Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Tossal de les Tenalles de Sidamon és el màxim exponent ibèric del Pla d’Urgell.
Dissabte, però, a més de reivindicar la importància d’aquest jaciment, s’aportaran noves i rellevants dades del passat ibèric del Pla d’Urgell com són el pas de l’exèrcit d’Aníbal per la comarca o la notícia de cranis enclavats.
Tindrà lloc en la XLV Jornada de treball del Grup de Recerques de les Terres de Ponent (GRTP) amb el títol de «Territori i poblament a la Plana Ilergeta» i que tindrà lloc el dissabte, 11, a Sidamon i diumenge, 12, en diversos enclavaments ibèrics de Ponent.
La presentació de la jornada, al Consell Comarcal del Pla d’Urgell, ha anat a càrrec de Miquel Torres i Sebastià Garralón, president i secretari del Grup de Recerques de les Terres de Ponent, acompanyats del regidor de Sidamon, Sergi Balcells.
Torres ha considerat que és «necessària una revisió del que s’ha fet els darrers 25 anys del món ibèric» tot recordant que «la història no és una pàgina tancada».
Per una banda ha reivindicat la importància del Tossal de les Tenalles, al que ha qualificat de «dissortat» ja que tot i ser un dels primers jaciments que es va excavar, ara fa cent anys, i que va aportar moltíssima ceràmica (exposada o emmagatzemada al Museu d’Arqueologia de Catalunya) i on s’hi va trobar la primera cisterna ibèrica de la Península, no ha tingut continuïtat i, des de principi dels anys 80 del segle passat, ha estat pràcticament abandonat.
En aquest sentit tant Torres com Garralón han considerat la importància de que el Tossal de les Tenalles sigui recuperat, posat en valor i que arribi a formar part de la xarxa de poblats ibèrics.
Oimés, segons han explicat, quan només s’ha excavat un 5% del que era el poblat.
Importants troballes
En l’atapeïda programació de la jornada del dissabte, que tindrà lloc a la sala d’actes de la casa de la vila de Sidamon a partir d’un quart de deu del matí, destaquen dues ponències que aporten dades rellevants dels passat ibèric no només de la comarca sinó català.
Per una banda, la notícia de cranis enclavats al Pla d’Urgell.
El seu ponent, Sebastià Garralón, ha destacat que el fet de tenir informació de cranis enclavats a l’interior del territori català (s’estan buscant les restes) ja suposa un canvi en les teories de com es van assentar els ibers al territori català.
Fins ara només s’han trobat cranis enclavats a la zona de costa.
Per altra, Miquel Torres farà una ponència sobre monedes cartagineses de la Segona Guerra Púnica trobades a la plana d’Urgell i que acota els pas de les tropes d’Aníbal pel territori català cap a Roma, una qüestió que ha generat sempre molt debat.
Un repàs exhaustiu
A banda d’aquestes dues ponències, se’n presentaran altres vint, acompanyat de taules rodones, i que agafaran tots les períodes històrics de la cultura ilergeta que, en paraules de Torres, va més enllà del Segre i que en la jornada del GRTP mostrarà les coincidències i diferències que hi ha entre «la plana oriental i l’occidental» amb el riu de punt mig.
Homenatges
La jornada de Sidamon també retrà homenatge a dos membres del Grup de Recerques de les Terres de Ponent recentment desapareguts: Josep Barberà i Farràs i Jordi Pérez i Conill.
Aprofitant la presentació, Torres ha recordat que el GRTP es va crear el 1976 i per tant és un dels primers grups de recerques que es va formar en la «recuperació cultural del post-franquisme».
També ha explicat que les ponències de la jornada es plasmarà en un llibre.
Aquesta és la segona vegada que un municipi del Pla d’Urgell acull una jornada del GRTP.
L’altra havia estat Barbens, al 2006, on es va parlar de les ordes militars a Catalunya.
El passat de Sidamon
Durant la presentació i una posterior visita a la casa de la vila de Sidamon, el regidor Sergi Balcells ha manifestat la voluntat de revaloritzar les restes ceràmiques que es conserven al municipi i de les que es pot veure una petita mostra a les dependències municipals.
Diumenge, visites guiades
La jornada tindrà continuïtat el diumenge, 12, amb visites guiades al Tossal de les Tenalles, els Vilars d’Arbeca i el Molí d’Espígol de Tornabous.
La concentració de la sortida tindrà lloc, a les deu del matí, davant del restaurant Els Quatre Llops de Sidamon.

Response: La XLV Jornada de treball del Grup de Recerques de les Terres de Ponent se celebrarà dissabte 11 i diumenge 12. La primera jornada tindrà lloc a Sidamon, amb les ponències de Sebastià Garralón i Miquel Torres, defensors de la recuperació del Tossal de les Tenalles. La segona jornada consistirà en visites guiades a diferents enclavaments ibèrics de Ponent.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La presidenta del PP valencià i portaveu del grup parlamentari a les Corts Valencianes, Isabel Bonig, ha anunciat que la seva formació anirà als tribunals per impugnar el nou Programa Plurilingüe Dinàmic, que prepara el govern valencià per substituir l’actual model educatiu.
Bonig ha valorat als passadissos del parlament el nou projecte, l’esborrany del qual va ser presentat dimarts, assenyalant que ha mancat transparència i participació i acusant la conselleria d’Educació de dur ‘una política sectària i d’adoctrinament’.
En la seva opinió, el departament té dissenyat un full de ruta per a la imposició del model d’immersió lingüística al País Valencià, amb el beneplàcit de Ximo Puig i la vice-presidenta Mónica Oltra.
‘És corró d’esquerres, ideològic, i així ho denunciem, i a més vàrem mostrar la nostra indignació perquè aquest esborrany és un xantatge a les famílies’, ha indicat.
La posició del PP contrasta amb la del sindicat educatiu majoritari, STEPV, que creu, en canvi, que el decret té un perfil molt baix i és poc ambiciós, perquè, en la seva opinió, no assolirà els objectius que hauria de tenir una escola plurilingüe ni garanteix l’extensió del català.
Segons l’esborrany fet públic per la conselleria dimarts, el model elimina la doble línia lingüística actual, valencià i castellà, i estructura l’ensenyament en sis nivells de competència lingüística adaptats al Marc europeu comú de referència, del Bàsic 1 a l’Avançat 2.
Els consells escolars de cada centre decidiran, amb majoria de dos terços, des de quin nivell volen partir, en funció del seu programa actual i l’entorn sociolingüístic.
El govern valencià ha indicat que l’aprenentatge de les llengües es farà de manera integral, sense que cada centre pugui apostar per una o altra, i amb una taula d’equivalències de certificacions lingüístiques segons el nivell.
En finalitzar els nivells intermedis i avançats, els propis centres podran acreditar la competència lingüística en valencià i en anglès, sense necessitat que els alumnes s’hagin d’examinar en les proves de la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià o en les Escoles Oficials d’Idiomes.
El decret es basa en el Programa Plurilingüe Dinàmic, per adaptar-se a la diversitat d’entorns socials i lingüístics valencians i s’estructura en sis diferents nivells: Bàsic 1 i 2, Intermedi 1 i 2, i Avançat 1 i 2.
Les diferències entre nivells són la distribució d’hores vehiculars en les tres llengües en assignatures no lingüístiques i altres elements de reforç de competència oral.
Així mateix, s’establirà una taula d’equivalències amb els actuals programes lingüístics.
Els alumnes que en l’actualitat estudien el que es coneix com Programa Plurilingüe d’Ensenyament en Castellà (PPEC), que imparteix en castellà totes les àrees excepte l’assignatura de valència, partiran del Bàsic 1.
El PP veu el model com imposició de la immersió lingüística
Bonig ha anunciat que el PPCV farà actes a les capitals de demarcació valencianes per mobilitzar el partit contra ‘la immersió, model separatista de Catalunya que Marzà, Puig i Oltra volen imposar i que ha estat declarat il•legal pel Suprem’.
La presidenta dels populars ha reiterat que els grups d’oposició no han tingut participació i considera que el nou model imposa una llengua sobre una altra.
‘En el PPCV creiem en la llibertat i aquesta comunitat té dues llengües oficials, el castellà i el valencià, que s’han de donar en igualtat.
Establir la immersió lingüística, en zones castellanoparlants que estaven exemptes per la Llei d’Ús que s’ha respectat 20 anys és imposició’.
I ha afegit: ‘Parlem valencià i el defensem, però volem que es respecti el castellà i que els nens no tinguin dues línies, una de qualitat que sigui en valencià i en anglès i una altra de menys qualitat que serà la de castellà i anglès, perquè no és just.
Els nens han de tenir de sortida les mateixes oportunitats.
Mostrem el nostre rebuig a aquest esborrany perquè és un xantatge als pares i al professorat’, ha dit Bonig.
STEPV, per la seva banda, lamenta la manca de valentia del nou govern.
Valora com a especialment greu i critica la falta de valentia del nou govern el manteniment de l’exempció al valencià en el sistema educatiu.
Així mateix, lamenten que no hi hagi cap mecanisme que garanteixi que els centres s’acolliran en un futur als programes avançats, que són els únics que garanteixen l’ensenyament en valencià.
‘L’administració ha optat per incentivar l’alumnat amb acreditacions en valencià i anglès si opten pels nivells intermedis i avançats però no hi ha cap mecanisme que garanteixi l’adopció d’aquests programes per part dels centres, ni tan sols després de les avaluacions cada quatre anys’, remarquen.

