Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
"El museu està fort", ha assegurat Pepe Serra, director del Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC), durant la roda de premsa celebrada aquest dilluns.
Després d’anys de reduccions pressupostàries i de profundes reestructuracions internes, l'afirmació és un bàlsam que mostra la recuperació de la bona salut d'una institució que ha de ser "una referència a Catalunya i que ha de tenir, també, molt d'atractiu a nivell internacional".
Així ho expressava el conseller de Cultura, Santi Vila, al final de l'acte.
Malgrat que aquest 2016 la institució parteix amb un pressupost prorrogat del 2015, Pepe Serra s'ha mostrat confiat en què la dotació pública de la Generalitat al museu augmentarà –enguany i en els cursos successius–, i ha explicat que la conselleria de Cultura "està en fase de concretar" aquesta millora.
La bona sintonia entre Serra –director des del 2012– i Vila ha quedat palesa durant l'acte, en què el conseller s'ha mostrat especialment satisfet "per les possibilitats de futur" que planteja el MNAC.
El museu preveu destinar enguany a projectes expositius 1,1 milions d’euros, una xifra substancialment més alta que els 700.000 euros invertits el 2015, però que dependran de l’augment de la subvenció pública.
Pressupost al marge, la planificació de projectes a més llarg termini té ja força concrecions, amb projectes tancats de cara a l’any 2017 i 2018, com una exposició dedicada a Gala Dalí, una retrospectiva de Mela Muter, una mostra al voltant de la idea de revolució en col·laboració amb un museu parisenc, o una monogràfica dedicada a la pintora Gabriele Münter, entre d'altres.
Les exposicions programades es poden consultar aquí.
El MNAC, amb "un ritme normal de planificació"
El director s'ha mostrat molt satisfet pel fet que el MNAC estigui "començant a tenir el ritme normal de planificació" que ha de tenir un museu d’aquestes dimensions.
Entre les propostes més destacades cal assenyalar la nova presentació –durant la primavera del 2017– de la col·lecció pròpia d’art Barroc i del Renaixement, el disseny de la qual ja està gairebé enllestit.
"Es tracta d'una col·lecció extraordinària", en opinió del conservador en cap, Juanjo Lahuerta, que viu "a l’ombra de les col·leccions medievals i del modernisme".
Després d’haver culminat la nova presentació de la col·lecció d’art romànic –"el fons més important del món", tal com ha recordat el conseller Santi Vila–, ara és el torn d’aquest altre fons que és un dels grans patrimonis del museu.
Els responsables asseguren que la nova presentació no respondrà a criteris cronològics, ni de gèneres, sinó a "un sistema d’associacions i afinitats, de fils, que tenen a veure amb la pròpia història de l’art".
Picasso i l'art romànic, gran reclam del 2016 al MNAC
L’exposició més destacada de la temporada serà Picasso i l’art romànic, organitzada conjuntament amb el Museu Picasso de París, una mostra que explora les influències entre l’obra de l’artista i l’art d’aquest període, del qual era coneixedor per la seva estada a Gósol (1906) i la visita al propi MNAC (1934).
L’exposició s’organitzarà precisament a les sales d’art romànic del museu, amb el propòsit de buscar possibles afinitats a establir entre l’un i l’altre.
Del nou curs també destaquen l'exposició temporal amb les 19 obres, donades per Antonio Gallardo Ballart, que s’incorporaran a la col·lecció permanent d’art medieval i del Renaixement; la mostra dedicada al pintor renaixentista Luis de Morales, el "Divino Morales", fruit de la col·laboració amb el Museu del Prado i el Museu de Belles Arts de Bilbao; l'exposició amb seu al Museu Cau Ferrat de Sitges organitzada per celebrar el 150 aniversari del naixement de Ramon Casas; o la mostra dedicada a la fotògrafa Marianne Breslauer i el viatge a l'Espanya de 1933, amb una exposició a les sales de la col·lecció permanent.

Response: Aquest any el museu calcula gairebé duplicar el seu pressupost gràcies a les subvencions públiques. L'estrella de la temporada serà l'exposició Picasso i l'art romànic, organitzada amb la col·laboració del Museu Picasso de París. Per al proper any destaca l'exhibició d'una col·lecció privada d'art Barroc i del Renaixement, entre d'altres propostes.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Impostos i números.
Avui estarem molt pendent dels pressupostos que es presenten a Madrid i del grau de compliment dels comptes de Cristóbal Montoro amb les infraestructures catalanes.
A Catalunya els comptes ja estan aprovats gràcies als vots de Junts pel Sí i la CUP.
Una de les mesures que es van acordar en paral·lel va ser el nou impost als béns no productius de les empreses per gravar alguns productes, bàsicament de luxe, que es compren a nom de companyies.
El Govern té un lògic afany recaptatori amb aquest impost que persegueix una forma d'elusió fiscal.
Es començarà a recaptar aquest juny i s'amplia a l'art, les joies i les antiguitats.
Ho explica en primícia Roger Tugas.
Vist i llegit
Dia sí i dia també l'unionisme demana que les administracions i mitjans catalans mantinguin una exquisida i asèptica neutralitat en relació al procés.
Però els alts funcionaris de l'Estat no fan pas el mateix.
El darrer cas és el de Juan Claudio de Ramón Jacob-Ernst, secretari primer de l'ambaixada espanyola a Roma, que a més de ser diplomàtic té pretensions intel·lectuals i que ahir escrivia un article de traca i mocador al diari El País, que ens el presentava només com a "assagista".
La tesi era que la política territorial s'havia articulat en el paradigma Ortega-Cambó, que combinava la "conllevancia" orteguiana amb un reconeixement al nacionalisme, al que, segons ell, s'acceptava per evitar mals majors.
Ara això, i també el diàleg, s'han d'acabar: "No necessitem oferir res als sobiranistes; aquest cop, als nacionalistes, ni aigua", proclamava.
De Ramón (aquí el teniu intervenint en un acte de Societat Civil Catalana) té clar que només val arrasar el sobiranisme i carrega contra la tercera via perquè "qualsevol solució que passi per la renovació del llaç feudal amb els nacionalistes posa proa a les roques".
Farà carrera.
Hi ha parelles que semblen eternes.
I també trios que tenen vocació d'eternitzar-se.
És el que, en el millor dels sentits, els passa als escriptors Bru de Sala, Julià de Jòdar i Miquel de Palol.
Aquest Sant Jordi tenen llibre a càrrec de Viena Edicions: Fot-li al procés, el tercer d'una sèrie que va començar amb Fot-li, que som catalans i va seguir amb Fot-li més que encara som catalans!
El llibre és una visió satírica del moment polític que ens ajudarà, segur, a fer més digerible un estiu que es preveu com a mínim tens.
Tal dia com avui de l'any 1870 esclata la Revolta de les Quintes a Gràcia, que aleshores era un municipi veí de Barcelona.
La negativa dels joves a anar al servei militar obligatori van provocar una intervenció dels militars que es va traduir en el bombardeig de la vila.
Els militars van disparar contra la campana de la vila, que va quedar esquerdada però es va convertir en un símbol.
Als voltants de la capital catalana es van donar moltes revoltes d'aquest tipus.
Aquí podeu veure un vídeo de resum de la recreació que se'n fa cada any a Gràcia.
Un 4 d'abril de l'any 1945 naixia a Sabadell Antoni Farrés, que va morir a la mateixa ciutat el 2009.
Sota les sigles del PSUC primer i d'ICV després va ser alcalde de la ciutat, el primer dels ajuntaments democràtics, que precisament recordàvem ahir en l'efemèride de les primeres eleccions.
Va estar-se a la casa de la vila entre 1979 i 1999 i, amb ell, la transformació de la capital vallesana va ser extraordinària.
Farrés, catalanista, antifranquista i referent municipalista de l'esquerra, era també implacable amb la corrupció: el 1995 va fer fora del seu despatx i denunciar un empresari que el volia subornar.
També va ser diputat i en deixar l'alcaldia va seguir vinculat al municipalisme fins que un càncer de pulmó li va segar la vida.
És una icona de l'esquerra de Sabadell.
Aquest documental en glosa la figura.
Ferran Casas i Manresa
subdirector de NacióDigital
Fes clic aquí per subscriure't-hi

Response: Avui presenten els pressupostos a Madrid i l'unionisme crida a la neutralitat als mitjans catalans. A més, aquest Sant Jordi Bru de Sala, Julià de Jòdar i Miquel de Palol presenten el llibre: Fot-li al procés. L'efemèride del dia és la Revolta de les Quintes de Gràcia de 1870 contra el reclutament dels joves per fer el servei militar.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
“Després d’un col·lapse de prop de dos segles, sota l’imperialisme dels Àustries i dels Borbons, per la República ha ressorgit el Parlament de Catalunya.
Els noms il·lustres de la vida nacional del nostre poble vénen ara, amb força, a la meva memòria.”
Són les paraules que va pronunciar Lluís Companys al Parlament el 13 de desembre de 1932, recollides en l’exposició inaugurada ahir a la tarda.
Coincidint amb el 75è aniversari de l’afusellament del que va ser president de la Generalitat, la Direcció d’Estudis Parlamentaris ha preparat aquesta mostra al vestíbul del Parlament, que recull una selecció dels documents que es conserven a la biblioteca i a l’arxiu del Parlament.
Són documents habitualment no visibles, que, en bona part, provenen del fons Josep Fornas (exdiputat al Parlament a l’inici dels vuitanta i home de confiança del president Tarradellas).
A través de diaris i revistes satíriques de l’època, fotografies, llibres i caricatures, entre altres materials, la mostra se centra en la trajectòria política de Companys als anys trenta, que és quan adquireix el màxim protagonisme polític: la reorganització de les esquerres fins a la fundació d’ERC, les eleccions municipals de 1931 i la proclamació de la República; la tramitació i aprovació de l’Estatut de Núria (i la corresponent passada de raspall a Madrid); la posada en marxa del Parlament, que tindria en Companys el seu primer president; la seva marxa a Madrid per ser ministre de Marina, el retorn per esdevenir president de la Generalitat, els Fets d’Octubre amb el seu empresonament i posterior retorn triomfal i, finalment, la guerra.
L’exposició s’entreté en un fet oblidat: Companys va ser el primer president del Parlament durant la República.
Hi ha profusió de curiositats de com es va obrir aquell primer Parlament, com ara la celeritat amb què es van haver de fer les obres per adequar l’edifici, fins aleshores ocupat, només en part, pel Museu Nacional d’Art, i els petits entrebancs que hi va haver, com una inoportuna vaga d’ebenistes.
Del desembre de 1932 al juny de 1933, Companys va ser el president de la cambra, i, tal com testifica la documentació que s’exhibeix, va engegar, entre altres coses, la tramitació de la llei de contractes de conreus.
Com a singularitat, es pot veure una fotografia a la premsa de l’hemicicle del Parlament en forma de rectangle (com el britànic), que és com va ser a l’inici.
Encara en l’etapa republicana, es va canviar a la forma d’hemicicle actual.
L’acte d’inauguració d’ahir va tenir un simbolisme marcat, tenint en compte el context actual, amb les amenaces que llança el govern espanyol de suspensió del Parlament i l’autonomia catalana.
La presència de la nova presidenta del Parlament, Carme Forcadell, i el seu breu discurs de tancament de l’acte hi van afegir encara contingut.
“Amb l’afusellament de Companys, el franquisme no pretenia assassinar només una persona, sinó que volien assassinar tot el que ell representava, volien derrocar les institucions catalanes”, va afirmar.
Forcadell va lamentar que l’Estat espanyol encara no hagi anul·lat el judici a Companys ni hagi demanat perdó pel seu afusellament.
“75 anys després som aquí, amb els anhels de llibertat i la voluntat d’autogovern més vius que mai”, va recalcar.
La presidenta de la cambra va reivindicar el paper que va encarnar Companys d’“unió de la Catalunya social i la nacional”, i va subratllar la importància dels historiadors a l’hora de situar la seva figura política, davant dels intents de “caricaturitzar-lo” o fer-ne “una comparació superficial i interessada amb l’actualitat”.
Es referia així a les comparacions recurrents que fa l’unionisme de la resolució independentista aprovada pel Parlament amb la declaració de l’Estat català que va fer Companys el 6 d’Octubre de 1934.
L’exposició també reflecteix aquest moment, amb el reportatge gràfic d’una revista de l’època que ensenya com vivien Companys i els seus consellers en el temps del seu captiveri en una presó espanyola.
Una exposició d’allò més recomanable per a qui frivolitza amb la reacció de l’Estat amb els Fets d’Octubre.
Article d’Anna Ballbona publicat originalment al Punt Avui

