Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L’atenció primària ha diagnosticat enguany 32.532 casos de càncer del gener a l’octubre, un 0,27% més que el mateix període del 2019 (32.443).
Aleshores el sistema sanitari encara no havia estat afectat per la pandèmia, que va fer que el 2020 les neoplàsies detectades minvessin un 24,71% (24.425).
Així ho indica a l’ACN la directora d’Atenció Primària de l’Institut Català de la Salut (ICS), Ariadna Mas, que destaca els 8.000 casos no detectats el 2020: “Potser hauríem d’estar encara una mica per sobre.”
Mas subratlla l’esforç dels professionals dels CAP per a combinar l’atenció als pacients amb covid-19 i tota la resta: “La primària no ha estat mai tancada; ha estat molt oberta.
Hem fet més d’un 30% més d’activitat que el 2019.”
Els centres d’atenció primària han detectat un nombre lleugerament superior de casos de càncer enguany respecte del 2019 i també han incrementat els diagnòstics de malalties com ara la cardiopatia isquèmica, la insuficiència cardíaca i la diabetis, segons dades que corresponen als CAP que gestiona l’empresa pública ICS, aproximadament el 80% del total a Catalunya.
Mas assenyala que es recuperen els nivells de diagnòstic d’abans de la pandèmia, tot i que des de fa mesos els CAP també es dediquen als pacients amb covid-19, amb les proves (PCR, antígens), estudis de contactes, seguiment de pacients i la vaccinació.
Aquesta setmana, entre dilluns i divendres, amb un increment de casos a causa de la sisena onada, els CAP han fet 52.891 visites per covid-19, segons les dades obertes de Salut.
La recuperació de diagnòstics i el control clínic dels pacients amb patologies cròniques són dos dels grans desafiaments derivats de la pandèmia.
Mas preveu que a final d’any s’hagin recuperat els nivells de control clínic de pacients amb patologies cròniques.
“Es fa un esforç molt important per combinar l’atenció de covid amb tota la resta i queda reflectit en aquest 30% més d’activitat, tant presencial com no presencial”, destaca.
També ha caigut l’activitat de prevenció i encara no s’ha pogut recuperar.
“La primària té una part molt important de promoció de salut.
S’ha deixat de fer i s’ha de recuperar així que puguem.
Som força lluny encara del 2019.
És una activitat que potser no es nota a curt termini, però a llarg termini es nota molt i, si no la fas, la gent emmalalteix més”, sosté.
Tot i que l’activitat dels CAP ha augmentat molt, la presencialitat s’ha reduït, sobretot els primers mesos de la pandèmia, amb una davallada global del 27% respecte del 2019.
Amb tot, en el cas de les infermeres, l’activitat presencial ha crescut un 16%.
Ara una de les prioritats és recuperar presencialitat.
“Voldríem recuperar-la, però tot no ha de ser presencial.
Abans de la pandèmia, l’1,5% de la població feia servir l’eConsulta i ara l’empra el 25%.
Pot ser una molt bona eina per a resoldre o encaminar algunes qüestions amb els professionals de referència.
Això ho hem d’aprofitar, sobretot entre la gent jove”, indica Mas, que afegeix: “Hem de disminuir el telèfon, que aporta poc valor.”
Per a Mas, la presencialitat s’hauria de situar en el 70% del global de l’activitat dels CAP, mentre que abans de la pandèmia representava el 90%.
La covid-19 també ha causat una caiguda de la longitudinalitat, és a dir, que un pacient sigui atès pel mateix equip mèdic, el metge i la infermera de referència i amb qui forja una relació durant temps.
Segons dades de l’ICS, ha passat del 67% al 59%, sobretot per la reorganització dels equips i la diferenciació de circuits per la covid-19.
“L’evidència mostra que si un pacient té una assistència longitudinal, augmenta molt la salut de la població”, recalca.
La primària ha tingut un problema d’accessibilitat durant la pandèmia?
“Crec que no, les dades ens demostren clarament que hem estat molt oberts, ho dic molt sincerament”, afirma Mas.
“S’ha donat una imatge falsa de sales d’espera buides.
Les restriccions per a entrar als centres i les sales d’espera molt protegides per a evitar contagis potser han fet la sensació que estàvem tancats, però ha estat per l’arquitectura de l’accés.
No dic que no hagi passat que la gent no pogués contactar.
Hem augmentat molt les visites telefòniques i quan s’incrementen tant, és lògic que no s’hi pugui contactar”, assenyala.
Mas destaca que la cobertura poblacional dels CAP, és a dir, els ciutadans atesos, ha passat del 72% al 79%.
En aquesta dada es compten les proves diagnòstiques de la covid, però no la vaccinació.
En el cas dels pacients més vulnerables, han arribat al 95% de la població.
Mas indica que els CAP han passat de fer 8,01 contactes –presencials i a distància– de mitjana amb els pacients, a fer-ne 10,22.
En el cas dels metges de família, els contactes han augmentat de 4 a 4,86.

Response: Els casos de càncer diagnosticats enguany recuperen les xifres de l’any 2019, després de caure un 24,71 % amb la pandèmia, segons explica Ariadna Mas, directora d’Atenció Primària de l’ICS. Mas destaca també d’aquest període una disminució de la presencialitat i de la longitudinalitat però un augment de l’ús de l’eConsulta, del contacte amb els pacients i de la cobertura poblacional.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Aquest article forma part del monogràfic “Hàbits i salut infantil”, una sèrie de publicacions en què s’analitza la importància dels hàbits en la protecció de la salut dels infants.
En aquest lliurament, la doctora Herminia Villena, pediatre de família i membre de l’equip mèdic de “Per a pares i mares“, aborda la necessitat que els nens i nenes gaudeixin d’un bon descans per les implicacions que això té en la seva salut present i futura.
Abans d’anar-nos al llit, el meu pare ens explicava cada nit una aventura de Johnny, que era “americà”, i Gacelita, una nena “índia”.
A cada aventura corrien tota mena de perills, en una guerra que no era seva, però sempre triomfaven l’amistat, la comprensió i la tolerància per sobre de la raça, la religió i la guerra dels grans.
Altres nits, ens llegia un capítol del llibre ‘Corazón’, d’Edmundo de Amicis.
Així vam conèixer per aquells temps a Marco, recorrent mig món per trobar la seva mare.
Quan ens anàvem al llit, relaxats i feliços, solia cantar-nos una havanera al so de la qual ens quedàvem dormits.
Al meu poble vivia una dona gran que ens feia por als nois pel seu pèl blanc enredat, la seva mirada hostil i genives desdentades.
Nosaltres, amagats rere unes pedres, espantàvem els seus galls dindis i la dona sortia corrent darrere la nostra brandant el seu bastó.
Després de dies de tanta excitació, dormíem com socs.
Són només dos exemples de com els nens d’abans gaudíem del nostre temps lliure i del nostre descans.
Actualment, en què empren el seu temps lliure els nens?
De fet, tenen temps lliure?
On són els jocs i la imaginació?
Descansen de veritat, mirant un tipus o un altre de pantalla?
Poden dormir bé després i llevar-se relaxats per afrontar el dia?
Han canviat tant les coses que de vegades penso que estem en una nova era, ni millor ni pitjor que l’altra, sinó diferent, i que no es pot mirar amb els nostres ulls i la nostra ment d’abans.
De moment, en aquest trànsit d’una època a una altra, tenim les estadístiques que ens alerten que als nostres nens els falta temps lliure o en fan mal ús i, d’altra banda, de la mala qualitat del seu somni i descans.
No parlarem aquí de l’activitat física durant el temps lliure, ja que ja s’ha tractat en altres apartats de Inspira, sinó del temps lliure que els queda als nostres fills per jugar, descansar i dormir.
Tenint en compte que la seva jornada escolar dura 8 hores i que solen continuar amb activitats extraescolars i després han de fer els deures, no els queda temps per jugar, llegir, descansar o relaxar-se abans d’anar a dormir.
A tot això caldria afegir l’extensió dels horaris laborals a Espanya, que no faciliten, en absolut, la conciliació de la vida familiar.
Una enquesta de 2003 realitzada per la companyia de piles Duracell, constatava que el 56% dels nens espanyols jugava amb joguines, però passava el 45% del seu temps lliure davant del televisor i només el 28% preferien passar les seves estones d’oci a l’aire lliure, enfront del 47% dels del nord d’Europa.
O sigui que ni el sol ‘espanyol’ minva el seu entusiasme catòdic…
L’excés de TV s’ha relacionat amb l’obesitat i amb un menor nombre d’hores de son, el que al seu torn es relaciona amb l’obesitat.
El pitjor de tot és que els nens que no tenen activitats extraescolars veuen més TV, en lloc de jugar o llegir.
S’ha vist que el nivell socioeconòmic baix empitjora aquesta situació.
Encara no tenim prou evidència de com de perjudicials (o no) que poden resultar les altres “pantalles”.
Resulta si més no xocant veure al metro a les mares pendents del mòbil, sense parlar amb el seu fill, o grups d’adolescents sense pronunciar paraula, “whatsappejant”.
Què podem fer davant d’aquest panorama?
Per seguir llegint l’article, feu clic aquí.

Response: La pediatra Herminia Villena defensa que un bon descans és fonamental per a la salut dels nens i nenes. Les estadístiques indiquen que, entre l’escola i les activitats extraescolars, els infants no tenen prou temps lliure i gran part d’aquest temps el passen davant d’una pantalla, en comptes de jugar, llegir o relaxar-se abans d’anar a dormir.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Un inspector en cap i un sots-inspector de la policia espanyola van vigilar la seu central de la CUP a Barcelona el 20 de setembre de l’any passat durant hores.
Així ho assegura un informe de la brigada d’Informació, que explica que els dos comandaments de la policia judicial van estar des de les 8 del matí i fins a les 13h davant de la seu, per vigilar entrades i sortides de persones i vehicles, quan finalment van intervenir dos cotxes carregats de material electoral per l’1-O.
No obstant això, la massiva presència de militants i simpatitzants va impedir als agents de requisar més material.
En l’informe, avançat pel El Periódico i confirmat per l’ACN, es justifica l’operatiu per la instrucció de la Fiscalia Superior de Catalunya del 8 de setembre que ordenava els cossos policials a investigar qualsevol preparatiu del referèndum, i autoritzava a requisar material.
Retat dels fets segons l’informe
La brigada d’Informació es va tenir coneixement que a la seu de la CUP al carrer Casp hi podia haver material per l’1-O.
Els dos comandaments s’hi van desplaçar a les 8 del matí i van fer anotacions i fotografies.
A les 9.20 hores diversos militants van obrir la porta de la seu i a continuació van anar arribant més membres de la formació política.
Poc després de les 10 es va obrir el local del costat, seu d’Arran Feminista, però només la reixa metàl·lica exterior, no pas la porta.
A les 11.25 va sortir un home de la seu de la CUP i va tornar al cap de poc amb dos homes més i un palet folrat de plàstic, sense logotips i sense que es pogués veure el contingut, que van introduir al local d’Arran.
Els dos acompanyants van marxar i la seu d’Arran va tornar a tancar la reixa.
A quarts d’una del migdia un Peugeot 206 va aparcar al costat de la seu i el conductor i altres militants van carregar-hi material a favor del referèndum que hi havia al local.
Poc abans de les 13h va arribar un Seat Altea que també va ser carregat amb material.
I a les 13h va arribar un tercer cotxe, un Peugeot 207, que també va ser carregat de material de la seu del partit.
Per això, en aquell moment els agents van parar, intervenir i requisar el material del referèndum que hi havia en els tres cotxes i a la vorera tocant als locals.
Van identificar els conductors de dos dels vehicles, però el tercer va poder entrar al local abans de ser identificat.
En total van requisar prop de 6.000 cartells on es llegia ‘Referèndum 1 octubre 2017.
Vota Sí.
Viure vol dir prendre partit’, 120 cartells amb la cara de Franco i el lema ‘No votis l’1 d’octubre.
No a la República’, 802 cartells sobre la remunicipalització de l’aigua, 326 cartells on deia ‘República des de baix’, 18 cartells triples i dues pancartes grans, 30 barrets, una caixa d’adhesius, 300 banderins de tela i prop de 60 armilles verdes de voluntaris.
Va ser aleshores quan el partit va convocar a concentrar-se davant de la seu del partit, fet que va fer que la policia espanyola i els Mossos d’Esquadra establissin un cordó de seguretat.
Com que la policia no tenia ordre judicial no va poder entrar als locals i a les 8 del vespre van desmuntar l’operatiu.
Aquesta actuació policial va ser denunciada per la CUP davant dels jutjats per violació de domicili i altres garanties de la intimitat i coaccions, però el Jutjat d’Instrucció número 9 de Barcelona va arxivar el cas en considerar que la policia havia actuat legalment, sota l’empara de la instrucció de la fiscalia i sense vulnerar cap dret fonamental.
El magistrat va recordar que els vehicles no es consideren domicilis i que els policies no van actuar amb amenaces ni violència ni van entrar a la seu del partit polític.