Response: Isabel Bonig, presidenta del PP valencià, ha expressat el seu rebuig contra el nou model educatiu del govern de la Comunitat Valenciana. Després de conèixer l’esborrany, Bonig l’ha criticat perquè creu que pretén imposar el valencià per sobre del castellà i s’ha elaborat amb poca transparència. El PP ja ha anunciat mobilitzacions i la impugnació del nou model als tribunals.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Un informe pericial dels Mossos d'Esquadra ha conclòs que la bola de goma que va ferir greument a l'ull a Roger Español l'1-O a Barcelona era el segon tret que disparava l'escopeter de la Policia Nacional en aquella zona i direcció.
Aquest informe està aportat a la causa oberta pel jutjat d'instrucció número 7 de Barcelona i aquest dilluns l'han ratificat els seus autors.
L'informe també identifica concretament l'agent que va fer els dos trets, que coincideix amb un informe pericial privat encarregat per la defensa d'Español i del centre Irídia per a la defensa dels drets humans.
En concret, és l'agent UC563.
Segons ha avançat el diari 'Ara' i han confirmat a l'ACN fonts jurídiques, l'informe policial fa un seguiment dels moviments de l'escopeter que va ferir Español quan es trobava a l'altura dels números 228 i 230 del carrer Sardenya, el punt on va resultar ferit prop de l'escola Ramon Llull.
Ho fa a través de les diferents imatges recollides per veïns i mitjans de comunicació i que aporten angles de visió complementaris.
Les gravacions i fotografies mostren dues seqüències consecutives: a la primera es veu com l'escopeter apunta cap a Español just quan ell està a punt de xutar cap a la línia policial un objecte pla que era al terra.
Els Mossos asseguren que l'agent va disparar ja en aquest moment un tret cap a Español, tot i que no especifiquen si es tractava només d'una salva sonora sense projectil o d'una pilota de goma.
Després d'aquest moment, Español va tornar cap a la vorera.
En la segona seqüència es veu com l'escopeter identificat fa el mateix moviment i retrocedeix per acabar accedint per darrere d'uns contenidors a la mateixa vorera on es troba Español.
Després de diversos moviments dispara per segon cop.
En aquest cas sí que es tracta d'una pilota de goma, que és la que va impactar en Español.
L'informe elaborat per Irídia inclou un tercer tret, anterior a aquests dos, tot i que no s'ha pogut determinar si va tractar-se d'una salva o d'una pilota de goma.
El fet que hi hagi més d'un tret contra Español reforça la tesi que no es va tractar d'una resposta aleatòria, tal com l'escopeter ara identificat va declarar en el seu dia al jutjat.
El policia forma part del grup d'11 escopeters que el jutge va decidir investigar per les lesions a Español, perquè eren els que es trobaven més a prop seu en el moment de l'impacte.
En la seva declaració davant del jutge, l'agent va assegurar que, per protocol, els escopeters no disparen contra una persona en concret sinó que únicament fan ús dels projectils contra un grup violent.
"No es pot apuntar algú perquè sigui aquest algú", assegurava el policia, que va defensar que es van veure obligats a disparar contra "la massa" de persones mentre "es retiraven" per protegir-se de les tanques i objectes que els llançaven.
Una versió diferent de la que es desprèn del seguiment recollit a l'informe policial, que recull com l'agent, després del primer tret, va fer el mateix moviment que Español i va tornar-li a disparar a la vorera del carrer Sardenya.
Això permetria que en un judici se'l pogués acabar acusant d'un delicte de lesions intencionades i no per imprudència.
En el seu interrogatori l'escopeter va admetre haver tirat "un parell de pilotes" de goma contra les persones que es trobaven al carrer Sardenya, però es va situar a la vorera contrària del punt en què Español va resultar ferit i en el qual el situa l'informe dels Mossos.
L'agent va insistir que va complir en tot moment amb el protocol i que va llançar els projectils a molta distància i amb poca intensitat.
"No es podia disparar amb menys potència", va assegurar, i va concloure: "Va ser de llibre".
El policia també va afirmar que va comptar amb l'aval dels seus comandaments.

Response: Els Mossos d’Esquadra han fet públic un informe pericial que conclou que la bola de goma que va ferir greument l’ull de Roger Español durant l’1-O a Barcelona pertany al segon tret d’un escopeter que hi havia a la zona. Segons les gravacions i les fotografies analitzades, l’agent va disparar deliberadament contra Español fins a tres vegades.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El dia de la Mercè d'enguany ha estat atípic.
La proximitat del referèndum previst per d'aquí a una setmana ha monopolitzat els actes més institucionals de la jornada principal de la Festa Major de Barcelona.
L'arquebisbe Joan Josep Omella ha fet una crida al seny, que els partits han fet seva però cadascun a la seva manera, i al carrer s'ha respirat el clam per poder votar en el referèndum amb els crits de "votarem" i "independència".
La jornada ha començat amb la tradicional missa on, com és habitual, no ha acudit regidors de BComú ni la CUP, almenys institucionalment –l'any passat es va deixar veure Mercedes Vidal, de BComú-.
La litúrgia ha deixat una imatge que semblava impossible en el clima de tensió dels darrers dies.
En un mateix banc s'ha assegut el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, al costat del delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo, i l'inspector general de l'Exèrcit de Terra, Fernando Aznar Ladrón de Guevara, al costat del conseller d'Interior, Joaquim Forn.
S'han saludat al principi i s'han donat la pau quan ha arribat l'hora de fer-ho.
La foto de Puigdemont i Millo junts a la missa haurà estat difícil de captar, i és que Millo ha entrat just quan ja havia començat la missa i els periodistes ja se'ls havia fet moure de lloc.
El que s'ha fet possible en un temple sagrat no ha continuat al carrer, on la tensió s'ha evidenciat.
A la sortida a la basílica ja s'han sentit els primers crits de "votarem".
A Puigdemont l'han aplaudit, mentre que quan han sortit representants del PP o l'exèrcit s'han sentit xiulets.
A Puigdemont, Millo i Forn s'han sumat l'alcaldessa, Ada Colau, que mai assisteix a la missa i que estava acabada d'arribar d'una assemblea de Podem a Saragossa, i la presidenta del Parlament, Carme Forcadell.
Tots junts han seguit una breu actuació de colles castelleres locals que han aixecat uns pilars.
Les enxanetes han desplegat les banderoles d'Òmnium i l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) amb el lema de "Democràcia" i el "Sí" al referèndum.
Puigdemont i Forcadell han aplaudit efusivament, mentre que a Millo li ha costat una estona fins que no ha arrancat també amb un aplaudiment, però molt més discret.
I just després ha començat el seguici d'autoritats fins a l'Ajuntament, i aquí s'ha produït una nova mostra de l'excepcionalitat d'aquesta Mercè: la presidenta del Parlament s'ha sumat al seguici.
Malgrat algun crit de desaprovació, el seguici ha estat ben plàcid, amb aplaudiments de tant en tant i crits de "votarem".
Especialment Puigdemont i Forcadell s'han endut les mostres de suport més directes, com ara "ànims president!".
El seguici ha estat menys concorregut que en anys anteriors, probablement perquè la Mercè no ha estat l'única protagonista d'aquesta jornada, ja que el dia ha coincidit amb la "Marató per la Democràcia" que han convocat ANC i Òmnium en defensa del referèndum.
Les paperetes volen sobre Sant Jaume
Ja a la plaça de Sant Jaume, plena de gom a gom per a la segona diada castellera de la Mercè, bona part dels assistents han entonat els Segadors, el "votarem" i "independència".
Dels edificis també en pengen pancartes reivindicatives: a l'Ajuntament, "Més democràcia"; mentre que n'hi ha hagut un parell amb el lema de "We want to vote", és a dir, "Volem votar".
Fins i tot han volat paperetes del referèndum.
De nou, els polítics han rebut les reivindicacions de manera desigual: mentre Alfred Bosch (ERC) ha aixecat el puny en suport als crits que venien des de la plaça, Alberto Fernández Díaz (PP) mirava cap a qui sap on.
Malgrat ser una Mercè atípica, s'han mantingut les tradicions de la jornada.
A l'Ajuntament s'ha fet el brindis amb les cases regionals, o sigui, amb els representants de les comunitats autònomes i províncies de fora de Catalunya.
Només ha intervingut Colau, la qual ha destacat que són "símbol de la diversitat de la ciutat".
L'alcaldessa ha conclòs: "Estimem molt la llibertat, els drets i la diversitat, que és característica essencial i que ens fa ser la ciutat que som".