Response: El Parlament ha recordat la figura de Lluís Companys quan es compleixen 75 anys del seu afusellament. A partir d'una selecció de documents dels anys 30 s'exhibeixen moments clau de la seva trajectòria, entre els quals la represa al 1932 de la tradició parlamentària a Catalunya amb la constitució del Parlament i l’elecció de Companys com el seu primer president.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El balanç de l'activitat als col·legis electoral d'aquest 1-O a l'Alt Empordà és molt positiva, segons han destacat des de l'ANC malgrat les dificultats tècniques i l'actuació policial a alguns indrets.
Dels 114 punts de votació que hi havia a tota la comarca, només 2 han hagut de tancar forçosament.
Es tracta de Garrigàs, on hi ha hagut una càrrega policial a primera hora del matí causant tres ferits lleus, i a Sant Miquel de Fluvià on la policia espanyola també s'ha endut les urnes sense exercir la violència.
Als 112 punts de votació restants ho han pogut fer amb normalitat i, en el cas d'una part dels pobles, s'ha interromput voluntàriament l'activitat abans d'hora per protegir les urnes i evitar que se les enduguessin els cossos de seguretat.
L'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha destacat la resposta "massiva" de tots els ciutadans que, malgrat la por a que arribés la policia, s'han concentrat als punts de votació per garantir el dret a vot.
"S'ha votat massivament, cívicament i pacíficament" en una jornada històrica.
Ho ha dit davant més d'un miler de persones concentrades a la plaça de l'institut Ramon Muntaner, mentre encara es feia el recompte dels vots i amb un públic cridant 'hem votat'.
Mentre els membres de la mesa estaven fent el recompte de vots a l'institut Ramon Muntaner, amb la presència de dos observadors internacionals, a l'exterior es vivia un final de jornada en un ambient festiu.
El públic ha cantat 'Els Segadors' i ha cridat lemes com ara 'els carrers seran sempre nostres' i 'hem votat, hem votat'.
L'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha agraït els esforços dels ciutadans per fer possible aquest "dia històric", elogiant sobretot la feina dels voluntaris, membres de la mesa i les persones concentrades que han ocupat alguns col·legis -8 de 21- a la nit per evitar que els cossos policials el tanquessin.
I ha admès que, malgrat la ciutat "no ser una plaça fàcil", la participació ha estat massiva.
Felip s'ha referit a l'angoixa que els ha causat a tots veure les imatges de la càrrega que hi ha hagut per part de la Guàrdia Civil a Garrigàs i les notícies que els arribaven a la tarda d'altres incidents, com ara a Siurana –amb una altra càrrega policial- o amb indrets on hi ha hagut moments de tensió.
És el cas d'Agullana, on els bombers han barrat el pas a la policia per evitar que entressin al punt de votació.
Malgrat tot, la resposta ciutadana ha estat ferma.
"Ningú s'ha mogut, al contrari; la gent estava disposada a resistir contra aquells homes de negre amb casc que recorrien la comarca", ha reblat.
A la tarda, es temia que la policia també actués en alguns col·legis de la capital.
És per això que s'ha optat per deixar-ne tres d'oberts (del total de 21) i centralitzar-ho tot a l'institut Ramon Muntaner on s'ha celebrat el final de la jornada.
"La independència, més a prop"
L'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, ha destacat que el que ha succeït avui suposa un abans i un després per Catalunya i que creu que "la independència està a un pas".
El portaveu de l'ANC de la ciutat, Lluís Benejam, s'ha referit també a la resposta ciutadana.
Ha afirmat que, davant la "brutalitat de les càrregues", la gent ha respost encara amb mes contundència anant a votar i mobilitzant-se.
A tall d'exemple, ha citat el cas de Borrassà on ha participat el 94% de les persones del cens -507 d'un total de 537-.
Una dada que els concentrats han rebut amb forts aplaudiments.
Finalment, han cridat a mobilitzar-se en els pròxims dies, tot defensant la vaga general per al 3 d'octubre.
També han convocat una cassolada a les deu d'aquesta nit.

Response: Marta Felip, alcaldessa de Figueres, ha posat de relleu l'actitud dels ciutadans que ha garantit que no s'hagin produït incidents greus durant la jornada electoral. Només han hagut de tancar 2 dels 114 punts de votació repartits per la comarca. D'altra banda, en alguns pobles han hagut d'interrompre les votacions per resguardar les urnes dels cossos policials.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
Investigadors del Vall d’Hebron Institut d’Oncologia (VHIO) han presentat els seus avenços per afinar en la preselecció de pacients per a teràpies cada vegada més personalitzades en el congrés anual de la Societat Europea d’Oncologia Mèdica (ESMO).
Una preselecció més precisa dels pacients que seran inclosos als assajos clínics ofereix més beneficis i possibilita l’accés a teràpies més personalitzades.
El congrés, que té lloc a la ciutat alemanya de Munic entre el 19 i el 23 d’octubre i és la cita de referència en oncologia a Europa, és presidit pel doctor Josep Tabernero, que és el director de VHIO.
Com més s’avança en la recerca sobre el càncer, més clara es veu la necessitat de la personalització dels tractaments.
No hi ha dos pacients que siguin iguals i, per tant, tampoc dos càncers iguals.
Per això, desenvolupar noves tècniques predictives que permetin seleccionar millor els pacients que es beneficiaran de més d’un tipus determinat de tractament és una de les prioritats en la lluita contra el càncer.
Aquí s’emmarca el treball de la doctora María Vieito, investigadora d’assajos fase I del Grup de Desenvolupament Clínic Precoç de Fàrmacs de VHIO, i al seu torn de la Unitat d’Investigació de Teràpia Molecular del Càncer (UITM) La Caixa.
Ambdós, unitat i grup d’investigació, estan liderats per la doctora Elena Garralda, investigadora principal d’aquest grup de recerca i directora de la UITM.L’equip ha revisat les dades clíniques de 145 pacients amb tumors cerebrals del tipus no glioblastoma avaluats entre el 2014 i el 2017 des del Grup de Desenvolupament Clínic Precoç de Fàrmacs de VHIO.
‘Hem vist que, encara que aquests tumors són poc freqüents, l’alta prevalença de mutacions considerades diana de tractament personalitzat en comparació amb el tumor cerebral glioblastoma, així com la probabilitat més baixa de mort primerenca, converteixen aquests pacients en ferms candidats per a la preselecció molecular i inclusió als assajos clínics de fase I’, assenyala la doctora Vieito.
Aquest treball és fruit de la col·laboració i recerca translacional entre diversos grups de VHIO, entre els quals hi ha el grup Oncology Data Science (ODysSey), liderat pel doctor Rodrigo Dienstmann.
Per la seva banda, la doctora Cinta Hierro, investigadora de la Unitat d’Investigació de Teràpia Molecular del Càncer (UITM) La Caixa, presenta en aquest congrés un nou índex de pronòstic per a pacients inclosos en assajos de fase I amb immunoteràpia, estudi liderat per la doctora Elena Garralda.
Amb l’objectiu de millorar la selecció de pacients que es beneficiaran o no dels assajos clínics precoços amb immunoteràpia s’ha dissenyat un nou índex anomenat Immuno-Oncology Prognostic Index (VIO), que inclou variables clíniques i de laboratori que es relacionen amb la supervivència global dels pacients.
‘Aquesta nova eina ens ajudarà a prioritzar el reclutament de pacients en assajos precoços amb immunoteràpia i, en aquells casos amb pronòstic desfavorable segons l’índex VIO, indicar tractaments alternatius’, subratlla la doctora Hierro.
Avaluació de nous tractaments en càncer ginecològic
Gran part de les comunicacions que tenen lloc a ESMO i una de les novetats més esperades són els nous tractaments i la seva eficàcia per combatre els diferents tipus de càncer.
La doctra Ana Oaknin, investigadora principal del Grup de Neoplàsies Ginecològiques de VHIO, ha participat en diferents treballs que avaluaven l’eficàcia de noves opcions terapèutiques.
Els anticossos anti PD-1 i PD-L1 s’han postulat com la gran promesa en l’àmbit de la immunoteràpia contra el càncer.
Cada vegada són més els assajos clínics amb anticossos monoclonals davant aquestes dianes que es duen a terme, amb resultats que, encara que es troben lluny de constituir una teràpia definitiva, són esperançadors en l’avenç del tractament d’aquesta malaltia.
És el cas per exemple del TSR-042.
Es tracta d’un anticòs monoclonal humanitzat que actua bloquejant de manera efectiva la interacció dels lligands PD-1 i PD-L1.

Response: Investigadors de l'Institut d'Oncologia de Vall d'Hebron (VHIO) han presentat en el Congrés Europeu d'Oncologia Mèdica un índex de pronòstic per a pacients inclosos en assajos de fase I amb immunoteràpia. Això suposa un avanç en la lluita contra  el càncer, ja que permetrà seleccionar quines teràpies són les més eficaces per als pacients.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
És un moment crític per a la legislatura i Pere Aragonès formularà avui la seva proposta en una conferència.
La pronunciarà en un espai solemne i volgudament multitudinari, la sala oval del MNAC, amb el propòsit d’encapçalar des de la presidència de la Generalitat la sortida de la crisi que viu la majoria del 52% i el moviment independentista, i alhora de travar acords en qüestions com ara la defensa de la llengua, segons que diu el gabinet presidencial.
Aragonès i el seu equip han volgut revestir el primer aniversari de les eleccions amb una curosa escenificació per a projectar una idea: la voluntat de prendre la iniciativa.
Però no és pas el primer president que recorre a aquest format cercant el mateix objectiu, sinó que Aragonès continua allò que ja s’ha convertit gairebé en una tradició.
El 24 de novembre de 2014, Artur Mas va formular la seva proposta per a després del 9-N en una altra conferència de gran format a l’auditori del Fòrum de Barcelona: va proposar de convocar unes eleccions plebiscitàries amb una llista conjunta dels partits independentistes i amb membres de la societat civil.
Hi va assistir Oriol Junqueras, que no va aplaudir quan el president va acabar el discurs i, uns dies més tard, el 2 de desembre, el líder d’ERC va respondre a Mas amb una altra conferència al Palau de Congressos de Catalunya, on va remarcar que no era partidari d’una llista unitària, sinó de formar diverses candidatures independentistes amb diferències ideològiques, però amb elements acordats per a la unitat d’acció.
Quim Torra va pronunciar una altra conferència el 2018, al Teatre Nacional de Catalunya, on va exposar l’activació d’un Fòrum Cívic, Social i Constituent per a promoure el debat constituent a Catalunya.
Una iniciativa que no va agafar l’embranzida que Torra perseguia.
Aragonès ha concebut aquest 2022 com l’any clau per a aconseguir algun fruit de la taula de diàleg.
Però sembla complicat que pugui arribar al 2023 amb aquest trumfo encara viu, si no és que el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, fa un tomb inesperat.
Ara per ara, ha supeditat la convocatòria de la taula als seus interessos conjunturals, i la tercera reunió continua sense data.
Sánchez va assegurar que la taula es reuniria almenys dues vegades l’any, però l’última notícia de la Moncloa és que no es tornarà a convocar fins que no hi hagi acords a tancar-hi.
Una condició que Aragonès comparteix, després de dues reunions que no van passar de contactes inicials i en què ni tan sols es va acordar la metodologia de treball.
Però Aragonès té més pressa.
Per a mantenir viva la taula necessita que es reuneixi i, sobretot, que s’hi aconsegueixin avenços, per petits que siguin.
I, per tant, ha de poder exercir més capacitat de pressió sobre la Moncloa.
Una vegada exhaurits els límits dels acords al congrés espanyol, sobretot després de l’aprovació del darrer pressupost de Sánchez i de l’allunyament per la reforma laboral, Aragonès pretén enfortir la part catalana intentant recuperar la unitat perduda.
De fet, el president de la Generalitat ha fet una ronda de converses amb els partits i les entitats independentistes amb aquest propòsit.
Però les reunions han servit per a constatar la distància a què es troben els tres partits, i també de l’ANC amb el govern.
La crisi oberta per la pèrdua de l’escó de Pau Juvillà al parlament ha complicat encara més l’objectiu de refer la unitat d’acció independentista, que no té cap pla alternatiu de consens a la taula de diàleg que defensa Aragonès.
I tot això amb la CUP com més va més allunyada d’ERC i de Junts al parlament, amb els comuns situats com a soci preferent i amb els sotracs cíclics d’ERC i JxCat, malgrat compartir govern, amb la taula de diàleg com a font de tensions constant.
Això sí, el president de la Generalitat arriba al primer aniversari del 14-F amb un pressupost aprovat dins el termini i en la forma escaient.
Mentrestant, a Madrid, ERC ja ha manifestat la voluntat de continuar-se entenent amb el PSOE i Unides Podem.
Aragonès no farà balanç del seu primer any al govern, perquè no serà fins al maig quan arribarà l’aniversari.
Tampoc no s’espera que faci un gran tomb, però sí que concreti més la seva proposta per a una legislatura que continua encallada pels efectes de la repressió amb què l’estat espanyol va reaccionar al procés i la incapacitat de l’independentisme de refer-se i avançar, malgrat haver superat el 50% dels vots.