Response: Dos policies vigilar la seu de la CUP i van intentar intervenir material sobre el referèndum de dos cotxes el 20-S, però els militants cupaires els ho van impedir. La CUP va denunciar els fets al jutjat per violació de domicili, però es va arxivar la causa en argumentar la Fiscalia que un vehicle no es considera domicili.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La candidatura transfronterera a Patrimoni Mundial sobre els testimonis materials de la construcció del coprincipat andorrà, conformada per tretze edificis i d’entre els quals hi ha el de la Catedral de la Seu d’Urgell i el del Castell de Foix, podria entrar a formar part de la llista de la UNESCO l’estiu de l’any 2023.
La Casa de la Vall d’Andorra, que representa l’element central d’aquesta proposta, ha acollit avui l’acte de presentació d’aquest projecte que, simbòlicament, ha servit per formalitzar l’impuls dels territoris implicats per aconseguir fer-lo realitat.
Precisament, la Generalitat l’ha validat recentment i ara s’espera que l’estat espanyol l’inclogui a la seva llista indicativa.
La presentació d’aquesta precandidatura a Patrimoni Mundial és la culminació de la feina que s’ha anat duent a terme des de l’any 2015.
En aquest sentit, el coordinador del projecte, Joan Reguant, ha explicat que durant aquest període s’ha analitzat l’excepcionalitat i l’autenticitat de la proposta, criteris que valora la UNESCO a l’hora d’avaluar la possibilitat d’integrar nous elements a la seva llista.
A més, ha dit que també s’ha fet una comparativa amb diversos territoris, com ara altres microestats europeus, per concloure que el model andorrà és únic al món.
La candidatura aglutina tretze monuments del territori pirinenc, tant a la vessant atlàntica com a la mediterrània, que contribueixen a explicar la història de la construcció del coprincipat andorrà.
D’aquests, n’hi ha onze de situats en territori andorrà i la llista la completen el conjunt catedralici de la Seu d’Urgell i el Castell de Foix.
Les esglésies de Sant Joan de Caselles, Sant Romà de les Bons, Sant Martí de la Cortinada, Sant Climent de Pal, Santa Coloma, Sant Serni de Nagol i Sant Miquel d’Engolasters, la Torre dels Moros, el Jaciment del Roc d’Enclar, el Jaciment de la Roureda de la Margineda i la Casa de la Vall són les que també estan incloses en el projecte.
En aquest sentit, l’alcalde de la Seu d’Urgell, Albert Batalla, ha dit que la Generalitat ha valorat recentment la candidatura i ja ha remès el seu informe favorable a l’estat espanyol per a què aquest el tramiti.
Batalla considera que el fet que Andorra lideri la proposta la fa més viable, ja que tant l’estat francés com l’espanyol són dos dels cinc països del món que tenen més patrimoni dins d’aquesta llista.
A més, destacat que aquest marc era necessari per aconseguir que la Catedral de la Seu d’Urgell pugui convertir-se en Patrimoni Mundial.
Mentre, la ministra andorrana de Cultura en funcions, Olga Gelabert, ha explicat que un cop presentat el projecte, ara cal posar-se a elaborar un document d’unes mil pàgines que servirà per explicar tota l’essència de la candidatura, la primera de la categoria de patrimoni material que lidera el país.
Per la seva banda, el cap de govern d’Andorra en funcions, Antoni Martí, ha destacat en el seu discurs la importància d’unir esforços entre els tres estats dels Pirineus per aconseguir que els testimonis materials de la història d’Andorra puguin convertir-se en Patrimoni de la Humanitat.
A més, ha explicat que els béns immobles d’aquesta candidatura ‘parlen dels bisbes d’Urgell i dels comtes de Foix’ i de la funció històrica que van tenir els edificis de cara a la construcció del coprincipat, amb la Casa de la Vall com a ‘símbol més visible de la capacitat i la voluntat d’autogovern dels andorrans’.
A l’acte també hi han assistit altres autoritats en representació de les institucions andorranes i dels municipis de la Seu d’Urgell i de Foix (Occitània), entre elles el representant del copríncep episcopal, Josep Maria Mauri, i el cap de gabinet del representant del copríncep francès, Pascal Escande.
La intenció és que la candidatura es pugui formalitzar el 31 de gener de l’any 2021, data a partir de la qual la UNESCO decidiria, en un any i mig, a l’estiu de 2023, si la inclou a la seva llista de Patrimoni Mundial.

Response: Avui s’ha presentat a la Casa de la Vall d’Andorra el projecte de precandidatura a Patrimoni Mundial de la UNESCO. La Generalitat ja ha validat aquesta proposta transfronterera que explica la construcció del coprincipat andorrà a través de la història i que reuneix onze monuments andorrans, junt amb la catedral Seu d’Urgell i l’occità castell de Foix.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
El jutge de l’Audiència espanyola Santiago Pedraz ha decretat presó incondicional i sense fiança per als màxims responsables de l’organització ultra Manos Limpias i per a Ausbanc, Miguel Bernad i Luis Pineda, respectivament, que van ser detinguts divendres acusats d’extorsió, amenaces i pertinença a organització criminal.
El jutge també ha pres declaració a tres detinguts més, als quals ha deixat en llibertat amb compareixences quinzenals al jutjat, retirada de passaport i prohibició de sortir de l’estat espanyol; es tracta del tresorer d’Ausbanc, Alfonso Gil Solé; l’adjunt al president d’Ausbanc, Ángel Garay Echeverría, i el director de comunicació de Manos Limpias, Francisco Castro Villacañas.
El jutge investiga si Manos Limpias i Ausbanc han incorregut en pràctiques d’extorsió quan presentaven querelles contra persones, empreses i institucions i després cobraven diners per retirar les accions jurídiques.
La implicació d’Ausbanc
Segons la investigació, l’Associació d’Usuaris de Serveis Bancaris amenaçava de publicar articles en la seva revista atacant les entitats bancàries que no hi invertissin en publicitat.
A més dels articles, durant uns quants anys Ausbanc va amenaçar amb obrir causes judicials, per la qual cosa es van aliar amb Manos Limpias.
De fet, el president de l’entitat, Luis Pineda, és amic des de fa anys de Bernad, i tots dos havien estat vinculats amb organitzacions d’ultradreta.
El 1980 Pineda era membre de les joventuts de Fuerza Nueva, va ser condemnat per assalt a mà armada en el pis d’una avià a Madrid.
Els vincles ultres de Bernad
Miguel Bernad és el president de Manos Limpias, que va crear el 1995 amb el propòsit de tenir influència en la vida política espanyola.
Una influència que no havia aconseguit a través de partits ultres –com Fuerza Nueva i Frente Nacional– durant els anys setanta i vuitanta, quan fou el cap visible de la ultradreta a l’Ajuntament de Madrid.
El passat i el present de Bernad són netament falangistes.
En unes declaracions al diari El Mundo, el febrer del 2005, deia això: ‘Objectivament, amb tots els defectes que pogués tenir Fuerza Nueva, el partit de Blas Piñar va exercir un paper important en la transició espanyola.
Sense una oposició d’aquesta mena, diguem-ne violenta, potser la transició s’hauria fet d’una altra manera.
Tal com va anar, hi va haver un equilibri de forces, i va acabar –amb els incidents que hi hagués pel camí– amb un text constitucional.’
L’article d’El Mundo on apareixien aquestes declaracions citava ‘fonts pròximes’ a Bernad per explicar que havia intentat de formar un partit d’extrema dreta com el Front Nacional de Jean-Marie Le Pen a França, amb una gran penetració electoral, tal com s’ha vist aquest cap de setmana a les eleccions municipals.
Però Bernad va fracassar: la candidatura que va encapçalar a les eleccions al Parlament Europeu del 1994 només va esgarrapar un grapat de vots.
L’any següent ja fundava Manos Limpias, que compartia la seu del carrer de Quintana de Madrid amb el sindicat filofeixista Fuerza Nacional del Trabajo.
Però mentre s’anava intensificant l’activitat de l’organització, concentrada a denunciar casos de corrupció i tot allò que atemptés contra els seus ‘principis morals’ –el matrimoni homosexual, l’avortament…– , Bernad s’escarrassava a amagar sota la catifa aquests vincles amb l’extrema dreta.
En una entrevista al diari El Mundo més recent deia: ‘Em vaig presentar pel Front Nacional a les eleccions europees, però no he militat mai a Fuerza Nueva.
Sempre he defensat la democràcia, la constitució, l’ordenament jurídic.
No admeto lliçons de llibertat política de cap totalitari.’
Però el passat pesa molt.
I les seves denúncies contra el jutge Baltasar Garzón per haver volgut investigar els crims del franquisme el van fer mereixedor d’un reconeixement de la Fundació Francisco Franco, que el desembre del 2011 el va nomenar ‘Caballero de Honor’.
Manos Limpias fou premiada ‘pels seus serveis en defensa dels ideals del Movimiento’, segons que explicava un portaveu de la fundació al diari Público, i Bernad va rebre el guardó de mans de la filla de Franco, Carmen Franco.

Response: El jutge Pedraz investiga les cúpules de Manos Limpias i Ausbanc. Ha decretat presó incondicional sense fiança per a Miguel Bernad i Luis Pineda, tots dos amb llarga trajectòria a la ultradreta espanyola, acusats d’extorsió, amenaces i pertinença a organització criminal. Ambdues organitzacions podrien haver estat extorsionant amb querelles a persones i empreses, o amenaçant entitats bancàries amb publicar articles.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
L'enquesta que analitza el Clima Empresarial de Lleida del darrer trimestre del 2015 mostra que s'ha capgirat la tendència alcista que l'empresariat lleidatà mostrava sobre l'evolució de l'economia durant els nou primers mesos de l'any passat.
Així, Lleida contravé i es desmarca de l'evolució positiva que s'observa a la resta de Catalunya, una situació que la Cambra de Comerç de Lleida atribueix en gran part a la configuració sectorial de l'economia lleidatana, on l'alimentació i la construcció juguen un paper "clau".
Alhora, les expectatives de l'empresariat per al primer trimestre del 2016, tot i ser "més moderadament negatives" no acaben de mostrar plena confiança en l'evolució dels diferents sectors i, per tant, les dades que en resulten són més pessimistes, segons es desprèn de l'enquesta que elaboren la Cambra de Comerç de Lleida i l'Institut d'Estadística de Catalunya.
Pel que fa al funcionament actual del negoci, el 58,4% de les empreses lleidatanes es van posicionar en l'índex d'estabilitat i el 20% en posicions baixistes, mentre només el 21,6% consideren que al darrer trimestre del 2015 la marxa del seu negoci ha estat positiu.
En bon mesura, l'indicador positiu arriba de la mà del comerç i els serveis i, per tant, està clarament lligat als efectes de la campanya de Nadal, segons la Cambra.
Per contra, les empreses adscrites als sectors de la industria i de la construcció mostren un "clar desànim" en avaluar la marxa del seus respectius negocis.
A la indústria només el 13% de les empreses consideren que corren bons temps mentre que el 87% qualifiquen la situació com a estable o negativa.
Pel que fa a la Construcció només un 8,8% de l'empresariat lleidatà es mostra satisfet en la manera com es desenvolupa l'activitat econòmica en el seu sector.
Per branques de l'activitat, les que mostren els indicadors més negatius a Lleida són l'alimentació, on el 87,8% de les empreses consideren que l'activitat s'ha estabilitzat o alentit; el de la fusta, el suro, el paper i les arts gràfiques, que presenta un saldo negatiu del 37,3%, mentre la indústria metal·lúrgica i de les químiques presenten també el darrer trimestre del 2015 saldos negatius, del 26% i del 34,9%, respectivament, en la valoració de l'activitat econòmica en els seus sectors.
Si es fa una comparació amb el tercer trimestre del 2015, el "desencís" queda palès en índexs que oscil·len entre el 13,4 i el 26% en el cas de la indústria i la construcció, respectivament.
Si es comparen ambdós sectors amb la situació catalana, s'evidencia que l'evolució és clarament més positiva que a les comarques lleidatanes, amb dades que assenyalen un saldo del 10,7% en el cas de la indústria, i una major estabilitat en la construcció.
Expectatives negatives per al primer trimestre del 2016
Pel que fa a les expectatives per al primer trimestre del 2016, el saldo total és pot considerar "estable" ja que només assenyala un 2,9% de previsions a l'alça, segons la Cambra de Comerç de Lleida.
Una altra vegada, la indústria i la construcció presenten un clima negatiu amb índexs que oscil·len entre el 6,6 i el 13,3%, respectivament.
El fet que la campanya de Nadal hagi acabat i que el primer trimestre del 2016 sigui un període majoritàriament de transició fa que el comerç també consideri descensos de l'activitat al voltant del 3,1%, segons la Cambra.
Només el sector serveis manté unes expectatives positives amb vista al primer trimestre d'enguany, amb un 14,5%.
Per branques d'activitat, les expectatives del sector de l'alimentació marquen també un descens però molt més moderat que al darrer trimestre del 2015 (-2.1%).
També augura una situació més moderada el sector metal·lúrgic, amb un saldo de -19%, mentre el subsector de la fusta, suro, paper i arts gràfiques manté el clima "depressiu" amb un 37,3% de descens.
Les expectatives més positives s'esperen per al primer trimestre del 2016 de la mà de la fabricació d'equips mecànics, elèctrics, electrònics i òptics, amb un 38,9%, seguint la tendència positiva amb la qual ha tancat l'any 2015, situació similar a la que s'observa a la resta d'indústries manufactureres tot i que amb uns nivells més moderats.
Aquesta informació es desprèn dels resultats de l'enquesta elaborada per la Cambra de Comerç i Indústria de Lleida i l'Institut d'Estadística de Catalunya, que permet conèixer tant el ritme que es palpa en el dia a dia de l'empresa com les expectatives empresarials per als pròxims tres mesos.