Response: La jornada principal de la Festa Major de Barcelona ha estat marcada per la proximitat del referèndum de l’1 d’octubre. Les mostres de suport a la votació han estat presents en els actes institucionals, en què han coincidit autoritats de posicions tan allunyades com Carles Puigdemont, el president de la Generalitat, i Enric Millo, delegat del govern espanyol a Catalunya.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El jutjat d'instrucció 4 de Blanes ha dictat una ordre de recerca, detenció i entrega contra Norma Beatriz Kuike, la tarotista sospitosa d'assassinar Ana Maria Martos el gener del 2004 i ordenar ocultar el cos ficant-lo dins un bidó ple de ciment i enterrant-lo en una parcel·la de Lloret de Mar (Selva).
La policia va trobar el cadàver nou anys després, el juny del 2013, i la investigació va apuntar cap a Kuike, que aleshores estava a Argentina.
El jutjat va sol·licitar l'extradició i, finalment, va passar a disposició judicial el 16 de gener del 2015.
El jutjat instructor va ordenar l'ingrés a presó però el 9 de febrer l'Audiència de Girona va fixar una fiança de 10.000 euros i Kuike va sortir en llibertat.
Tot i que al principi la sospitosa va complir amb les compareixences periòdiques al jutjat, ho va deixar de fer.
Per això, el jutjat l'ha declarat en rebel·lia i ha dictat l'orde per detenir-la.
La víctima, Ana Maria Martos, va aparèixer enterrada en un bidó ple de ciment en una parcel·la de Lloret de Mar el juny del 2013 i la policia va detenir Norma Beatriz Kuike al seu país d'origen, l'Argentina, pocs dies després, el 14 de juny.
No la van extradir fins al gener del 2015.
En relació al cas, també van detenir un veí de Lloret de Mar.
El gener del 2016 el fiscal va imputar assassinat als dos sospitosos.
Segons el relat de la fiscalia, els dos es van posar d'acord per matar a la víctima i, cap al 20 de gener del 2004, van portar Ana Maria Martos fins a casa d'ell, al carrer Nicaragua d'una urbanització de Lloret de Mar.
"Quan es trobaven a l'interior del garatge de l'immoble, actuant de previ i comú acord, amb intenció d'acabar amb la vida d'Ana Maria Martos, van llançar un atac contra ella en el marc del qual li van donar mort", recollia el relat del fiscal.
L'acusació pública afegia que l'agressió va ser inesperada i la dona no es va poder defensar.
També apuntava que la zona del cos atacada així com l'arma usada eren idonis per causar la mort de Martos.
Després de matar-la, exposava el fiscal, el veí seguint les instruccions de Kuike va embolicar el cadàver de la víctima, la va ficar dins un bidó, el va omplir de ciment i, finalment, el va enterrar en una parcel·la de la seva propietat a la urbanització Lloret Residencial.
No la van trobar fins nou anys després, el juny del 2013.
La investigació va guiar cap a Kuike, que en aquell moment era a Argentina.
El jutjat va sol·licitar l'extradició, que va ser un fet el 16 de gener del 2015, quan la tarotista va passar a disposició judicial.
Al jutjat, Kuike va assegurar que quan estava a la casa de Lloret de Mar Martos va anar al lavabo i, quan va tornar a baixar al garatge, va veure que s'havia clavat una xeringa al pit.
Llavors, li va entrar el pànic i va marxar d'allà.
Norma Beatriz Kuike diu que no va avisar cap ambulància ni la policia perquè estava enfadada perquè no havia estat a temps de salvar la vida a la seva amiga que, segons ella, feia temps que tenia tendències suïcides.
Després de declarar, el jutjat va decretar presó sense fiança, una mesura que l'Audiència de Girona va modificar el febrer del 2015, deixant-la en llibertat si pagava una fiança de 10.000 euros.
Un cop lliure, Kuike va començar complint amb les compareixences periòdiques al jutjat però ho va deixar de fer a mitjans 2016.
Davant d'això, el jutjat va dictar una providència acordant citar la investigada a través del seu advocat el febrer del 2017 però tampoc va donar fruits perquè el seu lletrat va informar que desconeixia on era Kuike.
Arran de les evidències de fugida, el jutjat ha dictat una ordre de recerca, detenció i entrega.
Nou anys desapareguda
L'última senyal de vida que hi havia d'Ana Maria Martos abans que la seva família denunciés la seva desaparició va ser el 18 de gener del 2004 a Sant Feliu de Llobregat, d'on era ella.
Van passar nou anys sense notícies d'ella fins que el juny del 2013 la policia va trobar les seves restes, dins un bidó ple de ciment i enterrat en una finca de Lloret de Mar.
Un parell de trucades anònimes a una associació de familiars de persones que busquen desapareguts van posar la policia espanyola sobre la pista dels sospitosos de la mort de Martos.

Response: S’ha ordenat la recerca i detenció de Norma Beatriz Kuike, la tarotista sospitosa d’haver matat Ana Maria Martos i obligar a un veí de Lloret de Mar a ficar el cos dins d’un bidó ple de ciment i enterrar-lo. Els fets van ocórrer el gener del 2004, i el cos no es va trobar fins nou anys més tard.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Clownia, el festival somniat per Txarango, ha tancat la seva edició "més internacional" amb èxit de públic.
Ja fa setmanes que van exhaurir les 4.500 entrades que hi havia a la venta per gaudir d'un "cartell de luxe" amb grans grups de l'escena catalana, com els mateixos Txarango, Els Catarres o Roba Estesa i propostes internacionals com els australians The Cat Empire, els alemanys Bukahara o els colombians Doctor Krápula.
També han tingut molt bona acollida la programació gratuïta i l'aposta per atraure públic familiar amb propostes diürnes de concerts, teatre i circ.
Sergi Carbonell ha subratllat que un dels trets diferencials del festival és l'Espai Consciència, on proposen xerrades, taules rodones i tallers per generar pensament crític i superar prejudicis.
Aquest any, ha girat entorn a l'antifeixisme.
Ja fa cinc anys que Txarango va idear Clownia, una ciutat imaginària que com ells mateixos descriuen és "el lloc on tot és possible".
Un espai de projecció, reflexió i intercanvi entorn a la cultura i, sobretot, a la música.
Clownia és, també un homenatge als pobles petits on han crescut els membres del grup i, alhora, és una manera de donar les gràcies a aquest poblacions.
"La il·lusió de portar a casa totes aquelles propostes que estimem", subratllen.
Per això, durant quatre dies converteixen un poble de poc més de 3.000 habitants com és Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) en un pol d'atracció cultural.
"Aquests dies dupliquem el nombre d'habitants del poble i per nosaltres és de vital importància involucrar els veïns per fer que tot encaixi", ha explicat Sergi Carbonell.
Aquesta cinquena edició ha comptat amb una trentena de d'artistes que han aconseguit penjar el cartell d'entrades exhaurides per a les propostes de pagament.
També han atret molt públic a les propostes gratuïtes i a les vinculades a l'espai de pensament.
Carbonell assenyala que quan dissenyen la programació sempre busquen portar grups catalans d'èxit (com Txarango, Els Catarres, Roba Estesa, Doctor Prats, Marinah, Amparanoia o Xavi Sarrià) però també propostes emergents dels Països Catalans (Marcel Lázara i Júlia Arrey, SUU, Auxili o El Diluvi).
A més, aquesta edició han posat especial èmfasi en grups internacionals, amb els australians The Cat Empire, els alemanys Bukahara, els colombians Doctor Krápula i els argentins Los Caligaris.
La programació gratuïta a la plaça major de Sant Joan de les Abadesses ha tornat a acollir milers de persones que durant tres dies han conviscut de manera "excel·lent" amb els veïns.
També han atret públic familiar amb l'aposta del festival per la programació diürna de concerts, teatre, tallers i circ.
Un dels trets diferencials del Clownia és l'Espai Consciència, que programa xerrades, taules rodones i tallers per fomentar el pensament crític, la convivència i superar prejudicis.
Jordi Borràs, Natza Farré, Oleguer Presas, Alguer Miquel (Txarango), Elisabet Casanovas, Estel Solé, Amparo Sánchez, Marinah, Mònica Terribas o SOS Racisme, han estat alguns dels seus protagonistes.
Segons detalla Carbonell, cada any busquen un eix al voltant del qual giren aquestes propostes de pensament.
Enguany ha estat l'antifeixisme.
Un dels concerts més especials va ser el dels mateixos Txarango que van pujar a l'escenari els seus "amics".
"Teníem ganes de celebrar els cinc anys i no havíem desvetllat qui hi hauria, va ser únic i especial perquè a quasi cada cançó van sortir col·laboracions", ha explicat.
Una de les més emotives va ser la de l'Ahmed i la seva família.
"Són refugiats del Kurdistan siri i els vam conèixer fa dos anys, quan vam anar als camps de Grècia.
Ara estan a Alemanya i els hem pogut convidar a venir i cantar junts 'Resiste y grita'", ha detallat Carbonell.
El Clownia ja es prepara per a la seva sisena edició que coincidirà, però, amb una aturada d'un any anunciada per Txarango.
"Des del principi una de les coses que volíem és que el festival no depengués exclusivament de que nosaltres hi toquéssim, fa dos anys no vam tocar i també va ser una edició molt bonica", ha conclòs.