Response: Un any després del 14-F, i tot i haver aconseguit la majoria del 52%, la unitat independentista continua dividida i encallada. Pere Aragonès, el president de la Generalitat, donarà avui una conferència al MNAC amb l'objectiu de prendre iniciativa i avançar. Amb tot, és complicat que s'arribi a alguna solució perquè també és difícil negociar amb el president del Govern.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El temporal de llevant que afecta Catalunya des d'ahir ha deixat importants afectacions a les comarques gironines, sobretot a la Selva i a l'Alt Empordà, on encara plou.
Baixos inundats, carreteres tallades i arbres caiguts són algunes de les conseqüències de les intenses tempestes d'aquesta matinada a la demarcació.
A la Castelló d'Empúries s'han inundat algunes plantes baixes i garatges i els seus propietaris asseguren que en vint anys no havien vist res semblant.
A Llançà també s'ha inundat la zona del Sant Carles amb vehicles afectats i a l'Escala el temporal aixeca onades de grans dimensions que alguns aprofiten per fer surf.
A la Selva, algunes cases s'han quedat sense llum i a Riells i Viabrea, diversos arbres envaeixen els carrers.
Importants afectacions a les comarques gironines per temporal de llevant que afecta Catalunya des d'ahir i que ha provocat fortes tempestes i pluges aquesta matinada.
L'aigua que ha caigut i que continua caient, tot i que amb menys intensitat, ha deixat baixos inundats a municipis com Castelló d'Empúries, diverses carreteres tallades i arbres caiguts.
A la urbanització de Castelló Nou, els Bombers han estat traient aigua aquest matí i alguns veïns com en Jesús González explicava que en 25 anys que fa que viu aquí no havia vist mai res semblant.
L'aigua ha inundat els carrers i ha entrat en baixos i garatges que estan per sota del nivell del vial provocant importants destrosses.
A Llançà, s'han suspès les classes i l'aigua ha anegat la urbanització de Sant Carles deixant diversos vehicles atrapats.
També s'ha hagut de tallar l'N-260, inicialment en dos punts, i continua tallada al tram que va des d'aquesta urbanització en direcció Colera i Portbou.
El fort vent també ha provocat onades de grans dimensions a l'Escala, que algunes persones han aprofitat per fer surf.
També ha inundat el pati de l'escola Escolapi i ha obligat a tallar a la circulació un tram de l'avinguda Ave Maria per l'acumulació d'aigua.
A Figueres, continua tancada des d'ahir la carretera del Far des de la Ronda Sud, l'avinguda Rec Susana, el camí de Palol i el carrer Torras i Bages.
A la urbanització de les Forques de Vilafant el temporal també ha deixat nombrosos arbres trencats i ha provocat desperfectes en algunes línies elèctriques.
Les pluges també han inundat camps a tota la comarca de l'Alt Empordà i ha obligat a tallar diverses carreteres com la C-252 i la GIV-6024 a Vilabertran, la GIV-6212 a Fortià, la GIV-6216 a Sant Pere Pescador, la GIV-6301 a l'Armentera, la GIV-6322 a Albons o la GIV-6321 a Bellcaire d'Empordà.
Afectacions a la Selva
Les afectacions també són importants a la comarca de la Selva, on algunes cases s'han quedat sense llum per la caiguda de pals de línies elèctriques.
Es calcula que a hores d'ara hi ha uns 30.000 abonats sense llum a tota la demarcació.
A Riells i Viabrea, diversos carrers han quedat tapats per fulles i arbres caiguts.
El municipi ha decidit anul·lar les classes a la llar d'infants, l'escola i l'institut, així com també s'ha tancat el Centre Cultural.
A hores d'ara, continua tallada la Gi-552 en aquest municipi.
També s'ha hagut de tallar per esllavissades la GIV-5264 a Setcases (Ripollès) i es dona pas alternatiu a la N-260 a Campdevànol.
La GI-552 a Sant Feliu de Buixalleu també està tallada.
Suspensió de classes a tres municipis
Davant dels efectes de la llevantada a l'Alt Empordà i la previsió de pluges en les pròximes hores, s'han suspès les classes a Roses, Llançà i Sant Pere Pescador i s'han cancel·lat les línies de transport escolar d'aquestes destinacions.
En el cas de Castelló i Empuriabrava, els busos escolars tampoc han circulat pels problemes amb les carreteres.
Al Ripollès també hi ha hagut afectació però amb menor mesura.
Segons informa el Consell Comarcal, a dos quarts de set del matí, s'havia decidit suspendre el transport escolar a totes les línies per la intensitat del temporal i els efectes a la xarxa viària.
Però amb el pas de les hores i veient l'evolució de les carreteres, s'han activat progressivament totes les expedicions a partir d'un quart de vuit del matí amb l'excepció de la línia R1 (Setcases-Camprodon) que havia quedat afectada per una esllavissada a la GIV-5264.
A dos quarts de nou, s'ha reobert el trànsit d'aquesta via i s'ha activat el transport a aquest punt.
D'aquesta manera, el servei comarcal de transport escolar s'ha fet en la seva totalitat però amb uns horaris aproximats.
En alguns casos, a més, s'han fet expedicions compartides d'alumnes de secundària amb primària.
En total, el servei ha transportat 400 estudiants al Ripollès.

Response: Les pluges de la llevantada que afecta Catalunya des d'ahir no han cessat a la Selva i a l'Alt Empordà. Baixos, garatges i patis inundats, cases sense llum, arbres caiguts, esllavissades, vehicles atrapats, carreteres tallades i classes suspeses, entre d'altres, són algunes de les afectacions que estan patint aquestes comarques gironines a causa de les tempestes.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La Unió Europea amenaça amb prendre "mesures coercitives" contra els refugiats que demostrin una "manca de cooperació" i, "com a últim recurs", "detenir-los pel període màxim necessari per completar els procediments" de demanda de relocalització, d'asil o de retorn al país d'origen.
Així ho estipulen les conclusions de la reunió dels ministres de l'Interior dels 28 que s'ha celebrat aquest dilluns a Brussel·les, i que també aposten per augmentar "substancialment" el retorn dels immigrants econòmics que no necessitin protecció internacional i estudiar la creació de "centres de processament" fora de Grècia i Itàlia.
Els 28 es queixen que els refugiats rebutgen registrar-se a la seva arribada a la Unió Europea, i que en alguns casos "no volen donar les seves empremtes dactilars", segons ha explicat el responsable d'Immigració i Asil de la presidència de torn de Luxemburg, Jean Asselborn.
La UE lamenta que el procés d'acollida i distribució dels refugiats va massa lent –fins ara només han començat a rebre refugiats cinc estats, entre ells Espanya- i demana que s'agilitzin els tràmits als centres d'arribada instal·lats a Grècia i Itàlia.
"Itàlia i Grècia acceleraran substancialment els passos preparatoris necessaris per a la relocalització", diuen les conclusions del consell, que també indiquen que els estats membres han de comunicar "preferiblement abans del 16 de novembre" les seves "capacitats" per acollir refugiats.
Espanya, de moment, s'ha ofert a acollir-ne només 50, dels quals 12 van arribar diumenge.
El ministre de l'Interior, Jorge Fernández Díaz, ha dit que "en els propers dies" en podrien arribar més, perquè Madrid "manté el seu compromís" de la xifra de 50.
"Però només som cinc països", ha lamentat Fernández Díaz.
La UE, en dos anys, ha de redistribuir-se un total de 160.000 persones i per ara només ho ha fet amb 147.
"Per superar la possible manca de cooperació dels refugiats quan arriben a la UE, i tot respectant els drets fonamentals", asseguren les conclusions de la reunió, els estats membres poden "utilitzar les possibilitats que permet la llei europea".
I enumera que els refugiats han de demanar asil a "les fronteres o les zones de trànsit", que s'han d'accelerar els procediments per discernir si una persona està sota amenaça al seu país o és un immigrant econòmic, que cal "no admetre les peticions següents" dels individus que siguin descartats i posar en marxa "mesures coercitives", inclosa una possible "detenció" si es neguen a cooperar.
Tot i això, el ministre luxemburguès Jean Asselborn, ha advertit que no es tracta d'un arrest sinó que "la gent no pot marxar".
"Durant el procés hi ha d'haver algun tipus de monitorització dels moviments de la gent que vol protecció", ha dit durant una roda de premsa a Brussel·les.
El comissari de Migració, Dimitris Avramopoulos, ha dit que la seva idea no és "obrir centres de detenció, sinó centres de processament", on els demandants d'asil donin les seves dades, expliquin d'on provenen i ofereixin les empremtes dactilars.
Des d'allà, serien redistribuïts als països de la UE.
Els ministres dels 28 han advertit que els refugiats, però, no poden escollir el seu destí.
"No hi ha llibertat per escollir el país de destí, la UE ha de poder redistribuir d'acord amb el concepte humanitari", ha dit Asselborn.
Set eritreus van negar-se aquest cap de setmana a viatjar a Espanya.
Asselborn ha indicat que els centres de processament servirien per completar els 'hotspots' que s'estan creant a Grècia i Itàlia, i que estan desbordats.
"Se'ns acaba el temps, alguns estats membres no podran aguantar la pressió gaire més", ha dit el luxemburguès, recordant que a illes com Lesbos arriben cada dia 10.000 refugiats, i que molts no poden ser processats.
"No podem esperar que un sol país, en particular Grècia, gestioni tot això", ha dit el ministre, que ha apostat per "compartir les tasques" a través d'aquests centres de processament que s'instal·larien "dins i fora de la UE" en les zones de ruta que segueixen els refugiats.