Response: La indústria, l’alimentació i la construcció, entre els sectors més pessimistes, segons l’enquesta elaborada per la Cambra de Comerç i Indústria de Lleida sobre el quart trimestre de 2015. Es mostren més optimistes, en canvi, el sector del comerç i els serveis. Les previsions pel 2016 no són millors i contrasten amb les de la resta del territori català.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Haruki Murakami ha fet un discurs antinuclear molt dur en l'acte de lliurament del premi.
Foto: Gencat.
"Els japonesos hauríem hagut de continuar dient no a l'energia nuclear.
Aquesta és la meva opinió.
Hauríem hagut de dedicar el poder tecnològic, el coneixement i el capital social que teníem com a país a desenvolupar una forma efectiva que pogués substituir la nuclear.
Aquesta hauria estat la manera d'assumir una responsabilitat col·lectiva envers les nombroses víctimes d'Hiroshima i Nagasaki."
Així s'ha expressat aquest dijous el popular escriptor nipó Haruka Murakami —molt seguit pels lectors catalans— en l'acte de lliurament del XXIII Premi Internacional Catalunya.
El literat nipó ha dedicat bona part del seu discurs a dir "no a l'energia nuclear" i ha anunciat que oferirà els 80.000 euros de dotació econòmica a les víctimes del terratrèmol i de l'accident de la central nuclear de Fukushima.
D'altra banda, el president Artur Mas ha destacat el paper dels escriptors, "capaços de transformar realitats en somnis perdurables" per afrontar moments durs com el terratrèmol japonès o la crisi econòmica.
Haurki Murakami ha pronunciat un discurs durant el qual ha fet múltiples referències al terratrèmol i al tsunami subsegüent que va patir el Japó.
L’escriptor ha anunciat que oferirà la dotació econòmica del guardó (80.000 euros) a les víctimes del terratrèmol i de l’accident de la central nuclear de Fukushima.
Murakami ha manifestat que “estic profundament agraït al poble català i a la Generalitat de Catalunya que m’hagin brindat aquesta oportunitat”.
L’escriptor japonès ha fet un paral·lelisme entre la història del poble japonès i el català i ha subratllat que “sé que, al llarg de la història, els catalans heu superat moltes dificultats i que en certes èpoques heu patit alguna crueltat, però malgrat tot heu sobreviscut fermament i heu conservat una cultura molt rica”.
“Segur que hi ha moltes coses que podem compartir”, ha reblat.
Murakami ha assenyalat en el seu discurs que “les meves obres són molt ben rebudes a Catalunya i estic orgullós que m’hagi estat concedit un premi tan important com aquest”.
Murakami s’ha mostrat satisfet que “unes quantes històries escrites per un autor japonès hagin estat traduïdes al català i llegides per la gent d’aquí”.
Respecte al terratrèmol i el tsunami que va patir el Japó fa tres mesos, el guardonat ha assenyalat que “ser japonès comporta conviure amb nombroses catàstrofes naturals”, però ha indicat que “al llarg de la història els japonesos hem superat totes les catàstrofes que ens han sobrevingut, acceptant-les com un fet en cert sentit inevitable i sobreposant-nos als danys de manera conjunta”.
L’escriptor japonès s’ha mostrat convençut que “recuperarem la moral i ens aixecarem per emprendre la reconstrucció” i ha dit no sentir-se amoïnat perquè “som un poble que ja ho ha fet molts cops al llarg de la història”.
Per al guardonat amb el Premi Internacional Catalunya, a més de la reconstrucció dels edificis i les infraestructures afectats pel terratrèmol cal “una regeneració de l’ètica i del model” i ha afirmat que “en aquesta gran tasca col·lectiva, hi ha una part que recau sobre els especialistes de les paraules, és a dir, sobre els qui ens guanyem la vida escrivint”.
En l’acte també han intervingut el president delegat del Jurat del Premi, Xavier Rubert de Ventós, i l'editor i crític literari Josep Maria Castellet, que ha fet una glosa del guardonat.
Entre les 200 persones que han assistit a la cerimònia de lliurament, que s’ha fet al Saló Sant Jordi del Palau de la Generalitat, també es trobaven l’ambaixador del Japó a Espanya, Fumiaki Takahashi, i el consul general del Japó a Barcelona, Hidehiro Tsubaki, així com el conseller de Cultura, Ferran Mascarell; el secretari general de la Presidència, Francesc Homs; el secretari d’Afers Exteriors, Senén Florensa; el delegat del Govern a Barcelona, Salvador Jorba, i el delegat del Govern a la Catalunya Central, Jordi Moltó, entre d’altres.

Response: L’escriptor japonès Haruki Murakami, donarà els 80.000 euros del premi a les víctimes del terratrèmol i de l’accident nuclear de Fukushima. Murakami, que s’ha mostrat agraït per la bona acollida del públic català, ha fet del seu discurs un sentit missatge antinuclear, on també ha elogiat la capacitat del seu poble de sobreposar-se a les catàstrofes.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
Joan Josep Nuet ha anunciat que aquest dimarts renunciarà a l'acta de diputat del Parlament, a la direcció de Catalunya en Comú al consell nacional i que properament prendrà les decisions "conseqüents" a EUiA, moviment del qual n'és coordinador general.
En roda de premsa a la seu d'ERC, Nuet ha confirmat que ocuparà el número 4 de la candidatura dels republicans per Barcelona a les eleccions espanyoles.
Per la seva banda, la portaveu d'ERC, Marta Vilalta, ha certificat que ERC i Sobiranistes aniran en coalició el 28-A per seguir "fent gran el front republicà" i "construir unitat" que porti a la república catalana.
Nuet ha dit que ha fet el pas per ser "fidel" i no ser "censurat" amb els ideals constituents dels Comuns: "república catalana, procés constituent i ruptura del regim del 78".
Davant les crítiques de Catalunya en Comú que el titllen de "trànsfuga", Nuet ha assenyalat que el pas que fet de sumar Sobiranistes amb ERC és "col·lectiu" i que ha estat "debatut".
Així, s'ha mostrat "respectuós" amb els Comuns i ha justificat la decisió en considerar que es viu una "situació excepcional" amb un "judici a la democràcia i una sentència que pot canviar de dalt a baix la política catalana".
"No podem fer les coses de sempre, hem de fer coses diferents i la coalició és una primera resposta democràtica", ha apuntat.
A més, també ha dit que és la resposta a l'aliança reaccionaria de dretes que vol "ocupar l'espai públic i la política a l'Estat i a Catalunya".
Finalment, també ha destacat que la república catalana ha de ser "social i democràtica" i que cal traslladar els continguts i donar-ne "bones notícies" a la ciutadania i a les classes populars.
A més de Nuet, per part de Sobiranistes, també s'incorporarà a la coalició al número 10 Adelina Escandell.
Vilalta ha subratllat que l'aliança amb Sobiranistes no és una qüestió puntual sinó que esperen poder treballar plegats i en aliança en les futures "cites i reptes".
"És una aliança estratègica per treballar i fer possible la república i garantir els drets a la ciutadania.
És evident que té una voluntat estructural d'anar més enllà", ha conclòs.
Amb tot, Vilalta ha recordat que es tracta d'un projecte que "no va contra ningú" i que "seguiran parlant amb tothom per posar-se d'acord i trobar punts en comú".
"Estem en contacte amb representants d'altres formacions i seguirem fen-t'ho quan sigui necessari", ha assegurat en ser preguntada sobre si les relacions amb els comuns poden veure's perjudicades a partir d'ara.
Vilalta també ha obert la portar a "parlar amb les formacions partidàries d'arribar a la república catalana" per "sumar de la millor manera", en relació a Pirates, Poble Lliure i Som Alternativa.
Per la seva banda, qui serà número dos d'ERC per Barcelona el 28-A Gabriel Rufían ha celebrat la coalició amb Sobiranistes en considerar que "cal anar més enllà de les nostres sigles".
"S'ha demostrat que quan més fort era ERC al Congrés, més forts som davant del combat contra el feixisme", ha expressat.
"Em sento orgullós de compartir lluita amb tot el que representa Nuet", ha conclòs.
Rufián també ha fet una crida a tots els demòcrates i ha apel·lat a la democràcia, a la justícia social, la llibertat i l'antifeixisme.
"Independentment del poble, la llengua o la bandera que portin al cor o al balcó", ha concretat.
Rufián ha avisat que ERC "no acceptarà cap xantatge" per part de les esquerres que els "fan responsables" de la possible arribada de les drets dretes a la Moncloa, en relació al PSOE.
"El que passa a Andalusia és culpa de l'abstenció", ha opinat.
També s'ha preguntat quin PSOE es trobarà després del 28-A.
"Si el de Sánchez amb la jaqueta de pell que fa la volta a Espanya per tornar a ser secretari general o bé el de la corbata que bloqueja la compareixença de Rato i Rajoy a la comissió d'investigació del finançament il·legal del PP", ha qüestionat.
En aquest sentit, ha apuntat que ERC "no bloqueja" les iniciatives socials.
Així, ha assegurat que grups parlamentaris del Congrés com ERC han tingut la capacitat en l'última legislatura "de posar i treure governs".

Response: El fins ara diputat dels Comuns al Parlament anirà de número 4 a la llista que la coalició d’ERC i Sobiranistes presentarà en les eleccions del 28-A per a la circumscripció de Barcelona. Nuet ha justificat la seva decisió perquè vol ser conseqüent amb els ideals fundacionals dels comuns: "república catalana, procés constituent i ruptura del règim del 78".