Response: Enguany, la cinquena edició del festival Clownia ha exhaurit totes les entrades. El cartell comptava amb grups catalans com Txarango, Roba Estesa o Els Catarres i noms internacionals com Bukahara o Doctor Krápula. El festival, que té lloc a Sant Joan de les Abadesses, també ofereix un programa de xerrades i taules rodones que aquest any han tractat l’antifeixisme.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Tot i que el debat sobre la Constitució, l'Estat de Dret i els Drets Fonamentals a Espanya, a la vista dels esdeveniments a Catalunya no està previst oficialment fins aquest dimecres a primera hora de la tarda, la sessió parlamentària d'aquest matí ha estat marcada per nombroses referències a la situació i sobretot a la violència policial de diumenge.
L'eurodiputat d'ERC Jordi Solé ha afirmat que en el pròxim Consell [la cimera prevista a l'octubre] "hi haurà un president d'un estat membre que s'ha convertit en un gran problema i una vergonya per a Europa".
"Parlo de Rajoy, que està violant els drets fonamentals i valors europeus a Catalunya", ha dit.
"La Comissió Europea ha de condemnar els actes de violència que es van produir", ha exigit l'eurodiputat Ernest Urtasun, d'ICV.
Durant el seu torn de paraula Solé ha preguntat al vicepresident de la Comissió Europea Frans Timmermans si "ajudarà a aconseguir mediació per a trobar una solució" i ha avisat a la UE que si les institucions continuen dient que és un afer intern "corren el risc de batre el rècord mundial de convertir catalans proeuropeus en euroescèptics".
"Visca Catalunya lliure", ha dit en català al final de la seva intervenció.
La violació de drets fonamentals durant el referèndum de l'1-O ha estat un dels temes més comentats durant el debat.
L'eurodiputat Ernest Urtasun, d'ICV ha afirmat que "molta gent va tornar a sortir ahir als carrers pacíficament per denunciar la violència i per demanar que se'ls escolti.
Vostès han d'escoltar-los", ha dit dirigint-se a la Comissió Europea i al Consell.
"Demano en noms de molts catalans que obri de manera urgent vies de diàleg".
Per la seva banda, l'eurodiputat del PSC Javi López ha assegurat que el seu grup polític ha denunciat "l'ús desproporcionat de la força contra manifestants pacífics" durant el referèndum i ha afirmat que la UE ha d'apel·lar a "l'estat de dret i la llei" i ha de fer una crida a "trobar solucions polítiques com a europeus" mitjançant el "diàleg".
Per la seva banda, l'eurodiputat de Podem, Miguel Urbán, ha assegurat que l'1-O es va mostrar "de forma clara i contundent l'anhel de Catalunya per decidir el seu futur en llibertat i sense candaus".
Urbán ha criticat la resposta del govern per la "violència policial i la vulneració de drets fonamentals a la UE amb l'única finalitat que els catalans no poguessin votar".
També ha retret al govern espanyol "i els seus aliats" no oferir "una sortida democràtica" als catalans i ha instat Europa a "prendre partit obrint un diàleg entre iguals".
Javier Nart, de Ciutadans i vicepresident del grup parlamentari dels Demòcrates i Liberals, ha explicat durant el debat que "no hi ha democràcia sense llei", i ha reiterat que les solucions s'han de basar en el "diàleg i no en les confrontacions".
Nart també ha subratllat que la situació en Catalunya no és només un "atac" contra la democràcia de l'estat espanyol sinó que també es tracta d'un "atac" a la Unió Europea.
En aquesta línia, Esteban González Pons, vicepresident del grup del Partit Popular Europeu a l'Eurocambra, ha afirmat que l'estat espanyol "no necessita tuteles o mediacions amb polítics insurrectes".
"És Espanya a qui li toca dialogar amb Espanya", ha sentenciat.
En aquest sentit, ha recordat a la resta d'europarlamentaris que la decisió de si Espanya s'ha de "trencar" o de continuar "unida" pertany a "tots" els espanyols.
"Europa està feta per unir, no per trencar", ha finalitzat.
L'eurodiputada d'IU Marina Albiol ha culpat al "règim del 78" com a causa principal del que està succeint a Catalunya.
"L'estat de les autonomies no dóna resposta als desitjos de milions de persones", ha afirmat dient que Catalunya hauria de ser la que "obrís" les portes a un nou model territorial.
"S'han violat drets fonamentals", ha indicat, i apel·lat a les institucions a què "intervinguin" i "facilitin" el diàleg.
Maria Lidia Senra, d'Alternativa galega de esquerda en Europa, ha explicat que "Espanya no està disposada a dialogar" i ha llegit en veu alta la missiva sobre la violació de drets fonamentals publicada per un grup independent d'observadors internacional.
En la mateixa línia, Josu Juaristi, membre del mateix grup europarlamentari, ha indicat que la situació a Catalunya és un "assumpte europeu" i ha demanat a Europa que no "s'amagui" darrere de la llei i que "actuï".
"Es necessita la implicació europea", ha conclòs.
En aquesta línia, Izaskun Bilbao, del PNV, ha fet la petició d'incorporar a l'agenda europea el problema de Catalunya i ha animat a fer que s'apliqui el "diàleg" en la solució.
Per altra banda, durant les seves intervencions diversos eurodiputats estrangers de diferents grups parlamentaris han fet també referència a Catalunya i han condemnat l'ús de la "violència" diumenge.

Response: La sessió d'aquest matí a l'Eurocambra ha estat marcada per les denúncies a la violència policial de l'1-O. Europarlamentaris com Jordi Solé, d'ERC, Ernest Urtasun, d'ICV, Javi López, del PSC, o Izaskun Bilbao, del PNV, han encoratjat a la Unió Europea a intervenir entre Espanya i Catalunya. Esteban González Pons, del PP, ha defensat l'actuació del govern espanyol.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El president de CaixaBank, Jordi Gual, ha subratllat la "relativa estabilitat" política d'Espanya comparada amb un context internacional ple d'incerteses.
Gual ha fet aquesta valoració en la roda de premsa de presentació de resultats de l'entitat, aquest divendres a València.
Segons ell, la situació és "políticament complexa" però millor que la d'altres indrets.
"Es compleixen els paràmetres constitucionals de l'evolució regular de les institucions i dels diferents poders de l'Estat".
En el transcurs de la seva intervenció inicial, Gual s'ha referit a les incerteses globals, que van de la guerra comercial entre els Estats Units i la Xina al debat encès al Regne Unit entorn el Brexit.
Pel que fa a l'escenari europeu, ha destacat els interrogants sobre la solidesa de l'economia italiana i com pot afectar la zona euro.
En comparació amb això, la situació a Espanya és millor.
Sobre la incidència del context polític en l'economia catalana, Gual ha estat molt prudent.
No ha volgut polemitzar amb el president de Banc Sabadell, qui recentment ha dit que el procés afectaria negativament l'economia de Catalunya i s'ha limitat a assegurar que "és difícil especular" i que històricament l'economia catalana presenta "una alta correlació amb l'espanyola, però sol registrar pujades més fortes quan l'espanyola va bé i baixades més suaus quan va malament".
Presentació de resultats
El grup Caixabank ha guanyat 1.985 milions d'euros l'any, el que representa un increment de beneficis del 17,8% respecte l'any anterior, segons ha informat l'entitat aquest divendres a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV).
L'entitat, que presideix Jordi Gual, atribueix els resultats a la fortalesa dels ingressos 'core', una aportació superior del banc portuguès BPI, que ja controla al 100%, i la reducció de les dotacions.
El resultat es basa en el creixement dels ingressos, amb un marge brut del 6,65%, fins als 8.767 milions d'euros, un increment impulsat pels ingressos "core" del negoci (el marge d'interessos, les comissions, els ingressos del negoci d'assegurances, la posada en equivalència de Segurcaixa Adeslas i les participacions del banc portuguès BPI).
Objectius assolits
Jordi Gual, president del grup CaixaBank, ha afirmat que no només han tancat el balanç del 2018, sinó també el període marcat en el Pla Estratègic 2015-18.
Gual ha assegurat que "s'han assolit els objectius estratègics que ens havíem marcat", que eren reforçar el lideratge comercial, focalitzar-se en el negoci "core" i una millora de la rendibilitat.
Gual ha definit el 2018 d'"any molt exigent", amb les incerteses que ha suposat la guerra comercial, el Brexit i els dubtes que planegen sobre l'economia italiana.
Ha previst un 2019 amb "un creixement de l'economia raonablement bo".
En paraules de Gual, "poques entitats a Europa poden mostrar uns nivells de rendibilitat i un nivell d'ingressos comparables als de CaixaBank", i això, ha subratllat, en un moment difícil i amb uns tipus baixos.
Ha emfasitzat que l'entitat té ja setze milions de clients entre Espanya i Portugal.
El conseller delegat, Guillermo Gortázar, ha exposat amb detall les dades dels resultats.
Ha destacat els factors que expliquen les dades: l'èxit comercial, la reducció dels reducció d'actius problemàtics i la millora de la rendibilitat.
Comercialment, CaixaBank ha consolidat el seu lideratge en banca digital i de particulars, amb una millora en la quota de mercat.
En penetració de particulars, la quota és del 29,3%, un 1,1 percentual més.
D'altra banda, s'ha aconseguit reduir els actius problemàtics i "non-core": els saldos dubtosos baixen fins als 11.195 milions (que suposa una reducció de 3.110 milions el 2018) i de la ràtio de morositat, que ha baixat fins al 4,7% (era del 6% a finals del 2017).
Gortázar ha destacat també la decisió de no invertir en Repsol.
Fa poques setmanes, CaixaBank va presentar un ERO que afecta 2.157 treballadors en el marc del Pla Estratègic 2019-2021.
A la pregunta sobre les negociacions amb els sindicats, Gual ha subratllat que la cultura empresarial de l'entitat es basa en la "negociació" i que està convençut que s'arribarà a una cord amb els sindicats des del "realisme".
El vessant social del Pla Estratègic 2019-21
El novembre passat, CaixaBank va presentar el seu nou Pla Estratègic per als anys 2019-21.
Els elements centrals són mantenir el lideratge com a grup financer, accelerar la transformació digital per guanyar més eficiència, generar una rendibilitat atractiva per als accionistes i ser referents de gestió responsable i de compromís social.
"Els nostres clients ens elegeixen per la nostra manera de fer banca i, també, per estar compromesos amb la societat", ha dit aquest divendres Jordi Gual.
Ha recordat el vincle amb l'Obra Social de la Caixa, amb un pressupost de 520 milions.

