en què es troben.
En el cas de batxillerat, es reprendrà activitat presencial a l'aula depenent del professorat disponible i sempre que siguin grups reduïts i està previst que aquesta setmana ja comencin alguns.
Ignasi Branchadell, coordinador pedagògic de secundària al centre, explica que els professors ja van venir la setmana passada per començar a "endreçar aules" ."Vam treure taules, vam buidar-les i vam deixar sortides d'emergència", comenta.
Així, en els darrers dies i preveient el pas a la fase 2 ja van treure taules de les aules, van marcar els terres i les distàncies entre alumnes i definir espais i itineraris de circulació.
A més, han optat per fer entrades esglaonades i des de dues portes diferents per evitar que els grups es trobin entre ells.
A més, afirma Branchadell, han procurat que siguin cursos bastant allunyats perquè en cas que es vegin o es trobin s'evita la tendència natural de parlar o saludar-se quan es coneix algú.
A banda, quan una aula queda buida d'alumnes es desinfecta i mentrestant se n'utilitza una altra que ja és neta.
Si per als més petits el missatge és més difícil, els més grans ja es coneixen que cal anar amb la mascareta, rentar-se les mans sovint o intentar mantenir les distàncies.
Amb tot, alguns no tenen tan clar què faran aquests dies a l'aula i pregunten als professors què faran exactament.
Presència d'entre el 10 i el 80% d'alumnes
Segons Bastida, en el cas d'infantil han assistit a l'escola un total de quinze alumnes, set en una aula i vuit en una altra, fet que suposa el 10% del total d'alumnat d'aquesta etapa.
Admet que fins a "última hora" preveien una situació difícil i amb "moltes dificultats" pel que marcaven les instruccions però celebra la "tranquil·litat" de poder fer un acompanyament als nens "des de la proximitat".
En el cas de primària i secundària s'han acollit al retorn presencial a l'escola entre el 70 i el 80% dels alumnes.
Tot i que Bastida respecta les decisions de cada centre, defensa que en el cas del Costa i Llobera l'acció tutorial i l'acompanyament era important.
En una línia similar s'expressa Ignasi Branchadell.
"Costa i Llobera té una gran tradició tutorial, creiem que tancar aquest capítol sense la presència física del tutor i els companys és bastant estrany", apunta recordant que l'opció de retornar a l'aula és voluntària.
Mirada fixada en el curs vinent
Aquests dies, diu Bastida, els mestres aprofiten per demanar als estudiants com s'imaginen el curs vinent, que serà "diferent".
La directora del centre ja augura que els espais són "limitats" i encara no saben quin serà l'increment "real" de les plantilles.
"Tot dependrà de l'evolució de la pandèmia, d'allò que marqui Salut", diu sobre les ràtios i les mesures que hauran de prendre a partir del setembre.
"El que desitjaríem és poder obrir amb mesures de seguretat i per a tots els alumnes, l'escola de tu a tu no es la mateixa que darrere d'una pantalla d'ordinador", admet.
Per això, afegeix que és "evident" que calen recursos, pressupost i més docents de cara el curs vinent i perquè s'inicii "de la manera que cal als alumnes".

Response: Mentre esperen les instruccions sanitàries per a l’any vinent, al Costa i Llobera de Barcelona s’han obert les portes per tutoritzar i acompanyar els estudiants en el tancament del curs escolar vigent. L’escola ha decidit donar aquesta oportunitat als alumnes de totes les etapes, això sí, amb estrictes mesures de seguretat, una entrada esglaonada i grups reduïts a les aules.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
PREMSA INTERNACIONAL
La següent nota de premsa sobre la protesta durant la final de la Copa s’ha enviat a la premsa internacional:
Catalunya Acció, political organitzation that works to achieve the independence of Catalonia, and ESAIT, platform that claims the right to officialise Basque sports teams, call to boycott the Spanish anthem and the presence of King Juan Carlos I, at the Spanish Cup final that will be played at Mestalla (Valencia), FC Barcelona vs Athletic Club Bilbao, on Wednesday, May 13th.
Mr.
Santiago Espot, CEO Catalunya Accio, calls to "whistle and turn the public's backs to the Spanish anthem at the moment that their maximum representative, King Juan Carlos, takes his seat at the box".
Mr.