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La delegada del govern d’Ensenyament a Barcelona, Montserrat Llobet, ha assegurat davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que el mes d’octubre passat, en dues reunions, va informar desenes de directors d’escoles i instituts sobre els preparatius del 9-N, però que en cap moment no els va donar instruccions.
Segons ella, va explicar-los quines opcions tenien arran de l’anunci del president de la Generalitat, Artur Mas, de dur a terme el procés participatiu als centres docents.
Aquesta versió matisa la que va donar la consellera d’Ensenyament, Irene Rigau, a la fiscalia, i contradiu la de dos inspectors que van denunciar suposades pressions als directors.
Les declaracions anteriors
Les declaracions d’avui eren les primeres davant el magistrat del TSJC que porta el cas obert arran de la querella de la fiscalia i del sindicat Manos Limpias contra Mas, Rigau i Ortega pel 9-N.
Poc després d’aquella data, la consellera va enviar un escrit a la fiscalia en què deia que ni ella ni ningú del departament no havia ‘dirigit ordres, instruccions, suggeriments o comunicacions verbals o escrites’ als directors o responsables de centres públics d’ensenyament ‘suggerint o recomanant que consentissin l’accés als col·laboradors i/o voluntaris del procés participatiu’.
A més, assegurava que no s’havien pas fet reunions entre responsables del Departament d’Ensenyament i directors de centres d’ensenyament ‘per determinar la manera de procedir en relació amb el procés participatiu’.
Nogensmenys, dos inspectors d’educació van enviar un informe a l’alta inspecció de l’estat.
Hi deien que alguns directors assistents a aquestes reunions els havien fet arribar que els responsables del departament els havien donat ‘instruccions’ sobre com col·laborar amb el procés participatiu.
Per això, la fiscalia va demanar que declaressin com a testimonis aquests dos directors i la directora dels serveis territorials d’Ensenyament a Barcelona Comarques, que engloba diverses comarques de l’àrea metropolitana.
Segons un dels inspectors, els directors li van explicar que les reunions s’havien fet el 16 i el 22 d’octubre i els havien instat a permetre l’ús dels centres i a cercar voluntaris per obrir-los el dia 9 de novembre.
El contingut de les reunions
No obstant això, fonts de la defensa han explicat que els inspectors no havien pogut certificar exactament què s’havia dit en aquelles reunions perquè no hi eren, i que tampoc no havien pogut concretar quines suposades pressions o coaccions van rebre els directors.
Un dels inspectors ha fet avinent al magistrat instructor uns quants correus electrònics que va bescanviar amb alguns directors parlant de la qüestió, i també el de la directora territorial convocant la reunió.
La reunió, segons fonts de la defensa, la va convocar per iniciativa pròpia la directora territorial i la va proposar a la secretària general del departament.
Ho féu després de rebre nombroses trucades de directors de centres que havien vist l’anunci públic del president Mas sobre el procés participatiu i volien saber com havien de procedir.
Per no haver de respondre als directors un per un, va decidir de reunir-los a tots en dues sessions.
En la primera hi van anar uns cinquanta directors, i a la segona, uns cinc.
En aquestes trobades, a la seu de la delegació d’Ensenyament a Barcelona, al carrer de Casp, la directora territorial va recordar, en presència de l’inspector en cap, que el departament no organitzava el procés participatiu però que els edificis, com que són propietat de la Generalitat, servirien aquell dia per a posar-hi les urnes.
A més, el 16 d’octubre el procés participatiu no havia estat encara suspès pel Tribunal Constitucional, cosa que va passar dies després.
En vista d’això, els directors van ser assabentats que tenien tres opcions: no col·laborar i que l’edifici no s’utilitzés, cedir l’espai i donar les claus a algú del departament, o col·laborar i obrir el centre i fer-se’n càrrec.
Si escollien aquesta tercera opció, s’havien d’apuntar com a voluntaris a la web del procés participatiu.
Les reunions, segons que ha explicat la directora territorial al TSJC, van ser ‘informals’, i els directors hi van discutir les implicacions legals de cedir els espais.
Alguns van demanar de rebre la informació per escrit, però la directora territorial va al·legar que el departament no organitzava el procés i per tant no podia fer-ho.

Response: La delegada d’Ensenyament a Barcelona ha declarat que no va donar ordres als directors d'escoles i instituts sobre el procés participatiu. En canvi, ha admès que s'hi va reunir dues vegades, després que Artur Mas anunciés que la consulta es faria a les escoles. Llobet ha afirmat que les reunions eren informatives per tal de comunicar-los les possibilitats que tenien.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, es deixava fotografiar diumenge davant un avió que havia aterrat a Barajas provinent de la Xina, carregat amb tones de material mèdic.
Amb un somriure als llavis, exhibia l’avió com un trofeu per provar d’amagar les deficiències de la seva gestió, que ha estat molt criticada.
L’exhibició publicitària va fer endarrerir la reunió dominical dels presidents de comunitats autònomes amb Pedro Sánchez.
El president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, va anunciar un cinquè vol amb material sanitari, també procedent de la Xina, però amb més discreció, sense foto.
El govern autonòmic més discret ha estat el de Quim Torra, que va anunciar que també compraria material sanitari, però no ha confirmat oficialment l’arribada de cap vol. Vol fer aquestes gestions amb discreció, sense publicitat, per no provocar la reacció del govern espanyol.
Dijous de la setmana passada el president Quim Torra va anunciar que el govern estava en condicions de repartir demà, 17 d’abril, una partida de 100.000 mil màscares, però va haver d’ajornar el repartiment.
El govern va assegurar que les tindria el 20 d’abril i va apujar el nombre a repartir fins a 1,5 milions, que no són les que ha enviat l’estat espanyol, sinó unes altres.
Aquesta vegada probablement podrà complir la promesa.
Diumenge van aterrar a l’aeroport del Prat sis avions procedents de la Xina i de Catar.
Segons que han confirmat a VilaWeb fonts aeroportuàries, només diumenge de Pasqua van aterrar un Boeing 777 de Norwind Airlines procedent de Guanzgzhou, un Boeing 747 Freighter de Magma procedent d’Hong Kong, un Airbus A330-200 d’Air China procedent de Xangai, un altre Boeing 747 d’Airbridge Cargo des de Xangai via Krasnoiarsk i dos Boeing 777 Freigheter de Qatar Airways Cargo, procedents de Xangai via Doha.
Tots els vols portaven material sanitari i fonts de la Generalitat han confirmat a VilaWeb que eren remeses comprades pel govern, que es repartiran aquestes setmanes vinents.
En un comunicat emès avui, Aena ha confirmat que a l’aeroport del Prat hi ha hagut 37 vols amb material sanitari i humanitari, tot i que no precisa a quina institució o entitat va destinada la càrrega.
En total, són 16 vols provinents o amb destinació a la Xina, sis de Catar, tres de l’Uzbequistan, tres de Turquia, dos de Rússia, dos de Grècia, i un de Kènia, Alemanya, els EUA, els Països Baixos i Malta.
A més, l’aeroport de Girona va arribar a principi d’abril un altre vol provinent d’Alemanya en què va arribar material necessari per a la fabricació dels respiradors de SEAT.
La Generalitat va organitzar discretament al començament de la crisi un grup dedicat exclusivament a comprar material sanitari arreu del món, coordinat des de Presidència i Vice-presidència, amb el suport d’Acció, l’agència per la competitivitat de l’empresa que depèn del Departament d’Empresa i Coneixement.
Acció té quaranta oficines comercials a tot el món per promoure les empreses catalanes.
A la Xina, en té una a Pequín i una altra a Xangai, i també n’hi ha una a Hong Kong, antiga colònia britànica, ara sota domini xinès, tot i la contestació ciutadana.
El president de la Generalitat, Quim Torra, i el vice-president, Pere Aragonès, dirigeixen personalment aquest grup destinat a comprar material sanitari i l’operació s’ha mantingut en discreció per evitar interferències de la diplomàcia espanyola.
La compra de material a la Xina s’ha complicat extraordinàriament, segons que expliquen fonts de la Generalitat, perquè el règim ha endurit les condicions per a exportar material sanitari, molt cobejat, que sovint es disputen els estats europeus.
Els tècnics d’Acció que treballen sobre el terreny no tenen cap seguretat jurídica per a tractar amb els compradors, que sovint incompleixen comandes pagades anticipadament o no contenen tot el material emparaulat.
Fins que el carregament no arriba a Catalunya, s’ha de verificar que està en condicions, per evitar que passi com en la compra de proves defectuoses que va fer el govern espanyol.
El carregament de diumenge és dels més importants, però les fonts de la Generalitat consultades no volen parlar del contingut, per discreció.
Malgrat tot, VilaWeb ha pogut confirmar que hi ha 1,9 milions de màscares quirúrgiques, algunes FPP2, respiradors, vestits de protecció per als sanitaris que treballen als hospitals i algunes proves.
‘Fins que no arriba al magatzem i no fem inventari no en sabrem les xifres exactes’, explica un dels responsables de compra de la Generalitat.
Amb tot aquest material es podrà pal·liar en gran mesura el desproveïment que ha tingut Catalunya d’ençà del principi de la crisi.

Response: Avui han arribat 37 vols amb material sanitari provinents de diferents països, 16 dels quals de la Xina. La Generalitat ha buscat alternatives fora del país asiàtic, perquè el règim xinès ha endurit els requisits d'exportació d'aquest tipus material. Es preveu que arribin al voltant d’1,5 milions de material sanitari, encara que cap font oficial ho ha volgut confirmar.


Instruction: Fes un resum del text següent:

Context:
La compareixença d’Artur Mas avui a la diputació permanent del parlament ha servit més per a parlar dels escorcolls de la guàrdia civil a la seu de CDC i de la fundació CatDem que no per a parlar dels motius de convocatòria del 27-S.
Si més no, els punts de més tensió entre Mas i els grups de l’oposició tenien relació amb les acusacions de corrupció a Convergència.
Tant ERC com el PSC i ICV-EUiA li han demanat explicacions (amb diferent grau de vehemència) sobre el presumpte cobrament de comissions de l’empresa Teyco.
Sobre els escorcolls de divendres, Mas ha dit: ‘Fou una actuació que es produïa amb eleccions convocades i un parlament dissolt, un mes abans del 27-S, que tenia una enorme càrrega política i simbòlica, i el mateix dia que una candidatura convocava un gran acte a l’Arc de Triomf.
Massa casualitat per a ser casualitat.’
Ha afegit: ‘Dijous, abans dels escorcolls, s’havia avisat alguns mitjans de comunicació que passaria allò que va passar.
Calia que hi hagués espectacle.
Quan els poders públics de l’estat avisen els mitjans del que passarà l’endemà és que es busca l’espectacle, que hi va ser.
Divendres, en ple escorcoll, la guàrdia civil es va passar cinc hores a la seu de CDC sense fer res, esperant un secretari judicial: es perllonga l’espectacle tant com es pot.
Després es filtren documents protegits pel secret sumarial.
I això és una actuació delictiva, és pitjor que l’espectacle.
Si es donen a conèixer documents vol dir que hi ha un delicte.
I cada dia sentim a parlar de l’estat de dret.
És un estat de dret aquell en què poders de l’estat puguin arribar a donar a conèixer documents sota secret sumarial?’
‘En una actuació judicial –ha afegit Mas– sota secret sumarial, després de la petició de determinats fiscals vinguts de Madrid, s’encarrega un escorcoll, i d’aquest circuit en surt un avís a alguns mitjans i un d’aquests mitjans va trucar a la seu de CDC la nit anterior dient: “Demà us organitzen un pollastre, segurament”.
La pregunta no és si ho sabíem nosaltres per un mitjà’, s’ha queixat.
I ha acabat així: ‘D’aquí al 27-S em jugo el que vulguin que hi haurà nous muntatges.
Hi ha unitats de l’estat que tenen molt poder i el fan servir de manera barroera; el fan servir al servei d’interessos espuris.
I si ho pregunten a Xavier Trias també sap de què es tracta: el van acusar de delictes que es va provar que eren falsos.
Hi havia trucades avisant que allò anava de veres.
I Trias va haver de demostrar la innocència.’
I ha reblat, encara: ‘Això és el “far west”, és la inquisició.
No és cap estat de dret ni cap democràcia, perquè és l’acusat que ha de demostrar la innocència, per bé que hauria de ser a l’inrevés.’
Sobre les donacions de Teyco, Mas ha recordat que l’empresa també en va fer a fundacions de més partits, no únicament la de CDC, i va treballar amb administracions de més colors, fins i tot en un percentatge més gran que quan governava CiU.
Ha qüestionat les xifres dels documents filtrats a diaris com El Mundo, perquè no sumen en cap cas un 3%, i ha subratllat que les obres investigades són del ‘pla Zapatero’, que especificava que s’havien d’adjudicar al projecte més barat.
‘No es podia fer favors a ningú.
Què caram s’hi havia de donar a canvi si no hi havia cap favor?’, ha preguntat.
Sobre el 27-S
‘Si l’estat hagués tingut la més mínima voluntat de diàleg, seríem en un punt diferent’, ha dit Mas en la intervenció inicial de la seva compareixença.
‘Si l’estat hagués entès la voluntat expressada a les urnes i les grans manifestacions dels últims anys, si ho haguessin admès com un fet polític i ciutadà, probablement hauríem trobat una manera d’encarrilar les coses.
Però no ha estat possible –ha afegit–.
El diumenge 27 al vespre es comptaran sís i nos; diputats a favor del sí i diputats a favor del no.’