Response: Aquest divendres, el grup CaixaBank ha presentat els seus resultats anuals a València. Aquest 2018, l’entitat ha guanyat 1.985 milions d'euros, un increment del 17,8% respecte l'any anterior. Durant la roda de premsa, el president, Jordi Gual, ha destacat l’estabilitat política d’Espanya en comparació amb la resta del món i ha previst un creixement de l’economia per al 2019.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Aquest vespre es fa la setanta-unena Nit de Santa Llúcia, en què s’han lliurat alguns dels premis literaris i comunicatius més destacats de la cultura catalana.
El premi Sant Jordi l’ha rebut Sergi Belbel amb l’obra Morir-ne disset.
Aquest premi, d’ençà de l’any passat, és coeditat per Òmnium Cultural i el Grup Enciclopèdia Catalana i és el més ben dotat de la literatura catalana, amb seixanta mil euros.
Belbel és autor, director i traductor teatral.
Fou director del Teatre Nacional de Catalunya entre els anys 2006 i 2013.
Llicenciat en filologia romànica i francesa a la UAB (1986), va ser professor de dramatúrgia a l’Institut del Teatre de Barcelona (1988-2006) i director artístic del mateix teatre fins el 2013.
El guardó l’ha lliurat el president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, acompanyat pel president de la Generalitat, Pere Aragonès, i la presidenta del parlament, Laura Borràs.
El premi Mercè Rodoreda de Contes i Narracions l’ha rebut Ricard Sunyol Estadella per l’obra Declaració d’invencions.
Llicenciat en Cinema i Televisió per la Blanquerna – Universitat Ramon Llull, treballa a Codea Studio, agència de publicitat de la qual és soci fundador i director creatiu.
Declaració d’invencions, el seu primer llibre, és un recull de relats que cremen la llengua, escrits en contra d’una concepció excessivament sentimental i ordenada de la literatura.
El jurat n’ha premiat l’originalitat de la veu i l’estil que travessa tot el conjunt de l’obra; també per l’experimentació formal i sonora i el joc amb el llenguatge.
El poeta i narrador Antoni Vidal Ferrando ha estat guardonat amb el premi Carles Riba de Poesia per l’obra Si entra boira no tendré on anar, un diàleg entre passat, present i futur construït a partir de tot allò que ha anat en contra dels ideals, dels somnis i dels amors de la vida de l’autor.
Vidal és autor dels llibres de poemes El brell dels jorns (1986), Racó de n’Aulet (1986), A l’alba lila dels alocs (1988), Els colors i el zodíac (1990), Cartes a Lady Hamilton (1990), Calvari (1992), Bandera blanca (1994), El batec de les pedres (1996), Cap de cantó (2004), Gebre als vidres (2012) i Aigües desprotegides (2018).
Carles Sala i Vila ha estat guardonat amb el premi Josep M. Folch i Torres de novel·les per a nois i noies per l’obra Capità Lluc.
Mestre de formació, d’ençà del 2008 es dedica professionalment a l’escriptura.
És autor d’una quarantena de llibres, entre els quals Bona nit, Júlia (la Galera), Soc com soc (Barcanova), 50 oficis esbojarrats (Cruïlla), Em pica el nas de la veïna (Takatuka) i El tren de les parades sense nom (la Galera).
El premi Joaquim Ruyra de Narrativa juvenil ha estat declarat desert perquè cap original no reunia els requisits que reclama un dels certàmens més prestigiosos de la literatura juvenil en català.
L’artista contemporani xinès Ai Weiwei ha rebut el premi Internacional Joan B. Cendrós.
El jurat n’ha valorat la defensa amb els valors democràtics que l’han portat a haver de viure exiliat del seu país.
Primer a Alemanya i més recentment a Portugal, no ha abandonat mai l’activisme mitjançant l’art contemporani
La plataforma Filmin ha guanyat el premi de comunicació Muriel Casals 2021.
Ha rebut el guardó pel tractament del català “en pla d’igualtat a la resta de llengües” i la seva “potència com a producte audiovisual en el complicat context actual”.
Per segon any consecutiu, la gala s’ha fet al Teatre Nacional de Catalunya.
El president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, l’ha tornada a presidir després de quatre anys sense poder-ho fer presencialment perquè el 16 d’octubre de 2017 va ser empresonat.
L’eix principal de la gala, dirigida per Martí Torras i Mayneris, és el poder de la llengua i la literatura en la vida d’una persona.
Per això compta amb cinc presentadores que representen la mateixa persona en edats diferents: Vinyet Morral, actualment protagonista de l’espectacle Bye, Bye, Monsters de Dagoll Dagom; Sònia Ninyerola, una noia de disset anys; Neus Ballbé, una dona d’uns trenta anys; Meri Yanes, de quaranta-cinc; i Anna Güell, que té seixanta anys.

Response: Aquest vespre ha tingut lloc la 7a Nit de Santa Llúcia. Entre els guardonats destaquen Sergi Belbel, que ha rebut el premi Sant Jordi; Antoni Vidal, guardonat amb el Carles Riba de poesia; l'artista xinès Ai Weiwei, que ha rebut el premi Internacional Joan B. Cendrós, i la plataforma Filmin, que ha guanyat el premi de comunicació Muriel Casals 2021.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'associació Barcelona Global proposa incrementar l'Impost sobre Béns Immobles (IBI) dels edificis complets d'apartaments turístics i introduir un recàrrec a la taxa turística per "millorar la relació del turisme" amb la ciutat.
Aquestes són les principals propostes que han presentat aquest dimecres els responsables de l'associació en el 1st Barcelona Global Summit, que s'ha celebrat al CaixaForum de la capital catalana.
L'entitat agrupa 130 empreses, emprenedors, centres d'investigació i institucions culturals i educatives, i més de 750 professionals.
Defensa les bondats que el turisme genera, però també admet que hi ha externalitats que s'han de corregir, com la massificació, els problemes de convivència entre veïns i visitants, l'homogeneïtzació de la ciutat enfront del món o la sostenibilitat del model.
Sobre la taxa turística, Barcelona Global proposa que s'incrementi fins a aconseguir una recaptació addicional de sis milions d'euros, que s'haurien de destinar a crear un Fons de Suport a la Cultura que es gestionaria a través d'una associació público-privada.
En aquest sentit, el lobby també recomana crear la plataforma 'Barcelona és música' per potenciar la capital catalana com una destinació atractiva per als amants d'aquest art. Aquesta marca ha de contribuir a portar visitants a Barcelona en temporada baixa i contribuir a desestacionalitzar el turisme.
Pel que fa als apartaments turístics, el mencionat recàrrec de l'IBI en edificis complets dedicats a aquesta activitat es justifica per la "major rendibilitat d'aquesta activitat" en relació a l'ús residencial.
Els recursos generats per aquest increment d'impostos s'haurien de destinar a finançar programes d'habitatge social "que avui són més necessaris que mai", segons Barcelona Global.
En aquest àmbit, també es proposa limitar el nombre de turistes per apartament i la durada de les estades.
Barcelona Global també proposa utilitzar la tecnologia per informar els turistes de quines zones de la ciutat estan més massificades, visualitzar la contribució del turisme a la ciutat amb la creació del segell "Projecte finançat amb la taxa turística" o establir una certificació de bones pràctiques per a les empreses turístiques de la ciutat, de manera que acreditin qüestions laborals com la igualtat salarial entre homes i dones o entre personal propi i extern.
L'associació també demana a les administracions que impulsin la col·laboració público-privada per regenerar àrees massificades o per invertir en zones d'interès per als visitants, seguint el model del Business Improvement Districts de Nova York.
En aquest sentit, Barcelona Global proposa convertir el Paral·lel en una "nova àrea d'interès" com va ser en el seu moment Times Square o el Carrer 42 i "dinamitzar" l'Hospitalet de Llobregat com a districte cultural copiant el model de Brooklyn.
El president de Barcelona Global, Gonzalo Rodés, ha presentat algunes d'aquestes propostes durant la cimera de l'associació aquest dimecres, que té per objectiu millorar la relació del turisme amb la capital catalana i rellançar la marca Barcelona després d'un 2017 marcat pels atemptats terroristes de 17-A, el conflicte polític al voltant de l'1-O i els episodis de turismofòbia que es van viure a la ciutat.
L'Ajuntament veu amb bons ulls les propostes
El regidor d'Empresa i Turisme de l'Ajuntament de Barcelona, Agustí Colom, ha assegurat que veu amb bons ulls les propostes de Barcelona Global per regular el turisme.
En unes declaracions als mitjans durant la cimera, ha afirmat que l'Ajuntament ho "rep positivament" les recomanacions dels empresaris i ha recordat que algunes de les propostes "són idees que ja havíem llançat", com en el cas de l'increment de la participació del consistori barceloní en la taxa turística.
Amb tot, ha recordat que aquest impost turístic és competència de la Generalitat i que una eventual modificació de l'IBI depèn de la llei d'hisendes locals d'àmbit estatal.
Airbnb també es mostra favorable a pujar impostos
Airbnb s'ha mostrat favorable a apujar l'IBI dels pisos turístics i a introduir un recàrrec a la taxa turística.
Des d'Airbnb es considera que els llogaters de pisos turístics "es preocupen molt" per Barcelona i és per això que la firma està "a favor" de treballar amb l'administració "per facilitar que els amfitrions puguin col·laborar financerament amb la seva ciutat".
Airbnb afegeix: "Ja hem treballat amb més de 340 governs arreu del món per automatitzar la recaptació de la taxa turística, generant més de 500 milions de dòlars per als governs i les comunitats".