Response: Els ministres d'Interior de la UE han acordat prendre mesures coercitives contra els refugiats que no cooperin durant els procediments de relocalització, asil o tornada als seus països. També han discutit sobre la importància de retornar els immigrants econòmics i la creació de centres de processament per ajudar a Grècia i Itàlia.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El responsable de l’àrea econòmica i jurídica de CDC, Francesc Xavier Sànchez, ha sortit ‘tranquil i satisfet’ de declarar davant el jutge de l’Audiència espanyola José de la Mata pel ‘cas 3%’.
Sànchez ha assegurat que no gestionava les donacions al partit, que no eren la seva ‘responsabilitat’ i que se n’encarregava el tresorer, Andreu Viloca (també investigat a la causa).
‘Ho portava l’administrador del partit, que crec que ho ha fet de manera impecable’, ha manifestat.
Sànchez diu que la seva funció era d’assessoria jurídica i de comunicació i que només sabia ‘els números generals’ del partit.
Segons que ha explicat, el jutge s’ha interessat molt per l’estructura general de Convergència i pel repartiment de funcions.
Segons fonts presents a la declaració citades per l’ACN, ha negat haver intercedit a favor d’empresaris per aconseguir adjudicacions i afirma que, en el cas de Josep Manel Bassols, l’empresari el va anar a trobar perquè ‘tenia un interès polític’ i volia també un càrrec per a la seva dona.
Avui han passat per l’Audiència espanyola tres responsables de l’àrea econòmica del partit: l’exresponsable econòmic i jurídic de CDC, Francesc Xavier Sànchez Vera, la que fou cap econòmica financera de CDC, Anna Dolors Benítez Bueno i Carles del Pozo Cerdà, gerent i coordinador de l’àrea econòmica de CDC.
Fonts jurídiques citades per l’ACN apunten que tots tres han negat que els diners de les donacions anessin a parar a Convergència i han remarcat que, legalment i a diferència dels partits, les fundacions no han de mantenir un control sobre les donacions.
En canvi, les acusacions sospiten que els diners de les donacions acabaven a Convergència, ja que l’estructura financera estava formada pels mateixos òrgans al partit que a les fundacions.
Segons aquestes fonts, no hi havia cap mena de ‘control o filtre’ de la procedència dels diners que arribaven a les fundacions en forma de donació.
En canvi, Convergència girava mensualment factures a les fundacions amb càrrecs molt genèrics com ‘Serveis’, sense cap control més.
Durant la declaració, la que fou cap econòmica financera del partit, Anna Dolors Benítez, ha declarat que era una pràctica que s’anava fent des del 1996 i que quan va arribar ja s’ho troba.
Ha apuntat que el responsable d’omplir aquests conceptes era l’exgerent Germà Goldó.
Fonts jurídiques apunten que les declaracions de tots tres han servit per ‘realçar l’activitat i la responsabilitat’ de l’extresorer Daniel Osàcar i l’exgerent Germà Gordó.
L’advocada de la CUP (que exerceix l’acusació popular), Montserrat Vinyets, ha dit que aquesta manca de control dificulta el fet de saber si els diners de les donacions provenien d’empreses que estaven immerses en processos de licitació.
Segons Vinyets, és ‘estrany’ que no hi hagués cap tipus de monitoratge de qui feia la donació.
‘No ens podem quedar amb el compliment formal de la llei, cal valorar si hi ha traçabilitat entre donacions, fundacions i processos d’adjudicació d’obra pública’, ha manifestat a les portes de l’Audiència espanyola.
Dues setmanes de declaracions
El magistrat de l’Audiència espanyola José de la Mata va assumir la causa que fins ara instruïa el jutge d’instrucció número 1 del Vendrell i aquestes citacions són les primeres diligències que practica.
D’altres investigats en aquest cas ja han declarat davant el jutge del Vendrell però, els vint-i-tres citats ara a l’Audiència espanyola declararan per primer cop en seu judicial i encara no han estat informats dels delictes pels quals estan investigats.
La causa està oberta per delictes de prevaricació, suborn, alteració de preus en concursos i subhastes públiques, malversació de fons públics, frau contra l’administració, blanqueig de capitals, finançament il·legal de partit polític, falsedat en documents mercantils i tràfic d’influències.
S’investiguen un total de 24 concursos que van sortir a licitació per un total de 218 milions d’euros i que, finalment, es van adjudicar per 175 milions d’euros.
L’Audiència espanyola investiga quina part d’aquests diners haurien anat a parar a CDC.

Response: Sánchez, responsable de l'àrea econòmica i jurídica de CDC, ha declarat pel "cas 3%" assegurant que la gestió de les donacions la portava Viloca. Membres del partit també han declarat, negant que els diners de les donacions es destinessin a Convergència. Les acusacions troben sospitós, però, que els òrgans de l'estructura financera siguin els mateixos al partit i a les fundacions.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El pressupost que el govern espanyol va presentar ahir al congrés espanyol no convenç de cap manera els partits del país.
Cristóbal Montoro, ministre espanyol d’Hisenda, va assegurar que l’economia espanyola continuaria creixent el 2016 gràcies als nous comptes, però no és un parer que comparteixin els diputats de Compromís, CDC, UDC, ERC, el PSC o ICV-EUiA.
Tots coincideixen a dir que és perjudicial per a l’economia del país i el consideren ‘electoralista’.
La portaveu del govern català, Neus Munté, el troba ‘decebedor’ i un ‘frau’, per la manca d’inversió i per la reducció d’ingressos finalistes.
Munté va explicar que l’executiu havia fet una valoració dels comptes espanyols, que presentaven ‘carències importants’ i que eren ‘centralitzadors i antisocials’.
S’ha referit especialment a la inversió de l’estat espanyol a Catalunya, situada en un 10,7%, ‘ben lluny del 19,8%, que és el pes català al PIB espanyol, o del 16%, el percentatge de la població catalana a Espanya’.
El diputat de CDC al congrés espanyol, Pere Macias, també ha criticat els comptes i ha dit que eren ‘electoralistes’ i que s’havien presentat per a no ser executats, atès que no se sabia qui governaria el 2016.
En una línia similar, el diputat d’ERC Joan Tardà considera un ‘exercici de cinisme extraordinari’ el fet que el ministre d’Hisenda, Cristóbal Montoro, pensi que el pressupost per al 2016 és ‘generós’ amb Catalunya.
En declaracions posteriors a la presentació dels comptes Tardà va assegurar que un ciutadà de Castellà i Lleó rebria l’any que ve 560 euros, mentre que un català en rebria 160 i prou.
UDC considera el pressupost ‘deslleial, injust i insolidari’ amb Catalunya
El portaveu adjunt d’UDC al congrés, Josep Sánchez Llibre, va ser especialment crític amb el pressupost.
Va assegurar que era de ‘baixa intensitat i qualitat democràtica’ i el va definir de ‘triomfalista, electoralista i propagandista’.
‘És molt deslleials, injust i insolidari amb Catalunya’, va subratllar.
I va afegir que també era ‘obsessivament recentralitzador’ i que maltractava els catalans.
Segons Sánchez Llibre, els comptes no preveuen ‘bases sòlides’ per al creixement ni per a originar llocs de treball i tenen una ‘absoluta manca’ d’ànima social.
Coscubiela el jutja antisocial
El portaveu d’ICV-EUiA al congrés, Joan Coscubiela, va definir el pressupost per ‘el més fals de la història’.
Des de la tribuna de la cambra baixa, Coscubiela va acusar Cristóbal Montoro ‘d’enganyar’ els ciutadans amb uns comptes ‘que no es podien complir’, especialment sobre la reducció del dèficit de les comunitats autònomes.
També el va trobar ‘antisocial’, amb retallades en polítiques actives d’ocupació i dependència.
Segons l’Esquerra Plural, el ‘neoliberalisme’ del PP ha incrementat les desigualtats i ha causat que l’ocupació sigui més precària.
El PSC veu que els comptes són propaganda electoral
El diputat del PSC i portaveu adjunt del grup socialista al congrés, Francesc Vallès, va afirmar que el pressupost que havia presentat el ministre Montoro era ‘propaganda electoral pura’.
‘Només hi faltava la musiqueta de fons dels mítings del PP’, va comentar.
Vallès també va lamentar que Montoro no hagués fet cap referència a Catalunya en una hora i mitja d’intervenció i va opinar que havia estat la gran oblidada com ho havien estat els ciutadans que més patien.
‘En definitiva aquests pressupostos són paper mullat perquè el PP no guanyarà les eleccions ni tornarà a governar’, va concloure.
Compromís veu el pressupost ‘electoralista i previsible’
El diputat de Compromís-Equo al congrés espanyol, Joan Baldoví, creu que el pressupost és ‘com els quatre anteriors’, és a dir, ‘electoralista, previsible i avorrit’.
Segons el diputat, el ministre va fer una presentació ‘desordenada’ dels comptes i va exposar ‘el menú del dia’ de les retallades i l’interès electoral del PP.
A més, també va criticar el govern perquè continuava mentint i maltractant els valencians amb anuncis continuats que s’acabaria la discriminació en relació amb les inversions territorialitzades.
Va dir que no havia acabat, sinó que, cinc anys després, continuava augmentant.

Response: El pressupost presentat per al 2016 per Montoro, el ministre espanyol d'Hisenda, està sent durament criticat per la resta de partits. El consideren electoralista, totalment inadequat per assolir un creixement econòmic i per generar llocs de treball i una estafa. A més, el govern català considera que els comptes són molt injustos per a Catalunya.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
El ministre de Foment espanyol en funcions, José Luis Ábalos, ha dit que el capità del vaixell Open Arms, Marc Reig, ‘no té capacitat jurídica’ per demanar asil per als 31 menors salvats al Mediterrani, com va fer ahir davant de l’ambaixada espanyola a Malta.
‘El capità del vaixell no té aquesta capacitat ni aquesta potestat, no li correspon poder exercir aquesta funció, entenc que per a continuar mantenint viva la qüestió pot ser un argument, però no té aquesta capacitat jurídica’, ha assegurat Ábalos a Telecinco.
El ministre espanyol ha aclarit que l’Open Arms no ha demanat dirigir-se a un port espanyol i ha opinat que les últimes accions del vaixell humanitari ‘són per pressionar al govern d’Itàlia perquè compleixi aquesta labor humanitària’.
‘A nosaltres no ens ha demanat cap port per desembarcar, no ens havia compromès al govern espanyol fins ara’, ha insistit Ábalos, qui ha recordat que el vaixell ‘té bandera espanyola’ i que ha practicat rescats encara que ‘no tenia despatx per a això’.
Ábalos s’ha queixat ‘que es comprometi la reputació d’Espanya’ en matèria de salvament i ha dit que és ‘un país compromès’ amb els valors de la solidaritat i ha tret pit dels 806 rescats de persones que s’han realitzat aquest mes d’agost i els més de 50.000 l’any passat.
Concentració a Barcelona per a exigir al govern espanyol i la UE una resposta per als salvats a la Mediterrània
‘Ens irrita profundament i ens desagrada veure la situació tan inhumana que estan vivint aquests refugiats o migrants salvats en el mar, però cal dimensionar el problema perquè aquesta acció puntual no és el problema, sinó els corrents migratoris importants’, ha asseverat.
D’altra banda, ha dit que ‘el dret del mar, el dret internacional exigeix que un salvament es practiqui en el primer port pròxim i segur, i sens dubte li correspon a Itàlia i si hagués estat a Espanya, ho faríem’.
‘Hi ha una realitat aquí que és la que cal abordar realment i tenir al cap que darrere d’un salvament hi ha una realitat més complexa i no recordar-nos d’aquest drama quan es produeixen aquestes situacions’, ha conclòs.
També ha parlat de la situació la ministra d’Hisenda en funcions, María Jesús Montero.
Sosté que el “més assenyat” és que el vaixell es dirigeixi al port més pròxim, que és a l’illa italiana de Lampedusa, i que allà s’atengui els immigrants que estan a bord.
En declaracions als periodistes, ha dit que les imatges dels 151 migrants salvats per l’Open Arms ‘commouen.’
Les paraules d’Ábalos ja han estat respostes pel coordinador legal de l’Open Arms, Jaime Rodrigo de Larrucea.
Ha insistit que Espanya té l’obligació legal de tramitar l’asil que el capità del vaixell ha sol·licitat a l’ambaixada espanyola a Malta per als 31 menors no acompanyats salvats al Mediterrani.
‘L’article 176 de Llei de Navegació Marítima del 2014 indica que el capità és el representant de l’estat a bord i exerceix funcions públiques en alta mar’, ha explicat a Efe l’advocat, qui ha afegit que en ser menors no acompanyats han de ser tutelats per l’estat.
A més, ha destacat que la Llei d’Asil ‘permet la facultat de sol·licitar aquesta protecció internacional davant ambaixades.’
‘El capità amb bon criteri ha fet el que havia de fer, demanant l’evacuació d’un grup per raons mèdiques i després aquesta sol·licitud d’asil per als més vulnerables, que són els menors no acompanyats’, ha valorat el jurista i professor de Dret Marítim de la Universitat Politècnica de Catalunya.
Argumenta que la petició d’asil dels 31 menors que viatgen sols es realitza ‘per raons humanitàries evidents’, perquè ‘cal entendre l’espai petit en el que viuen les 151 persones des de fa ja molts dies i el capità entén que els menors han de desembarcar’, ha puntualitzat.
Per al lletrat es podria comprendre que ‘al govern no li agradi per raons polítiques perquè és un procediment sumari urgent”¡0, però – destaca – existeixen ‘raons tècnicojurídiques’ que obliguen a resoldre la petició d’asil.
‘La llei estableix que el capità és el representant de l’estat i exerceix funcions públiques, de notari, de registrador, de policia, d’autoritat pública; és el més sensat i amb més sentit comú que podria fer per a protegir els menors’, ha afegit.
Respecte a les condicions meteorològiques, l’advocat ha dit que l’Open Arms està atent a l’estat el mar i si augmentés el perill per als ocupants del vaixell s’optaria pel desembarcament a Malta dels 39 últims rescatats sota ordres de l’autoritat d’aquest país, la qual cosa –admet– generaria un problema amb la resta dels migrants.
‘Són situacions molt desesperades i angoixants.’
‘Està tot obert en funció de les circumstàncies del mar; si el vaixell s’enfonsés desembarcaríem els 39 últims rescatats; el tema és molt seriós i molt dur i encara que hàgim de vendre a tota l’organització se salvarà a totes les vides humanes, es farà el màxim esforç’, ha conclòs.