Response: Artur Mas ha aprofitat per a respondre les preguntes d'ERC, PSC i ICV-EUiA sobre els escorcolls de divendres passat a les seus de CDC i CatDem, pel cobrament de suposades comissions il·legals de l’empresa Teyco. Mas ha denunciat que les actuacions han coincidit amb un moment de gran tensió política i ha recordat que Teyco ha col·laborat amb altres administracions.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El president destituït en aplicació de l'article 155, Carles Puigdemont, no creu que s'hagi "d'explicitar en un paper" que ERC, JxCAT i la CUP defensen una "mateixa causa".
En una entrevista a Nació Digital, Puigdemont considera que aquesta "mateixa causa" pot tenir "veus i accents diferents".
"Però és evident que ningú ha de tenir el mínim dubte que la derrota del 155 serà a moltes mans, coral; i la resposta ha de ser col·lectiva", ha apuntat des de Brussel·les mentre els partits han debatut els darrers dies sobre punts programàtics comuns de cara el 21-D.
De fet, un esborrany d'ERC i el PDeCAT va posar sobre la taula nou acords inicialment, que algunes veus han reduït a tres aquesta setmana.
Més enllà de compartir la "llibertat dels presos polítics" i el rebuig al 155 i una aposta per un procés constituent, la CUP va reclamar aquest dissabte com a tercer punt "fer efectiva" la república a Catalunya.
"Crec que cap independentista, voti el que voti, tingui cap dubte sobre què volem fer la gent d'ERC, JxCAT, CUP i potser més gent i tot", ha assegurat Puigdemont en una crida a "frenar el cop d'estat del 155".
"Ho ha de fer el poble amb els vots; ells tenen la força dels advocats de l'Estat, dels fiscals, dels jutges i l'aparell mediàtic, però mai han guanyat la força de les urnes, i ara la tenim a l'abast i estem disposats a fer-la servir tots nosaltres, sense excepció", ha assenyat Puigdemont.
Per això ha raonat ara que no creu que s'hagi "d'explicitar en un paper que en aquest propòsit" les tres candidatures independentistes són "la mateixa causa".
Carles Puigdemont diu que el 21-D, si l'independentisme supera el 50% dels vots, no proclamaran "unilateralment la dependència d'Espanya".
"Hem d'acabar en una mesa de negociació i, si superem el 50%, hi serem més a prop", afirma.
El president destituït assegura que es veu capaç de liderar un diàleg amb l'Estat a la pròxima legislatura però dubta que hi hagi "predisposició" per part del govern espanyol "per parlar amb qui sigui que no pensa com ells".
"Mentre no s'entengui que és un problema polític, malament, perquè només s'allargarà més el conflicte", conclou.
El president i cap de files de Junts per Catalunya sosté que "amb democràcia som imparables" i afirma que només "l'absència de democràcia" pot frenar la independència i que Espanya no podrà sostenir-ho en ple segle XXI.
Puigdemont diu que li "agradaria molt ser a Catalunya ara mateix" i lamenta que no pot "competir en igualtat de condicions" i que ningú defensa les seves garanties.
Avança que no vindrà a votar el 21-D perquè estaria fugint de la justícia belga "i el primer que farien seria detenir-me".
En aquest sentit, diu que ningú garanteix ni a ell ni a Junqueras que podran "fer una campanya normal" i critica que "tot i això se'ns demana la proesa de fer el millor resultat".
"Tenim tot el dret del món a dir que en aquest context farem el que podrem", afegeix.
El cap de files per Junts per Catalunya espera que quan s'hagi de fer el debat d'investidura "el cas de Bèlgica s'hagi resolt".
I apel·la al govern espanyol a què "respecti el resultat de les urnes".
"Ha de primar la voluntat de la gent", subratlla.
"El 155 ha matat l'espai centrista que reivindica el PSC"
El president considera que "aquest procés ha matat l'espai centrista o de la tercera via que ara reivindica el PSC".
Puigdemont creu que els socialistes han "escrit la pàgina més vergonyant de la seva història".
"No es pot ser moderat i partidari del 155, que és la decisió més radical i fanàtica que han pres els constitucionalistes", reflexiona en veu alta.
"D'Iceta que ningú n'esperi moderació i connexió amb les majories", sentencia.

Response: Puigdemont ha recordat que no cal posar per escrit que ERC, JxCAT i la CUP lluiten per la mateixa causa. El programa que un primer moment van acordar ERC i PDeCAT constava de nou punts. La CUP vol reduir-los a tres: fer efectiva la República, llibertat per als presos polítics i engegar el procés constituent que acabi amb el 155.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El president de la Cambra de Comerç de Girona, Domènec Espadalé, proposarà al ple sortir del patronat de la Fundació Princesa de Girona (FPdGi) després del discurs del Rei sobre Catalunya.
Espadalé, que de moment no vol avançar esdeveniments –tot i que, personalment, ja té la decisió presa- ha dit que les paraules de Felip VI no li van semblar "correctes" i que s'esperava que el monarca "fes de mediador i d'àrbitre, intentant buscar solucions més que no pas crear problemes".
La intenció és que el ple de la Cambra que ha de debatre la continuïtat de l'ens al patronat de la FPdGi es convoqui aquesta mateixa setmana.
En paral·lel, també hi ha altres patrons que han fet sentir el seu malestar a les xarxes socials.
El director general de Metalquimia i impulsor de la Fundació per a la Creativació, Josep Lagares, ha fet una piulada on diu, literalment, "Vagi amb Déu, Majestat!".
La Cambra de Comerç de Girona va ser, de fet, una de les impulsores de la FPdGi, la fundació que treballa per al foment de l'emprenedoria entre els joves.
L'entitat va néixer el març del 2009 –aleshores, Felip VI encara era príncep d'Astúries- i, a més de la Cambra, la van promoure també Caixa Girona, la Fundació Gala-Salvador Dalí i La Caixa.
Des de llavors, la Cambra de Comerç és patrona de la Fundació.
Quan es va crear, el ple va aprovar adherir-s'hi gairebé per unanimitat.
Dels seus 46 membres, tan sols dos es van abstenir i un va votar-hi en contra.
La situació avui dia, però, és meridianament diferent.
Arran de les tensions derivades del procés, diversos membres del ple ja han demanat que la Cambra s'aparti de la FPdGi (que, d'ençà que Felip VI va passar a ser Rei, porta el nom de la princesa Elionor).
Ara, la sortida de la Cambra de Girona com a membre del patronat de la Fundació es debatrà al ple.
I personalment, el seu president Domènec Espadalé, ja té la decisió presa.
Sobretot, després del discurs que va pronunciar ahir Felip VI sobre la situació a Catalunya, on va defensar la Constitució i va acusar el Govern de "fracturar" la societat.
"Jo tinc la meva opinió, i ahir el discurs no em va agradar; no em va semblar correcte ni és el que nosaltres esperàvem", ha dit Espadalé.
"Jo esperava que fes de mediador i d'àrbitre, i que intentés buscar solucions més que no pas crear problemes; aquesta és la realitat", hi ha afegit el president.
El ple, demà o divendres
La intenció és que el ple de la Cambra de Comerç es convoqui aquesta mateixa setmana (demà o, a tot estirar, demà passat).
D'entrada, Espadalé ja ha demanat "no avançar esdeveniments" fins que no s'hagi celebrat, perquè està pendent de parlar i mantenir reunions amb el comitè executiu de la Cambra, amb els membres del plenari i també amb la FPdGi.
"Avui els whatsapp volen, i ja hem quedat que parlaríem seriosament de l'afer, tant la Cambra com la Fundació", ha precisat el president.
"De moment, però, no puc concretar res més, perquè m'agradaria consensuar la meva visió amb els companys de la Cambra", hi ha afegit Espadalé.
"Vagi amb Déu, Majestat!"
El discurs del Rei no només ha creat malestar dins la Cambra de Comerç.
Altres patrons de la FPdGi també han criticat les paraules del Rei a través de les xarxes socials.
Aquest és el cas del director general de Metalquimia, Josep Lagares, que a més de ser membre del patronat de la FPdGi també és l'ideòleg de la Fundació per a la Creativació (inclosa dins l'entitat).
Després d'escoltar el discurs de Felip VI, Lagares va fer una piulada on –literalment- va dir en castellà: "Confiava plenament en Vos, però avui m'heu decebut profundament...
Vagi amb Déu, Majestat!".
La piulada acaba citant tant el perfil de Twitter de la FPdGi com el de la Casa Real.

Response: Arran del discurs de Felip VI sobre els esdeveniments de l’1-O, Espadalé exposarà al ple de la Cambra la possibilitat d’abandonar la Fundació Princesa de Girona. El president de la cambra afirma que es va mostrar sorprès pel missatge hostil i poc conciliador del Rei. Altres patrons de la Fundació, com Metalquimia, també han condemnat el discurs del monarca.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
La Conselleria de Sanitat Universal va notificar ahir 97 morts.
Dimecres, 95; dimarts, 93.
La setmana passada, entre el 18 i el 24 de gener, se’n van comunicar 571.
Aquesta acumulació de defuncions dificulta la gestió de les restes en alguns hospitals, dipòsits dels cementeris o fins i tot a les empreses de serveis funeraris.
En aquest context, avui entra en vigor una resolució de la conselleria que ordena que el trasllat dels cadàvers al cementeri o al dipòsit de la funerària es faça immediatament després de la mort.
L’ordre també autoritza la inhumació o cremació immediata, després de rebre’n l’acta de defunció i la llicència municipal, encara que no hagen transcorregut les vint-i-quatre hores preceptives com fins ara.
Per a emetre aquesta ordre la conselleria es basa en les lleis generals de sanitat i salut pública que preveuen l’adopció de mesures extraordinàries en casos de risc per a la salut de la població.
Fonts del departament han justificat que s’emeta justament ara aquesta resolució dient que volen evitar que els cossos de les persones mortes per covid-19 s’acumulen en les cambres de les empreses funeràries.
A la vegada han negat que responga a una sobresaturació dels dipòsits de cadàvers dels hospitals valencians.
Afirmen que és una manera d’ajudar a accelerar els tràmits administratius.
És un procediment habitual a l’hora de tractar materials infecciosos, diuen, i argumenten que la situació de la pandèmia obliga a extremar totes les mesures de prevenció i d’higiene.
I això inclou en tractament dels cossos.
L’especial infecciositat de la covid-19 va fer que des del principi de la pandèmia, hospitals i funeràries prenguessen mesures excepcionals en la manipulació dels cadàvers.
Contràriament a allò que passa quan es mor un malalt que no és de covid, els zeladors dels hospitals no amortallen ni traslladen les víctimes de la covid.
Els encarregats de fer-ho són treballadors de les empreses funeràries.
El tipus de material hermètic amb què els amortallen també és especificat per la normativa.
En un hospital gran com és el Clínic de València, la funerària que treballa al centre trasllada els cossos al dipòsit de cadàvers.
Allí hi fan les hores que transcorren entre que la família avisa l’empresa que se’n farà càrrec i el moment en què és recollit per a dur-lo al cementeri o a les cambres de l’empresa.
Diverses empreses de serveis funeraris han dit a VilaWeb que en cap moment no han tingut saturació perquè els trasllats es fan amb fluïdesa.
A l’hospital d’Alcoi el procediment és diferent.
Allà, quan falta una persona per covid, el cos tampoc no és manipulat per cap zelador, sinó per operaris de l’empresa funerària que ha triat la família del difunt.
El procediment d’amortallament i segellament hermètic del fèretre és el mateix i, per mitjà d’un circuit especial habilitat, el cos és dut directament al cotxe fúnebre.
És a dir, no passa ni pel dipòsit de cadàvers ni per cap de les dues sales de vetlla de què disposa l’hospital.
Aquest sistema té problemes de salubritat i agreuja la saturació del centre perquè, a vegades, segons fonts de l’hospital d’Alcoi, poden passar set hores des que es produeix el decés fins que el cos és recollit.
A això s’hi ha de sumar el temps que es necessita per a desinfectar l’habitació.
Un temps excessiu en una situació de saturació i de falta de llits per a ingressar els malalts que continuen requerint atenció hospitalària.
L’hospital La Fe informa que en cap moment no hi ha hagut la sobreocupació del mortuori perquè els cossos es traslladen tan aviat com és possible als cementeris o als tanatoris.
Quant al tractament dels cadàvers, el personal sanitari és qui retira les vies i la roba de la persona morta, i el personal de la funerària és qui el prepara per al trasllat.