Response: Aquest dimecres, durant el 1st Barcelona Global Summit celebrat al CaixaForum, Barcelona Global ha proposat incrementar l’Impost sobre Béns Immobles dels edificis de pisos turístics. L’associació també ha suggerit introduir un recàrrec a la taxa turística per recaptar uns sis milions d'euros addicionals i destinar-los a un fons de suport a la cultura. L’Ajuntament veu amb bons ulls aquestes propostes.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Aquest dimarts comencen les classes per a la majoria d'escolars.
A les comarques de l'àrea metropolitana de Barcelona comencen el curs més de 554.000 alumnes, amb una tendència generalitzada de caiguda de matriculacions a l'etapa d'Infantil i, per contra, un augment considerable d'alumnat a l'ESO.
Per comarques, el Vallès Occidental torna a ser un any més la que aplega més alumnes, un total de 153.898 alumnes, mentre que al Baix Llobregat comencen el curs 148.326 alumnes.
Al Maresme i al Vallès Oriental, més de 60.000 alumnes comencen també les classes a cada comarca, mentre que a la resta de comarques metropolitanes –Penedès, Garraf i Barcelonès– hi ha matriculats 131.893 alumnes.
Més enllà de les xifres, l'inici de curs també està marcat per l'estrena de nous centres educatius.
Aquest any destaca una nova escola a Montgat i nous instituts a Mataró, Badalona, Palau-Solità i Plegamans o Viladecans.
També s'obren nous institut-escola a Gavà, Sant Adrià de Besòs o Sant Sadurní d'Anoia, a més de múltiples obres d'ampliació i millora de centres.
Una de les intervencions destacades és la retirada de cobertes de fibrociment en edificis antics.
153.898 alumnes al Vallès Occidental
Al Vallès Occidental comencen el curs un total de 153.898, un lleuger 1,2% més que l'any passat.
Per etapes educatives, la que més creix és la secundària i postobligatòria.
A l'ESO hi haurà 41.708 alumnes, 9.460 a Batxillerat i 10.121 als cicles formatius.
En canvi, s'estabilitza l'alumnat a Primària, on hi haurà 64.620 alumnes i es manté la davallada a l'etapa d'infantil, que s'arrossega ja des de 2013.
Enguany comencen el curs 27.989 alumnes, més d'un miler menys que l'any passat.
El que també creixen són les plantilles de mestres i enguany n'hi haurà 612 mestres més que el curs passat als centres públics, amb un total de 8.694 professors a les escoles i instituts públics de la comarca.
En l'etapa obligatòria, d'altra banda, un 65,72% dels alumnes estan matriculats en centres públics, un 31,53% en centres concertats i un 2,75% en privats.
148.326 alumnes al Baix Llobregat
La comarca del Baix Llobregat comença el curs 2017-2018 amb 148.326 alumnes, 2.016 més que l'any anterior.
L'increment més significatiu el registren els ensenyaments bàsics amb 2.067 alumnes més (1,87%).
L'ESO, amb 35.762 alumnes inscrits, registra un increment del 6,66%; l'Educació Infantil, amb 23.275 alumnes frega la xifra de l'any passat amb només 69 alumnes més i, per contra, l'Educació Primària, amb 53.638, perd 234 alumnes, un 0,43% respecte el curs anterior.
Pel que fa als ensenyaments secundaris, inicien el curs un total de 14.507 alumnes, un 0,86% més que el curs anterior.
Els alumnes de Batxillerat i Formació Professional de Grau Mitjà creixen un 0,86% i un 1,03% respectivament, metre que la Formació Professional bàsica es manté en les xifres de l'any passat.
Per últim, 21.144 alumnes s'han matriculat a ensenyaments postobligatoris i especials, 174 menys que els curs anterior, el que suposa un decrement del 0,82%.
Als centres públics, el nombre de professors aquest curs 2017-2018 serà de 7.973 mestres, 523 més que el passat.
Més de 120.000 alumnes al Vallès Oriental i el Maresme
Al Maresme i el Vallès Oriental, que comparteixen la mateixa direcció dels Serveis Territorials d'Ensenyament, la previsió d'inici de curs supera els 120.000 alumnes –uns 60.000 al Vallès Oriental i al voltant de 62.000 al Maresme–, a l'espera de tancar la matriculació d'alguns grups de Batxillerat, dels quals encara no es disposen dades definitives.
En el cas del Maresme, començaran el curs 42.029 alumnes d'Infantil i Primària, 16.019 d'ESO i al voltant dels 4.000 a Batxillerat.
Pel que fa a la formació professional, hi ha prevista l'obertura de 169 grups, que encara no estan definits.
Al Vallès Oriental hi haurà 40.612 alumnes d'Infantil i Primària, 15.034 d'ESO i la previsió per Batxillerat és també la de superar els 4.000 alumnes.
Als cicles formatius hi ha previstos 180 grups.
131.893 alumnes a la resta de comarques metropolitanes
Pel que fa a la resta de l'àrea metropolitana de Barcelona –Alt Penedès, Garraf i Barcelonès (excloent Barcelona)–, un total de 131.893 alumnes comencen el curs escolar 2017-2018, 1.603 més que en el curs anterior.
L'increment més significatiu es registra a l'etapa d'ESO, que amb 1.818 alumnes més que el curs passat se situa en els 35.242.
Per contra, a Infantil comencen el curs 24.001 alumnes, 664 menys que l'any anterior.
A Primària, l'etapa amb més alumnes –54.421–, s'han matriculat 317 estudiants més que en el curs 2016-2017.
Pel que fa als ensenyaments secundaris, la xifra d'alumnes es manté gairebé en les xifres del curs anterior amb un increment de 101 alumnes de Batxillerat, que aquest curs sumarà 8.717 alumnes.
Als centres públics, el nombre de professors aquest curs 2017-2018 serà de 7.801, 499 més que el passat (+7%).
En quant a nous centres, els curs s'estrenarà amb dues noves línies de primer d'ESO a l'Institut de Ca l'Arnús de Badalona que provisionalment s'instal·laran en barracots.

Response: Aquest dimarts comença el curs escolar 2017-2018 amb més de 554.000 alumnes matriculats a l’àrea metropolitana de Barcelona. El Vallès Occidental és la comarca que aplega més alumnes, amb 153.898 alumnes, seguida del Baix Llobregat, amb 148.326. Cauen les matriculacions a l’etapa d’Infantil i, per contra, augmenten a l’ESO. També s’incrementa el nombre de professors als centres públics.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'Estat ha anunciat que ha pren el control dels Mossos d'Esquadra per aturar l'1-O.
Així ho ha sol·licitat el fiscal en cap de Catalunya en una reunió aquest migdia amb els tres comandaments policials, amb l'objectiu de "reforçar el dispositiu de prevenció del delicte i manteniment de l'ordre públic".
El fiscal encarrega la coordinació dels tres cossos –Mossos, policia espanyola i Guàrdia Civil, a la secretaria d'Estat de Seguretat del Ministeri de l'interior, emparant-se en l'article 38.2 de la llei de forces i cossos de Seguretat.
Josep Lluís Trapero, major dels Mossos, ha presentat sense èxit a la reunió una al·legació per evitar-ho.
La policia catalana defensa que és una extralimitació perquè l'ordre públic a Catalunya està controlat i argumenten que la coordinació dels cossos policials no és una competència de la Fiscalia.
El Ministeri de l'Interior assegura en una nota que "no es retira cap competència" als Mossos d'Esquadra sinó que s'acorda un "mecanisme de coordinació".
La tasca l'assumirà el coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez de los Cobos.
L'article 155 per la porta del darrere
L'estratègia de l'Estat pel control dels Mossos passa per aplicar l'article 38.2 de la llei orgànica de forces i cossos de seguretat del 1986 -citat en la carta de Zoido a la Generalitat-, així com de l'article 46 del mateix text legal.
L'aplicació d'aquests articles -sense necessitat de recórrer a l'article 155 ni a la llei de seguretat nacional- implicaria que els Mossos perdessin la capacitat de pilotar les operacions de seguretat a Catalunya.
Pel conseller, s'estan prenent decisions "que són d'una feblesa jurídica enorme".
El major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, en va rebre la notificació aquest mateix dijous, en una reunió convocada a la Fiscalia Superior de Catalunya.
A la cimera -en la qual també hi van participar comandaments de la Guàrdia Civil, la policia espanyola i la Guàrdia Urbana-, també hi van assistir representants de l'Estat.
En concret, Diego Pérez de los Cobos, cap del gabinet de coordinació i estudis de la Secretaria d'Estat de Seguretat.
La conselleria d'Interior subratlla que Pérez de los Cobos va anunciar "sense dissimular" la voluntat de l'Estat d'assumir les competències de seguretat que ara ostenten els Mossos.
Un altre exemple de l'estratègia de suspensió encoberta de l'autonomia.
"No ho acceptarem"
La conselleria d'Interior recorda que el que pretén l'Estat seria "una clara vulneració" de les competències de la Generalitat i impediria que els Mossos tinguessin la iniciativa de decidir els operatius de seguretat a Catalunya.
"L'aplicació [dels articles citats] provocaria una situació excepcional i especialment greu", va detallar ahir el conseller Joaquim Forn, que es va mostrar contundent en la defensa de les atribucions dels Mossos d'Esquadra en un contacte informatiu d'urgència amb mitjans de comunicació.
"No ho acceptarem", va explicar.
La conselleria d'Interior no descarta que el govern espanyol opti per altres mesures coercitives de les competències -com l'article 155 o la llei de seguretat nacional-, però avisar de l'amenaça latent que viuen els Mossos.
"No s'ha fet un desembarcament tan gran de la Guàrdia Civil ni en els pitjors temps del País Basc", va exposar ahir Forn
Resposta per carta a Zoido
Resposta anit del conseller d'Interior, Joaquim Forn, a la carta del seu homòleg espanyol, Juan Ignacio Zoido.
Després que el ministre avisés que desplegaria un "reforç" de Guàrdia Civil i Policia Nacional a Catalunya en els pròxims dies -sense especificar el nombre d'efectius-, Forn ha reclamat al ministre no envair les competències de la Generalitat, encarregada de garantir la seguretat.
En la carta, a la qual ha tingut accés NacióDigital, el conseller va deixar clar que els Mossos d'Esquadra són capaços d'organitzar la seguretat i que "no és necessari cap reforç".
El conseller d'Interior exposa a Zoido que no li "consta" que a Catalunya s'hagin produït "actes tumultuosos", en referència a la justficiació utilitzada pel govern espanyol per enviar efectius de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
"Les manifestacions han sigut pacífiques, festives, familiars i ordenades", detalla Forn en la missiva.
El conseller també demana que els Mossos puguin conèixer amb "suficient antelació" les "actuacions operatives" que la Guàrdia Civil i la policia espanyol vulguin dur a terme a Catalunya.