Response: El ministre de Foment d'Espanya ha declarat que el capità d'Open Arms no té autoritat per sol·licitar asil per als menors salvats al Mediterrani i que ha compromès el govern espanyol, que fa una bona labor humanitària. L'advocat d'Open Arms ha argumentat que Espanya té l'obligació de gestionar l'asil i ha justificat l'actuació del capità.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
La vaga general del sector públic per denunciar l'abús dels interins i reclamar l'estabilització de les plantilles està tenint un seguiment desigual a Catalunya.
Les dades oficials del Govern apunten que l'han seguit un 7,13% dels treballadors.
Els sindicats convocants –CGT, IAC, CNT, Cobas i COS, SO– asseguren que el seguiment "no és homogeni, però en cap cas és anecdòtic".
La mobilització més massiva de la jornada ha sigut la manifestació pel centre de Barcelona.
"Prou abús de temporalitat" o "Les oposicions no són la solució" o "La millor avaluació, els anys de professió", són alguns dels crits que s'han sentit a la marxa.
La manifestació, que ha sortit de plaça Urquinaona en direcció plaça Sant Jaume, ha aplegat 10.000 persones segons la Guàrdia Urbana.
Els organitzadors han elevat la xifra fins als 25.000 manifestants.
Discrepàncies en les xifres
La Generalitat ha informat que la jornada s'ha desenvolupat sense incidents i que 13.436 empleats, un 7,13% de la plantilla, ha fet vaga, segons les dades de les dotze del migdia.
La participació ha sigut més alta al Departament d'Acció Exterior (17,45%) i a l'Educació (12,59%).
En nombres absoluts, el col·lectiu que més s'ha mobilitzat és dels professors, amb 12.185 vaguistes.
Aquestes xifres no concorden amb les que han calculat els sindicats convocants, que defensen que la protesta ha sigut més àmplia i les dades del Govern "no són reals", segons la portaveu de la IAC, Assumpta Barbens.
La IAC, que és majoritari a la Generalitat, xifra en un 20% la participació a educació i un 10% a l'administració.
D'altra banda, la CGT encara eleva més el seguiment, que asseguren que ha sigut "majoritari" entre els interins que podien fer vaga, amb una mobilització a ensenyament entre el 50 i el 60% i a l'administració pública municipal del 50%.
Canvis en la tramitació
Els sindicats convocants, entre els quals no hi ha UGT, CCOO o la Intersindical-CSC, denuncien que a l'administració la taxa de temporalitat és d'un 30% de mitjana, quan hauria de ser del 8%.
En alguns departaments, aquests percentatges s'enfilen fins a més de la meitat.
Les organitzacions sindicals consideren que aquests contractes es troben en frau de llei perquè fa més de tres anys que treballen a l'administració sense haver pogut optar a una plaça, perquè no es convocaven exàmens.
Ara, després d'una sentència de la justícia europea, el govern espanyol ha promogut un decret llei per reduir la temporalitat que es troba en tràmit parlamentari.
Els sindicats reclamen als partits que canviïn la proposta de tirar endavant oposicions extraordinàries i que optin per un concurs de mèrits que garanteixi una plaça fixa als interins amb més de 3 anys d'antiguitat sense noves oposicions.
FOTOS El sector públic es manifesta a favor de l'estabilització del personal interí
Previous Next
Des del de la CGT, la delegada d'Ensenyament, Marta Jové, ha demanat a la classe política que apliqui l'article 61.1 de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic (EBEP), que permet estabilitzar els interins.
Jové ha acusat l'administració pública de ser la "culpable" de la situació que viuen els treballadors per no haver convocat les places quan tocava.
"Ens volen passar la responsabilitat a totes les interines", ha dit la delegada d'Ensenyament de la CGT.
Per la seva banda, el secretari d'organització estatal d'administració pública de la CGT, Jose Villaverde Garcia, ha recordat que la "lluita" dels treballadors interins "no és d'ara" i, en aquest sentit, ha reiterat que és "una vergonya" la "temporalitat crònica enquistada" que hi ha a les administracions.
"Les nostres reivindicacions són molt clares, i les intencions del govern espanyol, per desgràcia, també", ha assegurat.
Al seu torn, la IAC ha demanat als partits que vegin que el moment és "excepcional" i que cal tirar endavant un concurs de mèrits o un procediment de fixesa per donar estabilitat "als milers de treballadors en frau de llei i en situació precària".
"Som els que estem aguantant el país, els que hem aguantat la pandèmia i hem tirat endavant els serveis públics", ha reivindicat la seva portaveu, Assumpta Barbens.
El coordinador de CoBas, Josep Bel, ha criticat que l'administració tingui "més percentatge de treballadors temporals que l'empresa privada" i ha assegurat que el decret conegut com a 'Icetazo' és una "arquitectura jurídica" que té per objectiu "evitar" que els empleats puguin ser fixes.
"Denunciem els polítics de tots els colors que estan permetent això", ha subratllat Bel.

Response: Els treballadors públics lluiten per aconseguir que el govern aposti per l'estabilització del personal interí i denuncien la temporalitat i les oposicions extraordinàries que alimenten la precarietat del sector des de fa temps. Els sindicats convocants de la vaga al sector públic critiquen les dades oficials proporcionades pel Govern sobre el seu seguiment, que mostren unes xifres inferiors.


Instruction: Resumeix aquest text:

Context:
‘Sembla que viure de lloguer sigui sinònim de resignació’, diu Irene Sabaté, portaveu del sindicat de llogaters de Barcelona.
Explica que ha arribat l’hora de revertir aquest concepte social i començar a reclamar els drets dels llogaters que recull la llei d’arrendaments urbans (LAU).
La inestabilitat econòmica i les dificultats per a aconseguir préstecs bancaris a l’hora de comprar un habitatge ha fet que una gran part dels ciutadans opti pel lloguer i que aquesta sigui l’única manera de tenir un habitatge digne.
De fet, segons que recull l’Institut d’Estatística espanyol, el 26,7% dels habitatges de les Illes són de lloguer; al Principat, ho són el 23,6%; i al País Valencià, el 16%.
És preferible contactar amb una agència intermediària o directament amb el propietari?
En el moment de començar a cercar un pis de lloguer, la cosa més habitual és trobar el contacte d’una agència intermediària.
Tanmateix, és preferible contactar directament amb el propietari, ja que la intermediació que fa l’agència immobiliària comporta pagar-ne uns honoraris sense que el llogater en tregui cap benefici.
‘Una de les nostres reivindicacions és que els honoraris de les agències els assumeixin els propietaris, creiem que és injust que qui realment es beneficia del servei, el propietari, no sigui qui el pagui’, diu la portaveu del sindicat.
Un altre dels aspectes a tenir en compte quan cerquem un pis és que tingui el certificat d’eficiència energètica.
Des de l’1 de juny de 2013, és obligatori que se’n faci referència en l’anunci de l’habitatge.
És un certificat que vetlla per la reducció de despeses en subministraments energètics i exigeix als propietaris el bon manteniment dels aïllaments de l’habitatge, com ara finestres, per evitar fuites d’energia que fan créixer les despeses econòmiques.
Els aspectes clau quan signem el contracte
Abans de signar el contracte, és important de llegir-lo amb cura i negociar-ne les condicions amb el propietari.
La durada del contracte pot ser pactada.
En cas que no s’arribi a cap acord, haurà de ser d’un any, prorrogable en anualitats fins als tres anys, segons que preveu la LAU.
En el cas que el llogater no vulgui prorrogar el contracte, ha d’avisar el propietari amb trenta dies d’antelació, com a mínim.
Un cop signat el contracte, el propietari ja no es podrà fer enrere, tret d’una sèrie de supòsits, entre els quals, que n’hagi de fer ús.
‘Tot es pot pactar, hi ha flexibilitat, però s’ha de ser conscient de l’asimetria de poder que hi ha entre les dues parts’, diu Sabaté.
El contracte ha d’especificar el preu exacte de l’arrendament, que serà vigent durant tota la seva durada, tot i que es pot especificar la possibilitat d’una pujada anual d’acord amb l’augment de l’IPC.
Cal tenir en compte que els preus són regulats per la llei de l’oferta i la demanda i, per tant, serà difícil que es pugui negociar el preu.
Sí que es pot consultar els índexs de referència de preus de lloguer a cada territori.
Un altre dels punts clau a l’hora de signar el contracte és deixar clar qui assumirà les despeses (comunitat, impostos, assegurances, etc.) i el pagament de les reparacions en casos d’avaries.
On va a parar la fiança del llogater?
La LAU només obliga que la fiança correspongui a una mensualitat en els habitatges sense moblar i dues en els moblats.
‘No és això, que passa a la pràctica, és una clàusula que s’incompleix sistemàticament’, explica Sabaté.
D’altra banda, segons la llei, el propietari ha de dipositar la fiança a l’Institut Català del Sòl (INCASÒL), en el cas del Principat, a l’Institut Balear de l’Habitatge (IBAVI), a les Illes, i a la Conselleria d’Hisenda de la Generalitat Valenciana, en el cas dels habitatges llogats al País Valencià.
Aquests tres organismes són els encarregatsde gestionar les fiances dels llogaters en cada territori respectivament.
Un cop acabat el contracte, el propietari només podrà restar-ne la quantitat corresponent a la reparació de danys ocasionats pel llogater.
Per a assegurar-se que ho fa així, el llogater pot demanar-li les factures.
Lloguer alegal d’habitacions
Una de les pràctiques més comunes, sobretot a les grans ciutats, és el lloguer per habitacions, però la LAU no ho preveu pas.
És, doncs, una pràctica alegal sense cap mena de regulació.
De fet, en molts contractes de lloguer s’exclou la possibilitat de rellogar parts de l’immoble a altres persones.
D’altra banda, hi ha propietaris que gestionen ells mateixos aquesta mena de lloguer sota condicions que no estan establertes enlloc.
S’ha de tenir en compte, per tant, que cap contracte de lloguer d’habitació no queda emparat per la LAU.
‘Molts propietaris ja donen per fet que el llogater, segons la capacitat d’ingressos que tingui, haurà de compartir el pis.
Passa amb molts pisos d’estudiants, on ja s’entén que hi haurà com a mínim dues o tres famílies donant suport a aquells habitants.
Normalment, un dels estudiants és el titular del contracte i la resta paguen en negre’, explica la portaveu del sindicat.