Response: Una resolució de la Conselleria de Salut obliga des d’avui a traslladar els cossos al cementeri o al dipòsit de la funerària just després de la defunció. Pel que fa a la inhumació o cremació, l’ordre permet que es faci una vegada es tingui en poder l’acta de defunció i la llicència municipal, sense haver d’esperar vint-i-quatre hores com actualment.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
La Flama del Canigó ha arribat aquest dijous al migdia al Parlament de Catalunya, on ha estat rebuda per la seva presidenta, Carme Forcadell, i diversos representants de diversos grups parlamentaris.
En el seu discurs, Jordi Cuixart, president d'Òmnium Cultural, ha manifestat que és "el símbol del futur compartit dels Països Catalans" ja que arribarà a més de 400 barris, pobles i ciutats.
Forcadell, al seu torn, ha donat la benvinguda institucional a La Flama i ha col·laborat en l'encesa dels diversos quinquers que es reparteixen pel territori per encendre totes les fogueres.
Per primer cop, el manifest ha estat llegit per un escriptor ebrenc, Andreu Carranza.
"Som al servei d'una cultura diversa, forta, viva, valenta i que no renuncia a res ni a ningú" perquè "l'accés a la cultura és un dret i una eina indispensable per garantir la cohesió social", ha afegit Cuixart, que també ha traslladat tot el suport a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, arran de la notícia coneguda aquest dijous al matí que l'any 2013 va ser seguida tant ella com la seva família.
Per la seva part, la presidenta del Parlament ha destacat el mig segle d'història de la flama, "la flama de la nostra cultura, de la nostra identitat i d'allò que som i volem ser i no podran apagar", ha dit.
Així mateix, ha assegurat que "no renunciarem mai a construir un país millor i més just, un país sense corrupció, ni econòmica ni d'estat", i ha advertit que "no serem vençuts, perquè mantenim l'esperança ben encesa" amb l'"escalf i llum" de la flama, "símbol de la fraternitat dels pobles que conformen els Països Catalans, de la perseverança i la vitalitat de la nostra cultura i la nostra nació".
Finalment, l'escriptor ebrenc Andreu Carranza ha llegit el missatge de 'La Flama d'enguany'.
El manifest d'enguany, el primer que ha fet un escriptor ebrenc, tal com ha remarcat el mateix Carranza, ha tingut també un record per als "catalans i catalanes que com Muriel Casals van dedicar una part molt important de la seva existència a avivar la flama del país amb el seu alè d'unitat i esperança".
La Flama del Canigó arribarà aquest vespre a 400 pobles i ciutats dels Països Catalans.
Centenars d'equips de foc distribuiran la Flama portada directament del cim del Canigó seguint diverses rutes, per encendre les fogueres de la Nit de Sant Joan i viure la revetlla.
El punt de partida ha estat, aquest migdia, el Parlament de Catalunya, des d'on els equips de foc portaran la flama als seus territoris.
La tradició que va venir de França
La Flama del Canigó arriba aquest dijous, vigília de Sant Joan, a 400 municipis dels Països Catalans, tal com passa cada any des que el 1965 va creuar per primera vegada la frontera de la Catalunya del Nord, sota administració francesa.
Llavors ja feia deu anys que Francesc Pujades -acompanyat d'alguns amics- havia pujat al cim del Canigó per primera vegada en una revetlla de Sant Joan, amb un feix de llenya, i hi va encendre una foguera que es podia veure des de molts pobles.
L'any següent hi va tornar i, alhora que van encendre el foc al cim, a molts pobles des d'on es veia la flama van prendre les seves fogueres.
El 1963 es van començar a encendre les flames dels pobles amb el foc que baixaven del Canigó després d'encendre-hi la foguera.
L'any següent la flama ja no es va apagar: des de llavors entre revetlla i revetlla continua cremant al Castellet de Perpinyà.
El 1965 va creuar la frontera que separa els estats espanyols i francès i es va començar a escampar per tots els Països Catalans.
Ara, la matinada del 22 al 23 de juny es torna encendre el foc al Canigó i el dia de la revetlla la flama s'escampa per centenars de municipis.

Response: El Parlament de Catalunya ha rebut aquest dijous la Flama del Canigó, com és tradició en la vigília de Sant Joan des del 1965. En l'acte, a més de la presidenta Carme Forcadell, ha intervingut el president d'Òmnium cultural, Jordi Cuixart, i l'escriptor ebrenc Andreu Carranza, que ha llegit el manifest d'enguany.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El conegut mapa dels Països Catalans del llibreter i activista Joan Ballester i Canals s’ha reeditat cinquanta-vuit anys després.
Se n’ha encarregat la Fundació Reeixida, amb la campanya “El Foment del mapa“, de Foment de Girona.
Ballester i Canals amb l’ajut del cartògraf Antoni Bescós i Ramon, va editar-lo per primera vegada el 1962 i hi tornà el 1971.
La reedició d’ara, renovada, es fa amb motiu de la commemoració del quarantè aniversari de la mort de Ballester.
El mapa dels Països Catalans de Joan Ballester i Canals és hereu d’una altra imatge del 1932, elaborada per l’organització Palestra, que tenia el subtítol de “La nostra pàtria”.
Trenta anys més tard, el 1962, Ballester editava una primera versió del mapa, amb la divisió comarcal.
El 1971 se’n féu la versió definitiva.
Arran d’una denúncia contra l’exhibició i la venda del mapa, el 1967 el Tribunal de Orden Público franquista va multar Ballester per “propaganda il·legal” i el condemnà a cinc anys de presó, que finalment es convertiren en tres mesos i vint dies a la presó Model de Barcelona.
Amb tot, el mapa va ser reeditat unes quantes vegades amb grans tiratges i va esdevenir un referent per a diverses generacions.
L’escriptor Joan Fuster va dir, sobre aquest obra: “La maniobra més eficaç mai feta pels Països Catalans.”
Editorial de Vicent Partal: Ballester i Canals, la maniobra més eficaç
Ballester va començar el seu recorregut públic a l’organització cívico-política Palestra l’any 1930.
Més tard, el 1935, s’afilià al partit Nosaltres Sols.
Durant la guerra de 1936-1939 va combatre al front d’Aragó i fou ferit i capturat pels feixistes a Tarragona.
A la Segona Guerra Mundial va col·laborar activament amb els aliats anglesos i francesos.
Amb Joan Mateu i Manuel Cruells, el 1945, van crear l’organització Resistència Nacional i el grup Bandera, editora del butlletí Bandera del Poble Català.
Posteriorment, col·laborà amb el Front Nacional de Catalunya.
A la rebotiga de la llibreria Públia –coneguda com a “llibreria Ballester”–també s’hi editaven les publicacions d’Edicions d’Aportació Catalana, amb un catàleg d’una seixantena de títols de temàtica cultural i formació política.
Així mateix, edità quaderns, cartells, calendaris, fulletons i, evidentment, el mapa dels Països Catalans.
El 1963 va participar en els Jocs Florals, que aquell any es feren a Montevideo, i va guanyar el premi Presidència de la Generalitat amb el poema “Per una consciència de país”.
Als anys setanta es va implicar activament en les campanyes antirepressives i, arran d’això, la seva llibreria fou objecte d’atemptats feixistes.
La llibreria Ballester va tancar a final dels anys vuitanta, però el seu llegat ha continuat fins avui, també amb l’impuls del seu fill Berenguer, locutor de Ràdio Arrels.
Joan Ballester va encunyar el popular lema “De Salses a Guardamar i de Fraga a Maó”, que dibuixa els límits del país.
Aquesta edició del mapa, que té l’autorització dels descendents dels autors, porta el disseny original de l’edició de 1971.
S’hi han inclòs, per primera vegada, els noms dels autors, un petit text amb la història del mapa.
La Fundació Reeixida ha acordat amb la Federació Llull –que agrupa Òmnium Cultural, Acció Cultural del País Valencià i Obra Cultural Balear– la difusió d’aquest nou mapa a tot el país.
Diuen els representants de la fundació: “Aquesta col·laboració encara té més importància pel fet que avui el president d’Òmnium i de la Federació Llull, Jordi Cuixart, és a la presó, igual com hi va haver d’anar Ballester i Canals.”
Després de la mort de Ballester, es va crear l’associació Amics de Joan Ballester i Canals, vinculada a Òmnium Cultural i impulsada per l’empresari i mecenes Ermengol Passola.
Durant una bona colla d’anys, l’associació va mantenir viu el seu ideari amb l’edició i difusió de documents amb continguts dedicats a la conscienciació nacional.
El 2007, Òmnium Cultural va editar la biografia de Joan Ballester i Canals, escrita per l’activista Robert Surroca i Tallaferro.
Podeu comprar el mapa a la Botiga de VilaWeb

Response: Aquesta iniciativa s'emmarca dins de la campanya "El foment del mapa", que ha engegat Foment de Girona. El mapa es basa en una carta de 1932 anomenada "La nostra pàtria", obra de l'organització Palestra. Ballester i Canals va editar el mapa en dues ocasions, l'any 1962 i 1971, amb el cartògraf Antoni Bescós i Ramon.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Els coordinadors nacionals d'ICV, Dolors Camats i Joan Herrera, han refermat la seva intenció d'anar en coalició amb Podem i Equo al 20-D, i confien a sumar BComú, que aquest divendres ha de decidir si concorre o no a les eleccions generals.
Volen que la suma de les forces tingui "veu pròpia" i un marcat accent "catalanista" al Congrés i que estigui liderada per un independent.
Herrera no ha aclarit si anirà a les llistes.
El nom de la candidatura inclourà Podem i la designació que acabi tenint la coalició.
EUiA es reunirà el dia 31 per escollir els seus candidats i si van en coalició amb Podem Catalunya, decisió espinosa després que Pablo Iglesias i IU acabessin per no entendre's a nivell estatal.
En roda de premsa a la seu nacional d'Iniciativa, Dolors Camats ha clamat per una confluència d'esquerres "forta i plural" que faci sentir les reivindicacions catalanes a Madrid.
Després de les crítiques sorgides al si de Catalunya Sí que es Pot per la presència excessiva dels líders estatals de Podem durant la campanya pel 27-S, la coordinadora nacional ecosocialista ha subratllat les mostres de "generositat" d'ICV en la construcció de la coalició.
També ha ressaltat la necessitat que de cara al 20-D el projecte comú posi l'accent en la realitat pròpia catalana.
"Volem un projecte nacional fort i d'obediència catalana", ha dit.
Així mateix, haurà de propugnar els valors d'esquerres i ecologistes i la defensa "contundent" del dret a decidir i d'un referèndum independentista.
Resultats dispars de la confluència
Camats ha reconegut que la confluència amb la formació lila ha tingut resultats dispars en les anteriors cites electorals d'aquest any.
Mentre que a les municipals del maig, BComú –amb Ada Colau al capdavant- va arrabassar l'alcaldia de Barcelona a la CiU de Xavier Trias, a les catalanes del setembre va haver-hi una desfeta, i la candidatura de Lluís Rabell només va aconseguir 11 diputats.
Per la seva part, el coordinador general d'EUiA, Joan Josep Nuet, ha admès que els resultats del 27-S no van ser bons ni els esperats, però ha dit que sense la confluència podrien haver estat pitjors.
Seguint aquesta lògica, ha reclamat "potència" a la futura candidatura del 20 de desembre i uns suports electorals "espectaculars".
Així, ha fet una crida a aquells que "no van sumar" a les eleccions catalanes per tal que ara "treballin i lluitin" al seu costat.
BComú s'hi sumarà?
Barcelona en Comú ha de decidir aquest divendres a la tarda en un consell plenari a porta tancada si concorrerà al 20-D després d'haver-ho rebutjat de cara al 27-S.
En cas que ho acabin fent, tornaran a reunir-se els propers dies per concretar de quina manera i sota quina marca serà.
Tant Camats com Nuet s'han mostrat confiats que podran sumar BComú a la coalició que teixeixen amb Podem i Equo per a les generals.
EUiA, pendents del desacord Podem-IU
La militància d'Esquerra Unida votarà a finals d'octubre –els dies 30 i 31- si a Catalunya van de la mà de la formació lila.
Això tenint en compte que Pablo Iglesias i Alberto Garzón, líder d'Izquierda Unida, no van aconseguir posar-se d'acord per anar plegats a nivell estatal.
Marca de la confluència
A preguntes dels periodistes, Joan Herrera ha explicat que aquesta coalició d'esquerres per a les generals serà batejada amb la següent fórmula: Podem, un guió i el nom que acabi tenint la confluència.
Conscient que la seva formació ha renunciat a les sigles pròpies en les darreres conteses electorals, Herrera ha dit que no és moment d'apel·lar a l'"amor a les sigles", sinó de pensar en projectes "forts" i que recullin diversitat.
El que està decidit és que serà un independent qui encapçali el projecte, tal com va ocórrer a les municipals del 24-M i a les catalanes del 27-S.
Encara sense cap nom del suposat líder sobre la taula, Herrera no ha volgut aclarir si formarà part de la llista.
Podem va expressar aquesta setmana en roda de premsa que no hi veia inconvenient sempre que s'ajusti al full de ruta, la metodologia i els codis ètics establerts.