Response: El fiscal en cap de Catalunya ha sol·licitat al Ministeri d'Interior la coordinació de Mossos d'Esquadra, policia espanyola i Guàrdia Civil per aturar l'1-O. Diego Pérez de los Cobos, el coronel de la Guàrdia Civil, serà l'encarregat de dirigir el dispositiu. Tant el major dels Mossos, Josep Lluís Trapero, com el conseller d'Interior, Joaquim Forn, han rebutjat la mesura.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Govern ha acordat aquest dimarts declarar bé cultural d'interès nacional, en la categoria de zona paleontològica, els jaciments de Coll de Nargó (Alt Urgell), identificats amb els topònims de Pinyes, Santa Eulàlia, Sallent i Cal Salider, i en la categoria de zona arqueològica, el jaciment ibèric de Mas Castellar, a Pontós (Alt Empordà).
El conjunt paleontològic de Coll de Nargó presenta un alt valor científic i ha esdevingut un referent paleontològic a nivell mundial per la qualitat i l'abundància de troballes excepcionals, úniques i molt significatives, segons ha destacat l'Executiu.
La zona paleontològica reuneix la major quantitat de postes d'ous de dinosaures coneguda a Europa i és una de les més importants del món.
Així mateix, s'hi conserven icnites i restes òssies de dinosaures, d'altres faunes i de restes vegetals d'una varietat d'estrats molt extensa, que fan de Catalunya un dels pocs llocs del món on s'ha avançat en la configuració, el comportament i la desaparició d'aquests grans rèptils fa uns 65 milions d'anys.
L'àrea que comprèn la zona paleontològica amb jaciments d'ous de dinosaure de la Vall del Riu Sallent es situa entre l'antic poble de Sallent i el casc urbà de Coll de Nargó, municipi al qual pertany, situat al comarca de l'Alt Urgell.
Atesa l'àmplia extensió que ocupen els estrats fossilífers, s'han considerat les àrees de màxim aflorament i s'han individualitzat quatre jaciments principals atenent a la seva extensió, quantitat i qualitat de les diverses dades.
Aquests jaciments, d'oest a est, s'han anomenat amb els topònims de Sallent, Pinyes, Santa Eulàlia i Cal Salider.
La Vall del Riu Sallent conserva jaciments paleontològics únics al món amb restes directes i indirectes de diversos tipus de dinosaures.
Destaca el registre oològic (ous, closques i postes) de Megaloolithus siruguei, Megaloolithus aureliensis i Cairanoolithus cf.
Roussetensis, atribuïts a sauròpodes titanosaures, a més de la presència excepcional de possibles dinosaures armats o anquilosaures.
Al jaciment de Pinyes s'hi han registrat estrats amb ous de dinosaures de 42 nivells diferents, per la qual cosa comprèn, com a mínim, 2,5 milions d'anys, el període més gran mesurat al món en un sol jaciment.
Aquest fet permet deduir que aquesta zona va poder ser un hàbitat preferent dels dinosaures i un indret ideal per a la niuada al llarg de milions d'anys.
A més de les restes que permeten avançar en el comportament reproductiu i de nidificació de titanosaures, s'han recuperat restes òssies i icnites de dinosaures i d'altres faunes de vertebrats, d'invertebrats i de restes vegetals, tot el qual ajuda a configurar un marc paleoecològic i paleoambiental únic.
Pel que fa al jaciment ibèric de Mas Castellar , aquest documenta un nucli de població d'origen local amb contactes directes amb el nucli d'Empúries entre els segles VII i II aC.
És excepcional per a comprendre la interacció entre les poblacions locals de la zona i els foceus establerts a les colònies d'Emporion i Rhode, i permet endinsar-se en la història de la colonització grega de la conca mediterrània i en el seu impacte en les poblacions autòctones.
La seva vàlua científica i patrimonial, l'estat de conservació i el seu potencial de recerca són claus per a comprendre les estructures de producció agropecuària a la zona i, per extensió, al conjunt del món ibèric septentrional, però també per a entendre les relacions i la interacció entre la població autòctona i els foceus que s'hi van establir.
Es troba a l'extrem occidental del nord de la plana empordanesa, a uns 17quilòmetres de la costa.
Les restes arqueològiques s'identifiquen en sectors diferents.
Consta d'un poblat fortificat d'època ibèrica plena (425-375 aC); un establiment rural obert (250-180 aC); indicis documentats d'estructures de construcció del segle IV aC, pendents d'excavació; agrupacions de sitges reblertes de materials que mostren un ús continu en totes les fases del jaciment (650-180 aC), i restes arqueològiques aïllades al nord, est i oest, entre les quals unes estructures murals de principis del s.
II aC, prop d'una font al marge de l'Àlguema.

Response: Aquest dimarts, la Generalitat ha declarat el conjunt paleontològic de Coll Nargó (Alt Urgell) i el jaciment ibèric de Mas Castellar (Alt Empordà) béns culturals d’interès nacional. Coll de Nargó destaca per l’abundància de restes òssies de dinosaures i vegetals. Mas Castellar pertany a un nucli urbà que va tenir contacte directe amb Empúries entre els segles VII i II aC.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El Tribunal Suprem espanyol ha rebaixat lleument les penes de presó als condemnats pel cas Altsasu, tot i que en manté les penes altes.
La reducció de penes es fonamenta en l’eliminació de l’agreujant de discriminació i d’abús de superioritat en el cas del delicte d’atemptat contra l’autoritat, així com a la supressió a dos dels acusats d’algun dels delictes de lesions per falta de proves.
Bel Pozueta: ‘Si aquesta injustícia no acaba al setembre, ens tindran davant’
Dos dels cinc jutges que signen la sentència, Vicente Magro i Antonio del Moral—que forma part del tribunal contra el procés—, han formulat un vot particular en el qual defensen que s’havia d’aplicar l’agreujant de discriminació ideològica i, per tant, mantenir la duresa de les penes dictades per l’Audiència espanyola.
Segons els magistrats, el judici ha provat ‘l’animadversió’ que els acusats sentien cap als agents de la Guàrdia Civil i recorden que han participat en actes contraris a la presència del cos a Altsasu.
Vegeu ací les noves condemnes:
Ohian Arnanz Ciordia, que havia estat condemnat a 13 anys per l’Audiència espanyola, ha estat condemnat ara a 9 anys i mig de presó per un delicte d’atemptat contra agents de l’autoritat en concurs ideal amb un delicte de lesions (2 anys i mig); tres delictes de lesions amb concurrència de l’agreujant d’abús de superioritat (2 anys per cadascun); i delicte de desordres públics (1 any).
Jokin Unamuno Goicoetxea i Adur Ramírez de Alda Pozueta, que van ser condemnats a 12 anys de presó per l’Audiència espanyola, han estat condemnats ara a 8 anys i mig de presó per a cadascun per un delicte d’atemptat contra agents de l’autoritat en concurs ideal amb un delicte de lesions (2 anys i mig); i tres delictes de lesions amb agreujant d’abús de superioritat (2 anys per cadascun).
A Jon Ander Cob Amilibia i Julen Goicoechea Larraza, condemnats a 9 anys de presó, se’ls ha rebaixat la pena a 7 anys i mig de presó per a cadascun per un delicte d’atemptat contra agents de l’autoritat (2 anys i mig) i tres delictes de lesions amb l’agreujant d’abús de superioritat (1 any i 8 mesos per cada delicte).
Aratz Urrizola Ortigosa ha estat condemnat a 4 anys i 2 mesos de presó per un delicte d’atemptat contra els agents de l’autoritat en concurs ideal amb un delicte de lesions (2 anys i 6 mesos) i un delicte de lesions amb l’agreujant d’abús de superioritat (1 any i 8 mesos).
L’Audiència l’havia condemnat a 9 anys.
Iñaki Abad Olea haurà de complir una pena 3 anys i 6 mesos de presó per un delicte d’atemptat contra agents de l’autoritat en concurs ideal amb un delicte de lesions (2 anys i mig) i desordres públics (1 any).
La Sala d’Apel·lació de l’Audiència el va condemnar a 6 anys.
Ainara Urquijo Goicoetxea, condemnada a 2 anys de presó, finalment haurà de complir una pena d’1 any i 6 mesos de presó per delictes de desordres públics (1 any) i amenaces (6 mesos).
La sentència que ha revisat el Suprem és la dictada per la sala d’apel·lació de l’Audiència espanyola, que només va modificar la pena d’un dels acusats, Iñaki Abad, a qui va rebaixar-li els anys de presó de deu a sis.
Malgrat que, tot i l’acusació de la fiscalia, els joves no van ser condemnats per terrorisme, aquesta acusació va servir perquè el cas es jutgés en aquest tribunal excepcional, l’Audiència espanyola, i perquè tres dels acusats passessin gairebé dos anys en presó preventiva abans de la condemna sota el règim FIES, amb control permanent i vulneració de drets mínims.
La televisió basca mostra unes noves imatges del cas Altsasu que desmenteix un dels guàrdies civils
Per justificar aquestes penes de presó tan altes, la sentència adduïa suposats ‘motius ideològics’ i ‘menyspreu i animadversió’ cap a la Guàrdia Civil.
Però els familiars dels condemnats denuncien que el dany més destacat que es va causar en la baralla va ser un turmell trencat a un dels agents de paisà i que moltes de les proves presentades al judici desmunten el relat dels agents.