Response: En un moment que llogar és més assequible que comprar un habitatge, cal conèixer la Llei d'Arrendaments Urbans per poder reclamar els nostres drets com a llogaters. Per exemple, és preferible evitar intermediaris, el pis ha de tenir el certificat d'eficiència energètica i es poden negociar les condicions del contracte: la durada, el preu, el responsable de les despeses, entre d'altres.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Fa uns dies, les joventuts del Bloc, el partit majoritari dins de Compromís, van fer un tuit donant suport a Arnaldo Otegi.
Poc després, els joves del Bloc van rebre una trucada de la direcció i el van haver d'esborrar.
— Mónica Oltra Jarque (@monicaoltra) 28 de agosto de 2016
"Ens van dir que era irresponsable a causa de la situació que vivíem al País Valencià, on governem amb Ximo Puig, i al 'batacazo' electoral que havíem patit el 26-J", explica a NacióDigital Quique Castelló, secretari general de les joventuts del Bloc.
Castelló va advertir la direcció que era una estratègia equivocada i que avivaria la polèmica.
Joves PV Compromís té 6.000 seguidors a Twitter i Oltra, 179.000.
El sobiranisme divideix el Bloc i Iniciativa, les dues potes de Compromís
Compromís és una coalició formada per diversos partits.
El Bloc Nacionalista Valencià és el majoritari, aporta molts dels quadres de la formació i està ben arrelat al territori.
És un partit bigarrat, que havia estat extraparlamentari i beu del catalanisme.
Precisament perquè va ser una força de trinxera, és molt transversal ideològicament.
Ha passat per èpoques més progressistes i conservadores, tot i que sempre s'emmirallava en el PNB i, sobretot, en Convergència.
Els últims anys, però, va decantar-se cap a l'esquerra.
Segons Castelló, com a resposta a "la dreta més reaccionària de l'Estat, la del PP valencià".
L'altra pota de Compromís és Iniciativa del Poble Valencià, l'escissió d'Esquerra Unida que lidera Mónica Oltra.
Tot i que representa una part més minsa de l'organització, té més poder i capacitat d'influència gràcies al pes mediàtic i electoral d'Oltra.
És com si a l'època de la CiU de Pujol, Duran i Lleida fos qui remenés les cireres.
Els ecologistes d'Els Verds i els independents de Gent de Compromís també formen part de la coalició valencianista.
Mentre el Bloc beu del catalanisme i el nacionalisme, els referents d'Iniciativa es troben a l'esquerra espanyola tradicional.
No és gens estrany que Mónica Oltra no combregui ni simpatitzi amb el nacionalisme.
Quan Oltra va arribar d'Alemanya, on vivia amb els seus pares, la Batalla de València ja havia acabat i el sistema autonòmic estava consolidat.
La militància històrica del Bloc, en canvi, sí que recorda bé aquesta confrontació.
Sap, però, que la realitat social a València és ben diferent.
"Aquest país està encara per construir i nosaltres volem ser responsables i governar-lo.
Durant molts anys, aquí s'ha atacat la nostra cultura i consciència nacional.
Després de 20 anys de PP, encara no estem preparats per decidir el nostre futur", conclou.
Mentre al Bloc parlen del procés sense embuts, a Iniciativa és un tema que incomoda.
Oltra ha defensat en comptades ocasions el dret a decidir i quan ho ha fet ha estat perquè pensava, com Pablo Iglesias, que era la millor forma d'evitar la ruptura.
En una entrevista a La Sexta, la vicepresidenta va explicar que el referèndum podia ser positiu "perquè potser hi ha molta gent que vol quedar-se a Espanya i vol dir-ho" i es va mostrar segura que els catalans decidiran "seguir tots junts".
Podem i una campanya poc valencianista
Compromís es va presentar als comicis del 26-J amb Podem i Esquerra Unida, tot i que a les consultes internes una gran majoria de la militància del Bloc havia refusat el pacte.
La nova marca, A La Valenciana, no va complir les expectatives creades i va perdre suports.
Al Bloc, molts creuen que la campanya va ser massa poc valencianista i gens municipalista.
Una crítica semblant a la que se li va fer a Catalunya Sí que es Pot pel 27-S.
"Hem dedicat més estona a parlar de Rajoy que del PP valencià i no hem tractat prou el tema de l'infrafinançament", reconeix Castelló.
El líder dels joves del Bloc adverteix que no es conformen a ser el "feliç Levante espanyol" i que estan en política per "reconstruir el país".
Tanmateix, l'aliança amb Podem no va ser del tot negativa: Compromís té ara quatre diputats i dos senadors.
"Si haguéssim anat en solitari, potser no hauríem tret ni a Baldoví", admet Castelló.
Encara que els equilibris dins de Compromís trontollin, alguns sectors aposten per recosir la coalició amb una nova estructura cohesionada.

Response: Compromís, una coalició de diversos partits, incloent-hi el Bloc Nacionalista Valencià i Iniciativa del Poble Valencià, està dividit en la seva posició respecte al sobiranisme. Els referents d'Iniciativa, amb menys representació, però més poder i influència, són a l'esquerra espanyola tradicional, mentre que el Bloc, majoritari i més arrelat a València, defensa el catalanisme i el nacionalisme.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L'editorial Fonoll de Juneda (Garrigues) ha posat en marxa #SantJordiGarrigues, una proposta cultural i solidària que té com a objectiu donar suport al comerç local de la comarca i a la vegada celebrar la tradició de Sant Jordi regalant una rosa i un llibre, des del confinament.
La iniciativa es porta a terme a través de la pàgina web de l'editorial, on tothom qui ho vulgui pot comprar els títols de Fonoll i també les roses solidàries de l'Associació Talma.
El 30% de l'import de cada llibre es destinarà a un dels tres punts de recollida que s'han adherit a la iniciativa o a qualsevol llibreria que triï el lector.
Mentre, les roses es podran recollir a les botigues de Talma una vegada s'aixequin les restriccions de mobilitat.
La proposta #SantJordiGarrigues ha estat impulsada per l'editorial Fonoll i compta amb el suport de l'Associació Talma, la Llibreria Quaderns de les Borges Blanques, Lo Quiosc de Cervià de les Garrigues i el Quiosc de Juneda.
Un dels editors de Fonoll, Jaume Graus, ha explicat que el fet de "comptar amb una editorial a la comarca i una entitat que toca el tema de la flor com és Talma" els va fer tirar endavant la iniciativa en aquests "moments complicats".
La proposta convida els habitants de les Garrigues a comprar llibres de Fonoll i la rosa de Talma a través de la pàgina web de l'editorial.
Per una banda, Fonoll destinarà el 30% de l'import de cada llibre al punt de recollida adherit a la iniciativa que hagi escollit el lector o a qualsevol altre punt, en el cas de no optar per cap dels tres quioscs participants.
Aquesta mesura pretén "donar suport a la part més propera de l'editorial" ha explicat Graus.
Així mateix, l'editorial també ofereix enviament a domicili gratuït als veïns de les Garrigues "que no vulguin sortir de les seves cases".
Pel que fa la rosa solidària, té un preu de 4 euros i tothom que la compri rebrà un val que es podrà bescanviar per la flor a qualsevol de les botigues que l'entitat social té a les Borges Blanques i Juneda una vegada finalitzi el confinament.
Segons Graus, el punt fort de la iniciativa es la vessant social i ha remarcat que és important que la gent prengui consciència que en aquests moments en què les empreses de proximitat ho passen "més malament", no és el mateix comprar un llibre i una rosa a la comarca que fer-ho a grans empreses.
"Imprimim a Tàrrega, el disseny el fem entre Juneda i Alpicat (Segrià), la maquetació a Juneda i la distribució a Catalunya i, per tant, si un llibre costa 20 euros aquests diners queden molt més repartits que si es compra a altres grans plataformes", ha indicat l'editor a tall d'exemple.
La proposta està previst que duri fins que acabi l'estat d'alarma i les llibreries puguin tornar a obrir.
Rècord de vendes online
A les portes d'un Sant Jordi "diferent", Graus ha indicat que l'important d'enguany és "fer el gest" de comprar la rosa i el llibre, ja que per aquests sectors és la data de l'any en què registren bona part de la facturació.
En aquest sentit i malgrat la situació actual, ha dit que aquests dies estant notant més moviment a les xarxes socials i que també han registrat rècord de visites i de vendes a la pàgina web.
De fet, arran de la pandèmia aquesta petita editorial ha reforçat la seva presència virtual amb diverses iniciatives amb l'objectiu de "no perdre més del que ja es perdrà".
A banda de #SantJordiGarrigues, l'editorial ha engegat altres propostes com #SantJorDiferent, ha adaptat la pàgina i la tenda web, ha fet una quinzena de presentacions de llibres per Internet i ha incrementat la seva presència a les xarxes socials.
"Volem que quan hagi passat tot no ens doni la sensació de que no hem fet tot el que podíem fer", ha afirmat Graus.
A favor de celebrar Sant Jordi al juliol
L'editor de Fonoll s'ha mostrat a favor de la proposta de celebrar la diada de Sant Jordi el 23 de juliol.
Considera que els "ajudarà" encara que dona per fet que enguany les vendes cauran, ja que és complicat "canviar un dia que està tant marcat al calendari".
Segons Graus, "la gent vol comprar el llibre i la rosa el 23 d'abril", i ha afegit que "voler canviar això no serà automàtic ja que tot el que es venia per Sant Jordi no es vendrà el 23 de juliol, encara que ajudarà".

Response: Amb #SantJordiGarrigues, l'editorial Fonoll recorda la importància de donar suport a les llibreries i floristeries locals, sobretot en temps de confinament. La seva pàgina web ofereix la compra de llibres i roses per Sant Jordi. El 30% del preu de cada llibre estarà destinat a qualsevol punt de recollida que hi participa o una llibreria que vulgui el lector.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Vladimir Putin, en conversa telefònica amb Angela Merkel, aquest dilluns.
Foto: kremlin.ru
El procés independentista català està generant moviments i posicionaments als principals centres de decisió mundials.
I intents d'explicació de què està passant.
Així, periòdicament apareixen articles d'anàlisi als principals mitjans nord-americans, britànics, alemanys i israelians, de la mateixa manera que la premsa francesa mira de minimitzar-lo al màxim.
Tot plegat, un símptoma de quin estat d'ànim pot haver-hi en cadascun d'aquests països envers el referèndum del 9 de novembre.
En tot aquest context, les opinions que circulen per Rússia acostumen a ser una gran incògnita.
Però d'uns dies ençà, el servei internacional de la Federació Russa i emissora hereva de Radio Moscou, The Voice of Russia -amb un servei específic en castellà per a Espanya i tota l'Amèrica llatina de tendència socialista, La Voz Rusa-, ha dedicat tot un seguit d' articles que analitzen l'independentisme català, i que miren de donar-hi alguna explicació.
En línies generals, apunten que tant el procés català com l'escocès i el flamenc són fomentats per la Unió Europea (UE) per mirar de debilitar els grans països, per tal de limitar-los la influència en el si del continent.
A l'article El separatisme, arma secreta de Brussel·les, Andréi Smirnov sosté que "a Brussel·les, l'aspiració de les nacions a l'autodeterminació no genera sensacions desagradables.
Els funcionaris de la UE ja van prometre als catalans admetre'ls a la Unió en cas que se sobreposessin a Madrid.
Les mateixes promeses van rebre els escocesos, els flamencs ansiosos de separar-se de Bèlgica, els habitants de les ciutats del Nord d'Itàlia".
Smirnov no dubta en assegurar que "els funcionaris europeus volen arrencar els ressorts de comandament a la majoria de països líders de la UE".
"Amb l'actual sistema proporcional de presa de decisions tan sols quatre dels cinc "grans" europeus (Alemanya, França, Gran Bretanya, Itàlia i Espanya) són capaços d'imposar la seva voluntat als demés vint-i-tres estats de la UE.
La divisió d'aquests grans en diversos estats 'històrics' més petits poden augmentar la governabilitat de l'Europa unida.
En aquest cas, l'aparell de la UE comptaria per fi amb un paper real a la política paneuropea", raona Smirnov, que no dubta en apuntar que Còrsega també pot ser un problema per a la República francesa, així com " Elsacia y Lotaringia ", i que Alemanya "té el seu propi motiu d'inquietud" a Baviera.
"La divisió d'Europa en 'principats feudals' pot ser convenient per a Brussel·les", rebla.
Manel Parra, la veu autoritzada
En un altre article, Madrid: el referèndum independentista de Catalunay és il·legal, Alexánder Sudníshnikov assegura que la manifestació de l'Onze de Setembre del 2012 va ser "inversemblant pel nombre de participants" i, citant al "conegut politòleg i sociòleg rus" Borís Kagarlitski, escriu: "En realitat, darrere la consigna del referèndum s'hi amaga un gran joc polític.
Enarboren aquesta consigna justament aquells que en el fons de la seva ànima esperen que no passi, i que no guanyin el referèndum."
Finalment, explica que "la setmana passada, Brussel·les va compartir la postura de Madrid sobre l'il·legítim que és el referèndum català, conscient, segons sembla, que a Espanya li pot esperar la "balcanització" o la total desintegració de l'Estat".
El mateix periodista, en un altre article, Persisteix la tendència centrífuga a la UE, Alexánder Sudníshnikov explica que "el vell món fa temps que es trenca pels quatre costats en diverses regions" i recull unes declaracions de Manel Parra, líder del grupuscle D'Espanya i catalans, a qui presenta com a "conegut politòleg i president del Movimiento por la Unidad de España".
Finalment, conclou: "Un dels principis bàsics de la creació de la UE va ser l'aspiració de reduir al mínim les barreres interestatals que, com mostra la història d'Europa, no només impedeixen la normalització de les relacions econòmiques i la penetració mútua de les cultures dels seus nombrosos pobles, sinó que condueixen a xocs sanguinaris amb reclamacions territorials."