Espot added that "apart from this action to supporters, “...we also call all Catalans all over our country, from Salses to Guardamar, and from Fraga to Mahon, to protest from their homes, balconies, from wherever they are, this anthem.
We invite all Basques to do the same too.
Not only be Mestalla a protest against this imposition, but all the Basque Country -Euskalherria- and all Catalonia, a demonstration against all the impositions from the Spanish State".
REACCIÓ ESPANYOLA
A la premsa digital espanyola s’ha produït una reacció molt important (El Mundo, ABC, La Razón, la COPE, Las Províncias, etc.) com a resposta a la conferència de premsa realitzada ahir dia 11 de maig a Barcelona per Catalunya Acció i ESAIT.
Si voleu llegir totes les reaccions només cal que poseu les tres paraules Catalunya Acció Esait al buscador del Google.
A continuació en teniu una petita mostra del diari El Mundo i de 20 minutos.
MADRID | BARCELONA.- Las organizaciones independentistas 'Catalunya Acció' y 'Esait' han pedido a los aficionados del Athletic y el Barça recibir con una pitada al himno español.
Detrás de esta protesta se encuentran la organización 'Catalunya Acció' y la plataforma 'Esait' (Grupo de Opinión a favor de las Selecciones Vascas), que refrendaron su acuerdo en Barcelona.
Santiago Espot, presidente ejecutivo de 'Catalunya Acció', hizo un llamamiento a las dos aficiones para "silbar y dar la espalda el himno español en el momento en que el Borbón, su máximo representante, haga su entrada en el palco'.
Para Espot, esta estrategia pretende que Mestalla sea un "clamor" en contra de las "imposiciones del Estado español".
Por otro lado, la 'Plataforma Pro-Selecciones Deportivas Catalanas', que se había desmarcado de esta iniciativa en un primer momento, aprovechó asimismo la cercanía de la final para adherirse a las protestas.
En un manifiesto donde reitera su propósito de que las federaciones catalanas sean reconocidas a nivel internacional, anunció asimismo el reparto de 5.000 silbatos con el lema 'Una nación, una selección'.
Estas iniciativas pueden alterar la normalidad de un partido considerado la mayor fiesta del fútbol español, con dos aficiones llenando de colorido la ciudad neutral.
Además, desde hace unos años, este duelo pone punto y final a la temporada ante la mirada del Rey, que entrega el trofeo al capitán del equipo vencedor.
20 MINUTOS
Independentistas vascos y catalanes se unen para boicotear el himno español en la final
Barça-Athletic, final de Copa del Rey 2009.
Minuteca todo sobre:
20MINUTOS.ES. 12.05.2009 - 09:08h
El himno español podría ser pitado durante la final de Copa del Rey que se disputa mañana miércoles entre el Barça y el Athletic en el estadio de Mestalla.
Si los aficionados que asistan al encuentro hacen uso del silbato que algunas asociaciones nacionalistas repartirán, el escándalo podría ser monumental durante dicha final.
Las plataformas 'Catalunya Acció' y 'Esait' (Grupo de Opinión a favor de las Selecciones Vascas) han llegado a un acuerdo para que el himno español sea boicoteado antes del inicio del encuentro.
Según Santiago Espot, presidente ejecutivo de 'Catalunya Acció', quieren hacer un llamamiento a la afición para que "piten y den la espalda al himno" justo en el momento que "el Rey haga su entrada en el palco".
Con ello, quieren conseguir que Mestalla sea un "clamor" en contra de las "imposiciones del Estado español".
Además, 'Plataforma Pro-Selecciones Deportivas Catalanas' finalmente se ha unido también a esta iniciativa, y ha repartido 5.000 silbatos con el lema "Una nación, una selección".
Lo que piden es que las federaciones catalanas sean reconocidas a nivel internacional.

Response: La nota de premsa internacional, enviada per associacions basques i catalanes, promovent la xiulada a l’himne espanyol durant la final de la Copa del Rei a Mestalla, ha tingut molta repercussió. Molts diaris digitals han informat que, amb el boicot al rei i als símbols nacionals, els independentistes pretenen protestar contra les imposicions de l’Estat.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El departament de Cultura disposarà el 2017 de 261 milions d'euros, que suposen un increment del 9,3% sobre els comptes del 2015, prorrogats l'any passat.