Response: Dolors Camats i Joan Herrera són optimistes davant la possibilitat que el 20-D puguin sumar forces. Abans d’això, EUiA haurà de decidir si a Catalunya anirà de la mà de Podem. Camats ha declarat que cal un projecte fort d’esquerres que reivindiqui la realitat catalana a Madrid. La candidatura s'anomenarà Podem acompanyat del nom de la futura coalició.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
L'Ajuntament de Viladecans (Baix Llobregat) reclamarà a Aena assumir la gestió de la franja litoral del municipi.
Més de 10 anys després que el gestor aeroportuari expropiés els terrenys que ocupaven els càmpings La Ballena Alegre, el Toro Bravo i el Filipines per construir la tercera pista de l'aeroport del Prat, el consistori creu "que ha arribat l'hora" de retornar a la ciutadania aquest espai.
Segons José Luis Atienza, segon tinent d'alcalde, l'objectiu és millorar els accessos a la platja i, garantint la protecció d'un espai molt sensible, obrir a la ciutadania uns terrenys que sempre han estat en mans privades.
"Volem que la gent de Viladecans senti com a pròpia la seva platja", destaca.
Actualment, el consistori s'encarrega de conservar les pinedes litorals de la zona amb fons propis i la seva voluntat és desplegar el Pla especial de protecció aeroportuària de Barcelona que preveu diferents usos dels terrenys.
El terrenys que l'Ajuntament de Viladecans vol passar a gestionar són els que van paral·lels a la platja del municipi entre la zona de la Murtra i la del Remolar, a tocar de la reserva natural, i que fins l'ampliació de l'aeroport del Prat ocupaven els càmpings.
En el moment de l'expropiació, el consistori i Aena van signar un conveni perquè, a canvi d'un milió d'euros, l'ajuntament s'encarregués de la conservació de la pineda litoral i de reformar l'edifici modernista de Ca la Pilar, obra de Puig i Cadafalch, que es troba dins els terrenys que ocupava el càmping Toro Bravo.
Actualment, el consistori segueix fent-se càrrec de la pineda amb fons propis que li suposen una despesa anual d'uns 40.000 euros.
Fent la vista enrere, el segon tinent d'alcalde de l'Ajuntament de Viladecans, José Luis Atienza, assegura que el balanç de la relació amb Aena aquests últims 10 anys ha estat "positiva" perquè ha permès restaurar l'espai natural que ocupaven els càmpings, recuperar la pineda litoral, conservar els ecosistemes i fer de la platja de Viladecans "el sistema litoral més interessant des del punt de vista natural de tot el litoral metropolità".
Amb tot, el segon tinent d'alcalde creu que passats 10 anys "cal fer un pas més" i reclamar a Aena la gestió d'aquest espai perquè, amb totes les limitacions que suposa tenir l'aeroport a tocar, "passi a ser d'ús públic".
"Aena és especialista en fer volar avions i no en gestionar espais públics i el que hauria de fer és deixar que nosaltres puguem gestionar el nostre propi territori", afegeix.
Recorda que quan va tancar l'últim càmping, molta gent a Viladecans va tenir l'esperança que Aena permetés obrir més punts d'accés a la platja que se sumessin al camí de la Murtra, l'únic que durant molts anys permetia accedir a la platja.
10 anys després però, només s'han obert dos nous passos, un a la reserva natural del Remolar, amb un pàrquing amb 60 places que obre els caps de setmana i l'estiu, i un petit pas per a vianants als antics terrenys del càmping Filipines.
"És hora que la gent de Viladecans senti com a pròpia la seva platja i no marxi a la d'altres municipis propers molt més accessibles", afegeix Atienza.
Atienza recorda que el mes de maig de 2014 es va aprovar el Pla especial de protecció aeroportuària de Barcelona, referent al municipi de Viladecans, que preveu els usos que es poden fer als terrenys.
Un pla, lamenta, que a dia d'avui encara no s'ha aplicat.
En aquest sentit, el segon tinent d'alcalde assegura que des de la privatització del 49% del gestor aeroportuari el 2014, les relacions amb Aena "són més difícils" perquè qualsevol gestió "obliga a seguir un camí burocràtic que ho complica tot molt".
Concretament, el pla divideix en tres àrees la franja litoral de Viladecans.
A la primera, la que correspon als terrenys del càmping La Ballena Alegre, a la zona de la Murtra, s'hi preveu la possibilitat de restaurar i ampliar fins a un 10% les construccions de l'antic càmping per fer-hi locals de restauració i d'oci.
Al segon, el que correspon als terrenys del càmping de les Filipines, s'hi contemplen activitats relacionades amb l'educació ambiental, la recuperació de la fauna i flora silvestres, i les de caràcter cultural, d'educació,
d'esplai i esportives a l'aire lliure i les lligades a les activitats nàutiques.
Al tercer, el de la zona del Remolar, hi que queda restringida qualsevol activitat que no sigui la conservació de la pineda i l'accés a la platja.

Response: José Luis Atienza, segon tinent alcalde, explica que l'Ajuntament exigirà la gestió dels terrenys paral·lels a la platja de Viladecans, entre la Murtra i el Remolar, per a millorar l'accés i perquè els ciutadans puguin gaudir d'aquest espai. Aena va expropiar-lo fa 10 anys, però l'Ajuntament realitza la conservació fruit d'un conveni d'un milió d'euros que ha permès preservar els ecosistemes.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
“Ens divertirem”, li ha dit a cau d’orella Oriol Amat, un dels nous diputats, del grup Junts pel Sí, al conseller de Cultura, Ferran Mascarell, en el moment d’entrar a l’hemicicle.
Emoció, il·lusió i transcendència s’han trobat avui al Parlament elegit el 27-S.
Ha estat un dia històric.
Aquest cop, fins i tot els tràmits més protocol·laris han tingut el seu contingut polític.
Com la constitució de la mesa d’edat de la cambra.
El primer discurs que ha escoltat el Parlament l’ha pronunciat un membre de la CUP, l’escriptor Julià de Jòdar, de 72 anys.
Al seu costat, Joan Giner, de Catalunya Sí que es Pot, lluïa una samarreta amb la imatge del doctor Spock ("Catalunya sí que Spock").
A l’altre costat, el jove diputat d’ERC Gómez del Moral, l’únic del seu grup que ha aixecat el puny al cantar "Els Segadors".
En la tribuna de convidats, hi eren (quasi) tots els presidents: els del Parlament, Joan Rigol, Ernest Benach i Núria de Gispert, i de la Generalitat, José Montilla.
No hi eren Pasqual Maragall ni Jordi Pujol.
Aquesta absència darrera, la de Pujol, la primera des que va deixar la política activa, és una notícia en si mateixa.
Diu molt del que està passant al país.
Aplaudiments per bancades
La cerimònia de constitució del Parlament ha permès visualitzar tot un seguit de gestos que, junts, conformen el mosaic de diversitat que les urnes van dibuixar el 27-S.
El discurs de Julià de Jòdar –conclòs amb el crit de “Visca la terra!”- ha estat aplaudit per l’esquerra de l’hemicicle, però no per la dreta de la Cambra (PSC, C’s i PP), tret dels diputats de Catalunya Sí que es Pot.
L’elecció de la nova presidenta, Carme Forcadell, ha estat saludada per l’aplaudiment dels qui l’han votada, més tots els diputats de Catalunya Sí que es Pot i els del PSC.
Miquel Iceta ha aplaudit a Forcadell de forma molt explícita, com perquè es veiés.
Els diputats del PP han restat asseguts.
En el moment de proclamar l’elecció dels dos vicepresidents, Lluís Corominas (Junts pel Sí) i José María Espejo (C’s), els de la CUP han restat asseguts.
Ells han votat nul en aquesta votació.
Quan ha acabat l’acte i s’ha cantat "Els Segadors", els del PP i C’s s’han aixecat però no han cantat.
Inés Arrimadas, mentre es cantava l’himne nacional, semblava buscar amb la mirada un motiu d’interès molt lluny del crit de la sega.
Els socialistes sí que s’han afegit a l'himne.
Tots els actors polítics han mostrat gestos per definir una posició pròpia.
Aquest matí, Carme Forcadell ha arribat a la Ciutadella en transport públic, venint amb Ferrocarrils (de la Generalitat, és clar) des de Sabadell.
Tot una manera de definir un estil propi.
— Carme Forcadell (@ForcadellCarme) October 26, 2015
Fora de l’hemicicle, també es podien llegir els gestos.
Molta expectació mediàtica, passadissos atapeïts de periodistes, un equip de La Sexta Noche fent una entrevista-reportatge al líder de Ciutadans, Albert Rivera, mentre s’elegia la mesa, una sala de convidats on el sobiranisme era majoritari: aplaudiments a l’elecció de Forcadell i rialles quan el dirigent del PP, García Albiol, emetia el seu vot amb cara agra.
Traspàs de poders tradicional
Carme Forcadell ha fet un discurs molt sobri.
“Que nerviosa que està!”, es deia per la sala de premsa.
No ha dit ni un sol cop la paraula “independència”, però en canvi ha acabat donant un visca a la República catalana.
En acabar, mentre els principals portaveus feien el seu “canutasso” i diversos grupets de periodistes i polítics s’aplegaven per fer valoracions, Núria de Gispert i Carme Forcadell, presidentes sortint i entrant de la cambra, feien el seu traspàs de poders.
Un acte que ja té la seva tradició en el Parlament de Catalunya, i que s’escenifica en el lliurament al nou president, en aquest cas presidenta, de la carta que el darrer president del Parlament a l’exili, Farreras i Duran, va enviar a Heribert Barrera, elegit president del legislatiu restaurat el 1980.
D’aquesta manera, avui, Forcadell, que acabava de parlar de República catalana, ha rebut el testimoni del darrer president del Parlament republicà.
Com si la història vingués en ajuda dels dies irrepetibles que s’acosten.

Response: La cerimònia de constitució ha començat amb el discurs del cupaire Julià Jòdar. L'elecció de Carme Forcadell com a presidenta ha arrencat els aplaudiments de Catalunya Sí que es Pot i PSC. La CUP no s'ha aixecat durant la proclamació dels vicepresidents Corominas i Espejo. Finalment, l'acte ha conclòs amb tots els diputats drets escoltant "Els Segadors".