Response: El servei de radiodifusió internacional rus defensa que Brussel·les recolza els moviments independentistes com el català perquè dividirien països grans de la Unió Europea, que tenen més poder en la presa de decisions. Així la UE guanyaria importància a la política paneuropea. Ara bé, remarca que la reducció de fronteres per evitar disputes era un dels objectius de la UE.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La jutgessa que investiga els preparatius del Primer d’Octubre ha ordenat a la Guàrdia Civil personar-se en diversos departaments de la Generalitat a la recerca de documentació sobre l’organització del referèndum i ha citat com a investigat el delegat del govern a Suïssa, Manuel Manonelles.
La titular del jutjat d’instrucció número 13 de Barcelona acorda noves diligències sol·licitades per la fiscalia, entre elles el requeriment de documentació a la Generalitat i la citació de Manonelles, al que vincula amb la contractació d’observadors de l’1-O.
Concretament, la jutgessa ordena a la Guàrdia civil acudir als departaments d’Acció Exterior, Treball i Presidència, així com a la seu de la Intervenció General i del Gabinet Jurídic Central, a la recerca d’un llistat d’expedients administratius i de resolucions governamentals relacionades amb el referèndum.
La Guàrdia Civil encara no ha portat a terme la diligència ordenada pel jutge i, segons han explicat a Efe fonts de la Generalitat, aquesta mateixa tard han rebut el requeriment de documentació, per la qual cosa entre el dilluns i dimarts vinent recopilaran els expedients per lliurar-los als agents que acudeixin a la seva seu la setmana que ve.
En un escrit, a que ha tingut accés Efe, la fiscalia ha sol·licitat a la magistrada una nova bateria de diligències per aclarir la participació de funcionaris de la Generalitat en l’organització de l’1-O, després que la jutgessa processés una trentena de persones, entre elles diversos ex-alts càrrecs del govern de Carles Puigdemont.
Entre altres diligències, la fiscalia ha demanat a la jutgessa que requereixi a diversos departaments de la Generalitat implicats en l’organització del referèndum documentació relativa a la logística i els pagaments vinculats al referèndum, unes indagacions que la magistrada ha acordat en considerar-les ‘útils i no perjudicials’.
En el seu acte, la instructora ha ordenat a la Guàrdia Civil personar-se a la seu de diversos departaments de la Generalitat ‘a fi que a l’acte se li lliuri la documentació’.
Entre els documents requerits figuren els expedients dels projectes de la nau annexa del CTTI des de la qual suposadament es va gestionar la logística informàtica del referèndum, de la campanya de voluntariat i del registre de catalans a l’exterior, de la inserció publicitària sobre una conferència sobre l’1-O en mitjans internacionals i una factura girada per Unipost, empresa presumptament encarregada de la distribució postal de l’1-O.
Paral·lelament, i també a petició de la fiscalia, la jutgessa ha citat per al 19 de juliol a un nou investigat per la seva relació amb el referèndum: Manuel Manonelles, actual delegat del govern a Suïssa i que els mesos previs al primer d’octubre de 2017 va ser representant del govern català davant les organitzacions internacionals amb seu a Ginebra, Estrasburg, París i Viena.
La jutgessa considera que Manonelles podria haver incorregut en els delictes de malversació de cabals públics, prevaricació i desobediència per un expedient de contractació que la delegació de Ginebra va signar el 31 d’agost del 2017 amb The Hague Center for Strategic Studies (HCSS), document que també demana requerir al Departament d’Acció Exterior.
La Guàrdia Civil creu que els pagaments del Govern al HCSS donaven cobertura a les despeses de trasllat i allotjament dels observadors internacionals de l’1-O, indicis que han comportat la imputació d’alts càrrecs del Diplocat i del Departament de Relacions Institucionals i Exterior que dirigia Raül Romeva.
De fet, per aquesta contractació a l’HCSS, la jutgessa torna a citar a declarar com a imputats per al mateix dia 19 de juliol a Aleix Villatoro, ex-secretari general del Departament d’Exteriors, a qui la jutgessa ha processat pels delictes de malversació, desobediència, revelació de secrets i prevaricació.
També cita per al mateix dia a Marta Garsaball, directora de serveis d’Exteriors, processada per falsedat documental, i a la Interventora General de la Generalitat, Rosa Vidal, processada pels delictes de malversació, desobediència i falsedat documental.
En el seu acte, la magistrada acorda també requerir al Tribunal Constitucional la providència que, a l’abril del 2017, va remetre a Rosa Vidal i que anul·lava les partides pressupostàries que el govern català havia reservat per als costos del referèndum.
Per contra, la jutgessa ha descartat la petició de la fiscalia perquè es prengui declaració, per un delicte d’organització criminal, a la trentena de processats per la seva participació en els preparatius de l’1-O.
La magistrada Alejandra Gil recorda que ja va dictar un acte en el que rebutjava la petició de la fiscalia per processar per organització criminal a vint-i-vuit dels investigats pel referèndum, en entendre que no tenien ‘infraestructura adequada’ i que no els unia un ‘acord associatiu durador’.
En qualsevol cas, assenyala la jutgessa, si la fiscalia creu que els fets investigats constitueixen un delicte d’organització criminal haurà d’acusar pel mateix, en el seu escrit de qualificació, quan el cas arribi a judici.

Response: La fiscalia ha sol·licitat que la Guàrdia Civil obtingui uns documents referents a la logística i els pagaments del referèndum d'alguns departaments de la Generalitat, després que la jutgessa rebutgés la petició de la fiscalia de processar a la trentena d'investigats per organització criminal. També s'ha citat a un nou investigat, Manuel Manonelles, sospitós d'haver contractat observadors de l'1-O.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Rússia celebra eleccions parlamentàries aquest diumenge en les quals el partit Rússia Unida que dóna suport a al president, Vladímir Putin, s’imposarà sense sobresalts, tot i que ha experimentat una relativa pèrdua de suport, i amb l’única novetat que per primera vegada es votarà a Crimea i Sebastópol, després de la seva annexió en 2014.
En total, estan en joc els 450 escons que componen la Duma, la cambra baixa russa, la meitat dels quals es decidiran de manera proporcional mitjançant llistes amb un llindar mínim del 5% del vot a nivell estatal, i l’altra meitat en circumscripcions uninominals.
Precisament, el fet que s’hi hagi recuperat aquest sistema, en què el més votat es porta l’escó, beneficiaria, segons els experts, a Rússia Unida, ja que el partit té una major presència i pot fer un major ús dels mitjans que altres formacions.
Últim sondatge
Segons l’últim sondatge publicat dilluns pel Centre d’Investigació de l’Opinió Pública (VCIOM), Rússia Unida es faria amb el 41,1% dels vots, dos punts més que la setmana passada però lluny del 45,1% que tenia al juny .
Fundat en 2001 després de l’arribada de Putin a la presidència un any abans, el partit va disputar les seves primeres eleccions en 2003, quan malgrat recol·lectar el 38% dels vots es va fer amb dos terços dels escons gràcies al sistema mixt de llistes i circumscripcions úniques.
El seu millor resultat fins avui, i que no sembla que vagi a superar en aquesta ocasió, és el de l’any 2007, quan va obtenir el 64% dels vots, mentre que el 2011, quan es van celebrar les últimes eleccions, es va quedar al 49,32% i 238 escons.
El segon partit més votat, segons el sondeig, seria sorprenentment el Partit Liberal Democràtic de Rússia (LDPR), del controvertit Vladimir Jirinovski, que arribaria al 12,6% dels vots, relegant al Partit Comunista a la tercera posició amb el 7,4%.
Pel que fa a la resta de partits d’oposició fora del sistema, com els descriu en un recent article Andrew Monaghan per al ‘think-tank’ Chathan House, sembla poc probable que puguin aconseguir representació parlamentària, entre d’altres coses perquè, segons explica, ‘estan molt dividits entre ells i manquen d’un ampli suport públic’.
En aquest grup entren formacions com Iàbloko o el Partit per a la Llibertat del Poble (PARNAS) de l’exprimer ministre Mikhaïl Kassiànov, que també té el suport d’Alexei Navalni, un dels líders de les multitudinàries protestes que van seguir a les eleccions de 2011.
Segons Monaghan, no cap esperar protestes com les viscudes després de les últimes eleccions, entre d’altres coses perquè les autoritats, temoroses que Rússia pugui viure el seu propi ‘Maidan’ com el que va viure Ucraïna en 2014 i que va portar a la renúncia del president Víktor Ianukóvitx, han adoptat mesures per evitar-lo.
Així, ha ressaltat que s’han endurit les lleis sobre la llibertat de reunió i assemblea i les forces de seguretat, inclosa la recent creada Guàrdia Nacional s’han estat preparant davant de l’eventualitat d’una ‘desobediència civil’.
Votació a Crimea
D’altra banda, el principal interès que tenen aquestes eleccions és que per primera vegada es votarà a la península de Crimea i a Sebastòpol, després que els seus habitants decidissin en referèndum el mes de març del 2014 annexionar-se a Rússia.
Malgrat que Ucraïna ha expressat el seu malestar per aquesta raó, i diversos països, inclòs els Estats Units, han deixat clar que no reconeixeran el resultat en aquest territori, Moscou ha seguit endavant amb els seus plans que es voti allà.
‘Depèn completament de vosaltres, els ciutadans russos, com serà el futur Parlament’, ha sostingut aquest dimarts el president rus, qui gaudeix d’un suport pròxim al 80%, en un missatge animant als ciutadans a votar.
‘Estic segur que tots nosaltres estem interessats a enviar a la Duma només a persones decents, competents, enèrgiques i honestes capaços d’actuar d’acord amb la voluntat del poble i complir amb les seves expectatives’, ha afirmat.
‘Us animo a anar als col·legis electorals i votar i expressar la vostra posició’, han estat les seves paraules.

Response: El partit de Putin, Rússia Unida, s'espera la victòria a les pròximes eleccions, que se celebraran aquest diumenge. La reintroducció del sistema mixt de repartiment d’escons afavorirà Rússia Unida, ja que s'atorguen els escons al més votat. Per primera vegada es votarà també als territoris annexats des de 2014 Crimea i Sebastòpol, tot i que Ucraïna hi està en contra.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Des d'aquest cap de setmana setze restaurants lleidatans ofereixen lots de caragols, vi Raimat i cervesa San Miguel dins la iniciativa 'Pac Família Aplec' impulsada per la Federació de Colles de l'Aplec del Caragol de Lleida (Fecoll).
Amb l'objectiu de mantenir viu l'esperit de l'Aplec del Caragol durant el mes de maig, els restaurants apropen la gastronomia lleidatana a domicili.
En el cas de l'Arrosseria Antoni Rubies d'Artesa de Lleida (Segrià), qualifiquen la iniciativa de "molt positiva", ja que els permet donar-se a conèixer a nous clients de Lleida en un moment en què el sector "ho passa molt malament".
Així mateix, aquest pac familiar també es pot adquirir als supermercats Bon Preu-Esclat i Plusfresc de Lleida.
En una primera inscripció, els restaurants participants són Aggio, Arrosseria Antoni Rubies (Artesa de Lleida), Astoria, Blasi, Caravista, De Tapas, El Celler del Roser, En Família, Gaudium, La Cuina de Martín, La Dolceta, L'Espurna, La Masia, El Mirador dels Camps Elisis, Petit Català i Tòfol.
Tot i això, la Fecoll anirà incorporant a la campanya els establiments que així ho demanin durant el mes de maig.
L'Arrosseria Antoni Rubies d'Artesa de Lleida és un d'aquests establiments que des d'aquest cap de setmana ja han començat a repartir les primeres comandes del 'Pac Familiar Aplec'.
El seu propietari, Antoni Rubies, ha explicat que l'ajornament de l'Aplec ha fet que "Lleida estigui trista".
Per aquest motiu ha afegit que la iniciativa vol que "ningú es perdi la cultura dels caragols del mes de maig", ja que considera que és el mes dels caragols "per excel·lència".
"La gent està molt contenta de poder menjar el caragol ja preparat", ha explicat Rubies.
En aquest sentit, ha afegit que hi ha moltes persones que no tenen les condicions òptimes per cuinar aquest plat a casa seva, ja que "les vitroceràmiques impedeixen fer uns caragols ben saltejats o a la llauna".
En el seu cas, el restaurant ofereix dues racions de caragols a la gormanda acompanyats d'allioli, el vi Raimat i el pac de cervesa Sant Miguel a un preu tancat de 26 euros.
Tot i que en el seu restaurant els caragols els cuinen de tres maneres diferents, han optat per oferir-los a la gormanda perquè és més fàcil que la gent els pugui "recalentar" a les seves llars.
Un altre dels objectius de la iniciativa és ajudar a la restauració lleidatana durant la pandèmia de la covid-19.
"Ho estem passant malament i això ens va molt bé per treballar una mica més, que falta ens fa", ha dit Rubies.
Tot i això, el cuiner ha afegit que gràcies al servei a domicili que han començat a fer, ja han pogut "rescatar" un dels seus treballadors i en breu esperen fer-ho amb la resta.
La iniciativa i aquest servei a domicili també els ha ajudat a donar-se a conèixer a nous clients, sobretot, de la ciutat de Lleida.
El 'Pac Família Aplec', també als supermercats
A més dels restaurants, el 'Pac Família Aplec' també es pot adquirir als supermercats Bon Preu-Esclat i Plusfresc de Lleida.
En aquest cas, el lot promocional pensat per a quatre persones, inclou un quilo de caragols, una ampolla de vi negre Raimat Abadia i sis cerveses San Miguel per 15 euros.
Es pot adquirir des d'aquest divendres, 8 de maig, en els establiments d'aquestes dues cadenes de Lleida i fins al dia 30 de maig.
41a edició de l'Aplec del Caragol, a l'octubre
La Federació de Colles de l'Aplec del Caragol va decidir ajornar la 41a edició, prevista inicialment entre el 22 i el 24 de maig, als dies 9, 10 i 11 d'octubre, sempre i quan la celebració de la festa "no suposi cap risc per a la salut dels collistes i visitants", segons remarquen des de la Fecoll.
D'aquesta manera, l'edició d'enguany coincidirà amb la trobada de l'Aplec de Tardor, que habitualment es porta a terme durant una única jornada, el primer o segon diumenge d'octubre.