Aquest augment situa el pressupost de cultura en el 0,8% del total dels comptes de la Generalitat, és a dir, lluny de l'aspiració del sector per assolir el 2%.
Així ho ha reconegut aquest dijous el conseller de Cultura, Santi Vila, en la presentació pública de les xifres del departament al Parlament de Catalunya.
Vila posa en valor la "inflexió" que suposa disposar de 261 milions d'euros –"un increment molt important", ha remarcat- però confia que el creixement s'accentuï en propers exercicis perquè la xifra "queda curta" en relació a "les necessitats de les polítiques culturals".
Tal i com constava al projecte de pressupostos per al 2017 que el Govern va presentar a finals de novembre, Cultura comptarà amb 261 milions d'euros, és a dir, 22,2 més que l'any passat i l'anterior.
El conseller Vila ha detallat aquest dijous les partides concretes d'aquests comptes, que si bé creixen un 9,3% respecte els darrers, segueixen representant només un 0,8% del total del pressupost de la Generalitat.
Els grups parlamentaris de Ciutadans, CSQP, PSC i PP que havien presentat esmena a la totalitat als comptes del departament, principalment per la seva infradotació, l'han reiterat després d'escoltar les explicacions del conseller.
De la seva banda, la representant de la CUP, Mireia Boya, ha qualificat de "continuistes" els pressupostos i de propis d'una "Autonomia intervinguda", però el grup ha evitat presentar una esmena a la totalitat.
Amb el seu vot contrari i el dels representants del grup parlamentari de Junts pel Sí, la Comissió de Cultura ha rebutjat les esmenes a la totalitat al pressupost de Cultura pel 2017, que seguirà el seu tràmit parlamentari.
Vila ha justificat les limitacions dels comptes del 2017 per ser "fills i hereus" d'un context de recessió econòmica, d'una "herència basada en el sobre endeutament", i "d'una retirada sagnant" de l'Estat en les seves aportacions en matèria cultural (especialment en els grans equipaments culturals catalans).
El conseller ha considerat que es pot parlar de "regeneració pressupostària", per referir-se a l'increment en la dotació de bona part de les partides (entitats, programes, equipaments culturals, polítiques culturals).
El detall dels comptes mostra que l'Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC) és el més ben dotat amb 78,3 milions, un creixement de més de 8 punts i un 26,6% del pressupost.
El segueixen les grans institucions culturals, que rebran 61,1 milions (el percentatge creix quatre punts fins el 20,8% del total).
En aquest àmbit, el MNAC disposarà d'un milió més (15,3), però en canvi el TNC perdrà pes i es quedarà en 10 milions d'euros, per exemple.
El patrimoni cultural serà el tercer àmbit més dotat econòmicament, i s'hi destinaran 50,6MEUR (un 17,2%); Cultura destinarà a la promoció de la llengua catalana 37,4MEUR (12,7%), 13 milions a la internacionalització de la cultura i 6,6 a l'associacionisme.
Pel que fa a les direccions generals i les despeses derivades del funcionament del propi departament, el pressupost hi destina 47,4 milions, el 16,1% del pressupost.
Vila ha insistit avui en la "dimensió social" que vol donar a les polítiques culturals durant aquesta legislatura i que, al seu parer, es tradueix als comptes.
Polítiques encaminades, diu el conseller, a "fer accessible la cultura a tothom" més enllà de la seva condició social i situació econòmica.
En aquest sentit, el conseller ha desitjat que la legislatura "sigui recordada" per la política desplegada en el sistema públic de lectura, i concretament amb el Pla Específic de Biblioteques, reprès enguany amb un programa d'ajuts dotat amb 2,8 milions d'euros.
Les partides destinades a la internacionalització tindran un increment del 28% amb l'objectiu de donar suport "als nostres creadors i difondre la nostra realitat cultural", ha destacat Vila.

Response: Els pressupostos de 2017 destinaran més partides a Cultura. Un esforç, però, insuficient per a la majoria de partits. Malgrat tot, el conseller Vila ha considerat que és una aportació important per posar la cultura a l’abast de tothom. També ha justificat aquestes limitacions econòmiques per la situació de crisi i de recessió, però confia que les dotacions continuaran augmentant.