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
‘Les rutes de l’esclavatge’, l’espectacle de Jordi Savall sobre el colonialisme estrenat l’any 2015, ha aterrat finalment a Barcelona en el marc incomparable del Teatre Grec.
El festival homònim de la ciutat va acollir ahir una primera entrega del recopilatori de músiques fetes per esclaus, centrada a Amèrica del Nord i el Carib entre l’arribada dels primers colons anglesos (1620) i fins a l’abolició de l’esclavitud als Estats Units, el 1865.
A l’espectacle, Savall ha repassat aquestes composicions acompanyat per 27 músics de fins a tres continents diferents i un recitador, l’actor català d’origen gambià Babou Cham.
La segona part, un viatge d’Àfrica al Nou Món, es veurà en la inauguració del Festival de Torroella de Montgrí el 2 d’agost.
El projecte ‘Les rutes de l’esclavatge’ va néixer fa més de 20 anys, quan va investigar sobre músiques colonials i músiques que estaven als arxius de les Illes Canàries i de Colòmbia, i altres països sud-americans.
Savall es va preguntar per què sempre es reprodueixen les músiques del poder polític i religiós i va decidir investigar per anar més enllà.
Així, va descobrir ‘una història tremenda i que és la clau de la riquesa de l’imperi espanyol i l’explotació d’éssers humans per la força arrencats dels seus pobles per la força i portats d’una manera bestial al Nou Món en condicions tremendes.
Aquesta ha estat una història que s’ha amagat’, comentava el músic ara fa uns dies.
El Festival Grec ha decidit enguany tancar la seva parcel·la musical amb aquest projecte de Savall mai vist encara a casa nostra.
De fet, ho fa en aliança amb el Festival de Torroella de Montgrí, que el 2 d’agost acollirà la segona entrega del ‘viatge’ musical de Savall per les rutes de l’esclavatge.
L’estrena del projecte a Barcelona s’ha centrat amb una mostra de músiques elaborades per esclaus a Amèrica del Nord i el Carib entre 1620, data d’arribada dels primers colons anglosaxons a la costa est d’Amèrica del Nord, i el 1865, any en el qual els Estats Units d’Amèrica van abolir l’esclavitud.
El viatge s’ha iniciat amb l’arribada d’esclaus a l’Amèrica del Nord, amb textos i músiques de l’època, recitats i cantats.
En concret, els primers compassos musicals han donat pas a la recitació d’un fragment de ‘La política’, d’Aristòtil, que reflexiona sobre la divisió de la societat entre amos i esclaus.
Cham ha pujat a l’escenari amb músics del Brasil, Colòmbia, Mèxic, Mali, el Marroc i Madagascar, que mantenen un diàleg amb les formes musicals hispanes, inspirades en els cants i les danses dels esclaus i dels indígenes, i també amb les basades en les tradicions africanes, mestisses o índies.
I, amb la música, textos sobre l’esclavatge amb testimonis, cròniques i reflexions de pensadors pronunciades en la veu de Cham.
Jordi Savall ha mesclat músics d’arreu amb components de les seves dues formacions habituals, la Capella Reial de Catalunya i Hespèrion XXI.
Junts interpreten un repertori que és expressió d’aquest diàleg entre formes musicals hispanes inspirades en cants i balls dels esclaus i els indígenes americans i músiques conservades a partir de les antigues tradicions dels descendents dels esclaus i de les formes i models africans.
Exemple d’aquestes últimes són les músiques de les tradicions dels griots conservades a Mali.
Però per escoltar-les caldrà esperar a dijous, i és que el 39è Festival de Torroella de Montgrí inaugurarà edició el 2 d’agost amb la segona versió del programa, que se centra en el viatge d’Àfrica al Nou Món passant per Europa (l’estat espanyol i Portugal) i recorre gairebé 450 anys d’història des de 1444, data de la primera expedició de captura col·lectiva d’africans descrita en un text contemporani, fins a 1888, any el qual Brasil va abolir l’esclavitud.
Des de la seva estrena el 15 de juliol del 2015 al Festival de Música i Història per al diàleg intercultural de l’Abadia de Fontfroide (França), el projecte musical i de memòria històrica de Jordi Savall ‘Les rutes de l’esclavatge’ ha recorregut auditoris i festivals de bona part d’Europa, els Estats Units i diverses ciutats espanyoles, però encara no s’ha pogut veure i escoltar a Catalunya.

Response: L’espectacle que es va estrenar l’any 2015 fa un recorregut a través de les músiques dels esclaus. Comença el 1620 amb l’arribada dels primers colons anglesos a l’Amèrica del Nord i el Carib, i finalitza el 1865 amb l'abolició de l’esclavitud als Estats Units. El segon lliurament d’aquest viatge musical serà el 2 d’agost al Festival de Torroella de Montgrí.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
La darrera jornada del Primavera Sound al Fòrum va començar ben d’hora amb l’indie nacional de Cariño a l’escenari Adidas Original.
La banda va tocar els seus temes caracteritzats per la dolçor, el naif i la felicitat que caracteritzen el gènere ja batejat com a tontipop.
Poc abans de les 8 del vespre l’escenari Pull&Bear es va omplir per escoltar una de les grans revelacions nacionals: la cantant d’origen argentí Nathy Pelluso.
L’escenari va esdevenir tot una festa llatina amb temes que barregen la salsa, el tropicalisme i el R&B.
Pelluso va escollir cançons del seu primer EP Esmeralda, autoeditat per Nathy Peluso Music l’any 2017, i el seu darrer senzill que compren el tema Natikillah (Tastet he floor, 2019).
Al mateix escenari, ja poc abans de les 10 de la nit va començar un dels plats forts d’aquesta edició del festival: Rosalía.
La catalana va poder demostrar el seu talent i art un cop més gairebé un any després de presentar al Sónar El Mal Querer produït juntament amb El Guincho, enguany va ser diferent.
El treballat directe i la gran quantitat de públic demostren que l’èxit de Rosalía no ha fet més que créixer des del el seu primer concert.
Al Primavera però, l’artista va voler anar més enllà del seu àlbum incloent les seves col·laboracions amb artistes com J. Balvin a Con Altura o James Blake a Barefoot In The Park, amb aquest últim va poder cantar conjuntament.
També va haver-hi espai, òbviament, per als seus grans èxits com Malamente o Di mi nombre.
Fins i tot vam poder recordar una Rosalía del seu primer àlbum Los Àngeles (Universal Music, 2016) amb el tema Catalina, una versió de la cançó del gran mestre Enrique Morente.
Sens dubte, un cop més Rosalía ha estat capaç de demostrar els fruits del seu dur treball consolidant-se com una de les artistes de casa nostre amb més nom internacional.
— PRIMERA FILA (@PrimeraFilaCat) June 2, 2019
L’escenari Seat va acollir a les 11 de la nit el concert d’una de les grans dives alternatives americanes: Solange va visitar el festival per segon cop quan l’any 2017 va venir a presentar el seu primer àlbum A Seat at The Table (Saint · Columbia, 2016).
L’artista ha vingut aquest cop amb el seu darrer àlbum When I get Home (Columbia, 2019) que va presentar tot just el març passat.
El Primavera Sound va ser l’excusa perfecte per a què l’artista americana presentés el seu nou àlbum a Europa.
El concert ha anat combinant temes dels seus dos CDS.
J. Balvin i l’entrada del reaggeton al festival
Entrada ja la mitjanit va arribar el torn d’una de les grans figures de reaggeton.
El colombià J Balvin va convertir-se en l'ambaixador mundial de la música llatina de la nit al dia.
Quatre discos, especialment aquell Energía de 2016, ja el van situar com la ment més innovadora del gènere.
L’artista ha aprofitat per tocar els temes del seu darrer àlbum Vibras (Capitol latin, 2018) on el seu personal estil ha fet eclosió per convertir-lo en una de les figures més rellevants de l’escena musical llatinoamericana.
L’escenari s’ha convertit en una autèntica festa amb temes com Si necesitas reggaeton dale i Contra la pared.
Tot seguit a l’escenari del davant el britànic James Blake va demostrar en un espectacular directe que els canvis de registres i la incorporació de nous llenguatges és possible durant la carrera d’un artista sense que comporti la pèrdua de la seva pròpia identitat.
Assume Form (Polydor, 2019) ha comportat la incorporació de sons i ritmes urbans dins la producció de l’artista.
Un àlbum que compta amb col·laboracions d’artistes com la pròpia Rosalía o Kendrick Lamar.
Aquests nous temes van incorporar el hip hop, el R&B o l’electropop.
L’irlandesa Róisín Murphy ha anat tancant l’edició d’enguany al Parc del Fòrum a dos quarts de tres de la matinada a l’escenari Primavera.
Murphy ha celebrat amb força la seva tornada als escenaris interpretant temes d’àlbums com Hairless Toys (Clams & Clogs, 2015) i Take her up to Monto (RMS Studios, 2016).
La seva electrònica pop va fer ballar al públic per acomiadar els concerts d’aquesta edició del Primavera Sound.

Response: La catalana Rosalía va saltar a l’escenari amb un directe impecable i un públic entregat. No hi van faltar els seus èxits “Malamente” i “Di mi nombre”, inclús un duet amb James Blake amb qui va interpretar "Barefoot in the Park". En la jornada de cloenda també van actuar grans noms del panorama musical com Nathy Peluso, Solange o J. Balvin.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El president d’ERC, Oriol Junqueras, està convençut que les negociacions entre Junts Pel Sí i la CUP avancen en la bona direcció i que avui l’acord és més a prop que ara fa un mes.
Per això, el líder dels republicans veu ‘probable’ que el pacte de governabilitat i la posterior investidura d’Artur Mas arribin abans d’acabar el 2015.
‘El més probable és que tot passi abans de cap d’any’, ha explicat durant una entrevista a RAC-1.
Les negociacions es tancaran previsiblement el proper 22 de desembre i la CUP celebrarà la seva assemblea el dia 27.
La setmana següent seria, doncs, la de la investidura.
El govern resultant tindrà, entre d’altres, la missió de negociar amb l’Estat el repartiment d’actius i passius en el camí cap a la independència.
Junqueras ha advertit als dirigents espanyols que, si no discuteixen “de forma educada’, la comunitat internacional avalarà el criteri més beneficiós per a Catalunya.
Després de l’assemblea de l’esquerra anticapitalista, el 27 de desembre, Junqueras ha recordat que –si hi ha acord- la presidenta del Parlament haurà de fer una nova roda de contactes amb els grups parlamentaris i s’haurà de fixar un nou Ple d’investidura.
Que aquest Ple es faci la última setmana de l’any és, segons el president d’ERC, l’escenari ‘més probable’.
La data límit per investir un president abans que la legislatura es dissolgui de forma automàtica és el 10 de gener.
La formació del govern, un cop investit el president –que serà Artur Mas ‘tant sí com no’- hauria de ser ràpida, perquè formarà part de l’acord de governabilitat que necessàriament haurien d’haver signat prèviament Junts Pel Sí i la CUP.
Junqueras ha explicat que ell sempre ha estat optimista i que encara ho és més quan veu que les negociacions continuen avançant dia a dia.
Amb l’objectiu de la independència com a paret mestra del futur govern, Junqueras ha indicat que una de les tasques a fer serà la negociació del repartiment d’actius i passius amb l’Estat.
Una negociació que els independentistes estan convençuts que necessitarà de la mediació internacional.
Junqueras ha subratllat que ‘el principal interessat’ en aquesta negociació és el propi estat espanyol i també els seus creditors.
En cas que els dirigents estatals ‘no discutissin de forma educada’ aquest repartiment d’actius i passius, Junqueras ha avisat que la comunitat internacional acabaria avalant la fórmula més beneficiosa per a Catalunya, la de la despesa efectiva, com ja van fer els Estats Units i la Unió Europea en els acords de Dayton, que posaven fi a la guerra de l’antiga Iugoslàvia.
El repartiment per despesa efectiva (de l’estat a Catalunya) suposaria, segons Junqueras, que la República Catalana assumiria aproximadament el 9,5% del deute de l’estat espanyol, és a dir uns 95.000 milions d’euros.
Aquest repartiment també es pot fer a partir del criteri del lucre cessant (impostos que aporta Catalunya), un 22%; del percentatge del PIB (19,5%) o de la demografia (16%).
‘La diferència entre 220.000 milions i 95.000 milions és brutal.
El millor que pot fer el govern espanyol és seure a negociar’, ha afegit.
Junqueras ha recordat, a més, la incidència que tenen els organismes econòmics en les decisions que pren Espanya.
El 2011, l’FMI i el BCE van forçar a modificar l’article 135 de la Constitució perquè ‘el pagament del deute passés per davant de la despesa social’.
Els creditors de l’Estat –en bona part aquests organismes econòmics- acabarien defensant els seus interessos i forçarien, segons el president d’ERC, una negociació amistosa.
No a l’abstenció
La CUP farà campanya activa per l’abstenció durant els darrers dies de la campanya del 20-D.
Una decisió que Oriol Junqueras no comparteix.
‘Els independentistes sempre hauríem de votar a favor de la independència, a tot arreu on tinguem ocasió’, ha subratllat.
Segons ell, si bona part de l’independentisme no es mobilitza podria acabar guanyant C’s, ‘i als independentistes els hi sabria greu no haver anat a votar’.
Fent un paral·lelisme històric, Junqueras ha recordat com el poder de Benito Mussolini a l’Itàlia feixista va arribar a la seva cúspide quan els partits de l’oposició van decidir abandonar el Parlament.
‘Els meus mestres sempre em deien que mai has de renunciar a la representació institucional’, ha destacat.

Response: Oriol Junqueras s'ha mostrat confiat en l'avanç de la negociació entre Junts pel Sí i la CUP. El president d’ERC creu que l’acord per un pacte de governabilitat es produirà el 22 de desembre. Cinc dies més tard els cupaires votaran en assemblea si recolzen o no la investidura d’Artur Mas que es faria efectiva una setmana després.