Response: El Fecoll ha inventat el 'Pac Família Aplec': caragols, cervesa i vi. Setze restaurants i alguns supermercats de Lleida s'han sumat a la iniciativa per a aquest mes de maig en honor a la festivitat de l'Aplec del Caragol, que no es podrà celebrar com normalment. D'aquesta manera, la gent podrà gaudir dels caragols ja preparats tot i estar confinats.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El centre d'atenció a les drogodependències de Girona ha fet més de 1.200 seguiments telefònics als usuaris habituals i ha atès 100 casos nous en menys de dos mesos.
Durant el confinament, els professionals han detectat un repunt en l'alcoholisme i un increment en la demanda de metadona i altres fàrmacs per la dificultat de trobar droga durant el confinament.
Segons les dades facilitades per l'IAS, l'any 2019, el 47% dels casos nous comptabilitzats a les comarques gironines (1.340 persones) tenien dependència a l'alcohol, seguits dels casos per consum de cocaïna (28%) i cànnabis (13%).
Subratllen que pandèmia de la covid-19 ha evidenciat la vulnerabilitat de les persones que tenen una addicció a substàncies.
La vulnerabilitat d'aquests pacients es deriva principalment de les complicacions orgàniques que presenten de base, la problemàtica sociosanitària associada al trastorn addictiu i, afegit ara també, la situació de confinament.
Des dels centres d'atenció i seguiment a les drogodependències de la Xarxa de Salut Mental i Addiccions de les comarques gironines han fet un seguiment telefònic exhaustiu dels pacients dels centres durant aquests dos mesos.
A més, també han fet visites presencials i domiciliàries quan els casos ho han requerits, seguint el criteri de l'equip mèdic.
Concretament, des del 16 de març, el centre de Girona ha fet més de 1.200 seguiments telefònics i ha atès prop de 100 persones que no havien assistit mai al centre per la seva addicció.
Per via telefònica, han fet seguiment dels pacients vinculats a la xarxa d'addiccions per veure com es trobaven respecte a l'abstinència de substàncies d'abús o craving (ganes intenses de consumir), com portaven el confinament a casa (sols o amb la família), per resoldre els dubtes que poguessin tenir, repassar les rutines diàries, atendre l'ansietat derivada de la situació de confinament o fer seguiment del dol, en el cas d'un decés d'algun familiar o persona propera.
També han fet els grups de teràpia que es tenien organitzats prèviament a l'estat d'alarma a través de la vídeotrucada.
Demanda de metadona
D'altra banda, el centre ha ampliat l'horari d'infermeria per a l'entrega i supervisió de la medicació i per cobrir l'augment de la demanda degut a l'afectació del confinament en la distribució de substàncies il·legals, fet que ha generat un increment de l'atenció urgent a pacients que no estaven vinculats a la xarxa d'atenció a les addiccions.
Han continuat amb el programa d'administració de metadona i d'altres fàrmacs, ampliant d'un a dos els punts de dispensació, així com els horaris a causa d'un increment en la freqüentació i per agilitzar la sala d'espera.
En el cas de tractar-se d'un usuari afectat per la covid-19 i per tant, en aïllament, els professionals li han portat la medicació a domicili.
Des del centre també han fet un treball intens per assegurar l'atenció als pacients sense llar, amb presència dels professionals del CAS als dos espais habilitats per confinament sensellarisme de Girona, amb seguiment telefònic i consells als professionals i voluntaris que han estat atenent a aquestes persones.
Quan ha estat necessària una atenció més continuada, han atès l'usuari al mateix centre de manera presencial.
Així mateix, s'han coordinat amb altres dispositius que deriven pacients al CAS per un trastorn per consum de substàncies d'abús, trucant a les persones que podien necessitar visita immediata i valorant amb el pacient i el professional derivant la idoneïtat de fer una primera visita telefònica o presencial.
Repunt en l'alcoholisme
L'any 2019, els Centres d'Atenció i Seguiment a les Drogodependències (CAS) van atendre 4.616 persones, xifra que equival a una prevalença atesa del 0,98 i representa un 4% més que a l'any 2018.
Del conjunt de pacients, un 76% van ser homes i un 24% van ser dones.
La mitjana d'edat va ser 43 anys.
La droga que va propiciar la demanda més elevada continua sent l'alcohol en un 47% dels casos nous comptabilitzats a les comarques gironines (1.340 persones), seguida de la cocaïna en un 28%, el consum de cànnabis en un 13% i l'heroïna en un 7%.
Segons expliquen els professionals del CAS de Girona, han detectat un repunt en l'atenció a les primeres visites en els dos últims mesos, degut a les recaigudes durant el període de confinament de persones que havien tingut una addicció a l'alcohol.
Dels casos nous tractats als CAS durant el 2019, un 79% van ser homes (10.56) i un 21,5% dones (289).
En relació amb l'activitat assistencial, els CAS de comarques gironines van fer l'any passat 74.275 visites, un 5% més que el 2018 (70.739 visites).
En relació amb la tipologia de visites, el 43% (31.892) corresponen a visites d'acollida o per inici de tractament, primeres visites i visites successives.
El 39% (28.733), a control de tòxics i un 13% (9.900) a dispensació de metadona.
El 5% restant (3.750) són teràpies de grup.

Response: Segons el centre d'atenció de drogodependències de Girona, el confinament ha incrementat el nombre de casos d'alcoholisme i també la demanda de metadona i altres medicaments, ja que és difícil trobar droga. Aquest tipus de centres de les comarques gironines s'adapten a la situació i continuen ajudant els usuaris per mitjà de trucades, videotrucades, visites o ampliacions d'horaris.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El Restaurant La Boscana de Bellvís (Pla d'Urgell), amb una estrella Michelin, acull aquest dilluns el concurs que servirà per escollir el Millor Sommelier de Catalunya 2018, organitzat per l'Associació Catalana de Sommeliers (ACS).
Enguany són catorze els sommeliers, tres dones i onze homes, que aspiren a aconseguir aquest reconeixement.
Durant el matí, els aspirants se sotmetran a un examen escrit i a les proves de decantació, tast i idioma.
Els tres millors segons el jurat passaran a la final de la tarda, en què els sommeliers hauran de demostrar les seves habilitats amb un test ràpid, un tast oral, la identificació de productes i prova d'idioma.
També hauran de superar les proves de correcció d'una carta errònia, de presa de comanda i maridatge, de decantació i d'estil.
La Boscana també serà l'escenari de la Nit del Sommelier, gala que esdevé el punt de trobada anual dels membres de l'associació i de representants del món del vi i en la en la qual es donarà a conèixer el guanyador de l'edició d'enguany del concurs.
El concurs es divideix en diferents proves.
Durant el matí, els sommeliers han començat amb una prova escrita, que ha donat pas a les proves de decantació i a les tast i d'idioma.
A la tarda, els tres finalistes demostraran les seves habilitats amb un test ràpid, un tast oral, la identificació de productes i prova d'idioma.
Finalment, també hauran de superar les proves de correcció d'una carta errònia, de presa de comanda i maridatge, de decantació i d'estil, segons ha explicat Anna Vicens, presidenta de l'Associació Catalana de Sommeliers, entitat que organitza el concurs.
En aquesta edició, se'l disputen catorze aspirants -tres dones i onze homes-, sis més que en la del 2017.
Es tracta d'Anna Casabona, Cristian Sánchez, Eric Figuerola, Fernando Arés, Ferran Vila, Ismael Costa, Ivan Camps, Jaime Abel, Jordi Palau, Marc Terés, Natàlia París, Teresa González, Toni Albiol i Yassin Boudibent.
La majoria treballen e restaurants de les demarcacions de Barcelona i Girona, entre els quals el Celler de Can Roca, i només una participant prové de Tarragona, mentre enguany no hi ha cap sommelier concursant que treballi en un restaurant lleidatà.
Els concursants són avaluats per un jurat professional integrat per reconeguts sommeliers, alguns guanyadors d'edicions anteriors del concurs, com són Carles Aymerich, Josep Pelegrín, Audrey Doré, Dani Martínez Felguera, Anna Vicens, Nan Ferreras, Jordi Bort i Sílvia Grimaldo.
Els sommeliers, tots amb experiència i bagatge al darrera, destaquen la importància i el prestigi que suposa poder ser reconegut com a millor sommelier de Catalunya.
Per això, han aprofitat els darrers dies per estudiar i preparar-se les diferents proves a les quals s'hauran de sotmetre, segons han explicat Marc Terés i Natàlia París, dos dels aspirants.
Però, a més, el sommelier guanyador del concurs del 2018, de la mateixa manera que els altres dos finalistes, es guanyaran el dret de participar en l'edició del Millor Sommelier d'Espanya 2019, que se celebrarà l'abril vinent en el marc de la Fira Gourmets de Madrid.
La Nit del Sommelier
Un showroom amb vins de la DO Costers del Segre, obert als professionals del sector, i un aperitiu donaran pas a la Nit del Sommelier 2018, que anualment organitza l'ACS coincidint amb la celebració del concurs.
El sopar, en el qual s'esperen un centenar de persones, esdevé el punt de trobada dels membres de l'associació, dels sommeliers i de representants del món del vi.
Al final de la gala, que enguany té La Boscana com a escenari, es donarà a conèixer el nom del Millor Sommelier de Catalunya 2018 i es lliuraran els premis de la Nit del Sommelier en les categories de millor celler, millor enòleg, millor comunicador, millor iniciativa i el reconeixement a la millor trajectòria, entre altres.
L'acte comptarà amb la presència de la conselleria d'Agricultura, Teresa Jordà.
El xef de La Boscana, Joel Castañé, ha destacat la importància que suposa per les comarques de Lleida poder acollir aquest concurs, així com també pel Restaurant la Boscana.
Castañé ha posat en valor la tasca del sommelier i més tenint en compte que "cada dia tothom en sap més de vins".
"Fan una cosa que és gairebé màgica i és que tu vas a dinar a algun lloc i el sommelier capta les teves idees o preferències sobre vins i sap quina ampolla trobar per oferir-te", segons ha ressaltat Castañé.

Response: L'ACS organitza aquest dilluns el concurs del Millor Sommelier de Catalunya 2018 a La Boscana de Bellvís. Un jurat de sommeliers experts avaluarà els catorze concursants, que realitzaran proves durant el matí. Només tres passaran a la final de la tarda per demostrar les seves habilitats. A la fi de la gala nocturna, es comunicarà el guanyador.