Response: El Tribunal Suprem espanyol ha decidit mantenir les penes dels joves acusats pel cas Altasu, tot i que ha aplicat reduccions lleus fonamentades en l’eliminació de l’agreujant de discriminació i abús de superioritat. També s’han eliminat les acusacions per lesió de dos acusats per falta de proves. Els familiars dels acusats han denunciat la desproporcionalitat de la sentència.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'exprofessor dels Maristes de Sants-Les Corts Joaquim Benítez ha assegurat aquest dimarts durant el judici a l'Audiència de Barcelona que la direcció dels centres i el vicari provincial sabien des del 1986 que havia abusat sexualment almenys d'un alumne menor d'edat.
Tot i que el van advertir, no el van denunciar ni castigar.
Això va fer que no tingués "por" de represàlies i que se sentís "emparat" per la congregació religiosa.
En resposta a la seva defensa, Benítez ha admès abusos a dos de les quatre víctimes que l'han pogut portar a judici, a les quals hauria "enganyat" per portar-les a la llitera del seu despatx per suposades lesions i els hauria fet tocaments i fel·lacions.
Una psicòloga que va tractar dues de les víctimes ha explicat que tots dos tenen seqüeles importants en les seves relacions tot i els anys passats d'aquells fets.
A un d'ells el va tractar entre els anys 2010 i 2013, abans de denunciar els abusos, i no li va explicar.
L'aleshores adolescent tenia una relació conflictiva amb la seva família, cosa que afectava el seu rendiment acadèmic.
El noi no li parlava gaire de sexe, tot i que és habitual en aquestes edats, i deia que no l'interessaven les noies.
Tampoc parlava gaire dels adults en general.
Quan el 2016 el noi va explicar i denunciar els abusos, la psicòloga el va tornar a tractar, aquest cop de forma intensiva.
Inicialment no li va explicar gaire detalls, però la psicòloga ha dit que Benítez era com una figura gairebé "paternal" per al jove, ja que era un dels seus alumnes favorits i sortien a fer excursions amb bicicleta.
De fet, als pares del noi els "tranquil·litzava" perquè creien que Benítez podia ser una "bona influència" per a ell i "suavitzar" el seu caràcter.
Per això, la "sensació de bloqueig el va deixar absolutament paralitzat" en aquell moment.
De fet, "se sentia impotent i amb ràbia per no poder parar l'abús".
A partir d'aleshores va adoptar una "actitud evitativa" amb el professor, amb qui no s'atrevia a enfrontar-s'hi.
Això li ha provocat que tingui una actitud distant amb la gent, per "no poder confiar en els adults per por a ser danyat".
La seva ràbia continguda la mostra amb actituds reivindicatives i poc tolerants amb les injustícies.
També té problemes amb les relacions d'autoritat.
Això el va portar a ser voluntari a la gossera municipal de Barcelona, ja que els gossos li donaven un vincle de confiança i lleialtat, tot i que també va tenir problemes amb els responsables de la gossera.
Margarita Pérez ha explicat que un abús sexual és un fet traumàtic similar a "l'epicentre d'un terratrèmol", que danya principalment l'àrea sexual de la persona però té efectes en totes les àrees de la personalitat.
Així, per exemple, el noi va deixar uns estudis d'FP perquè el professor li recordava físicament a Benítez.
Actualment té problemes amb els homes del seu entorn i fins i tot dificultats perquè l'abraci el seu pare.
A més, va allargar molt l'inici de les seves relacions sexuals amb noies per dubtes sobre la seva identitat sexual.
Per allunyar-se de l'entorn del barri on vivia i va patir l'abús va marxar a viure al Camp de Tarragona poc després de fer públics el cas.
Es dona la circumstància que questa psicòloga va treballar del 1982 al 1989 als Maristes de Sants-Les Corts com a psicòloga, i allà va conèixer Benítez.
No hi tenia cap especial relació ni va detectar que abusés d'alumnes.
Després de tractar els dos joves, la psicòloga conclou que l'exprofessor és un "psicòpata" però el president del tribunal li ha dit que no pot fer aquestes valoracions si no ha estudiat específicament l'acusat.
Quatre psicòlegs i psiquiatres forenses han explicat més tard que un dels joves afectats va patir 'bullying' abans dels abusos sexuals, i han recordat que els "depredadors sexuals" són molt "hàbils" identificant persones "vulnerables".

Response: Aquest dimarts, Joaquim Benítez, l'exprofessor dels Maristes de Sants-Les Corts acusat d'abusos sexuals, ha declarat a l'Audiència de Barcelona que la direcció dels centres tenia coneixement d'almenys un cas d'abús des de 1985. Segons una psicòloga que va tractar dues de les víctimes, els abusos sexuals de Benítez han tingut un efecte traumàtic en el desenvolupament de la seva personalitat.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Jaume Asens, tinent batlle de Drets de la Ciutadania, Participació i Transparència de Barcelona, ha dit que la capital catalana era una ‘ciutat lliure’ culturalment, en el lliurament del premi dels Jocs Florals 2016 al poeta Eduard Sanahuja.
‘L’última vegada que van ressonar versos poètics al Saló de Cent, un poema va acabar als jutjats penals’, ha lamentat.
Es referia a la polèmica suscitada per la recitació de ‘Mare nostra’, de la poetessa lleidatana Dolors Miquel durant el lliurament dels Premis Ciutat de Barcelona.
‘Avui és un bon dia per a reivindicar que les mans de la justícia penal no han d’interferir en la poesia i que sols els règims autoritaris determinen quines pel·lícules es poden veure i quins versos es poden recitar’, ha dit.
Segons Asens –que substituïa la batllessa, Ada Colau–, ‘la poesia, l’art i la cultura en general no són un artefacte domesticat o fossilitzat’, sinó alguna cosa viva, i ‘els crims sobre paper han de ser jutjats pel tribunal de l’estètica, la moral i la política’, i no pels penals.
En una glossa sobre la figura de l’autor, Isabel Graña, secretària del jurat, ha recordat que l’aventura poètica del premiat va començar fa quaranta anys, i en aquest període ha esdevingut més savi i ha fet les paus amb el ‘monstre’ que el sotjava.
‘La mort és finalment acceptada en els versos de Sanahuja per formar part de l’existència’, ha dit Graña, que ha recordat que el guardonat havia recollit també els premis Vicent Andrés Estellés i Maria Mercè Marçal.
El poeta premiat ha entonat un agraïment sincer i ha recordat que la primera vegada que havia trepitjat el Saló de Cent havia estat l’any 1985 amb Pasqual Maragall, ‘un gran alcalde i una gran persona’.
Autors dels considerats millors poemes del 2016 –Josep Ll.
Badal, Pau Gener, Gemma Gorga, Maria Antònia Massanet i Irene Tarrés– han recitat els seus versos a l’acte.
El president del jurat, Antoni Vidal, ha destacat la vitalitat de la poesia feta en català actualment.
‘El nivell de la nostra poesia no té res a envejar al de les principals llengües del món’, ha subratllat.
I ha dit que confia que aquesta riquesa no perilla i que un eventual estat català mantingui el seu paper de suport i cohesió a les diverses varietats del domini lingüístic.
Segons Vidal, la poesia és una ‘celebració de la paraula que conté tot el secret del cor de l’home i la infinitud de l’univers’ dins un espai de llibertat i resistència.
Obra compacta, dura i molt treballada
Vidal ha exalçat el llibre de Sanahuja, dient que era una ‘obra compacta, dura i molt treballada’, amb una estructura minuciosa i un entramat filosòfic, estètic i moral que parteix de conceptes antagònics: l’afirmació i la negació.
Ha destacat especialment la ‘vella capacitat de Sanahuja de conjurar les veus dels grans mestres per donar força al seu discurs literari’, que considera que és orfebreria i una demostració que la postmodernitat no ha pas de topar amb la tradició.
Ramon Llull, sense ‘photoshop‘
En la cerimònia de lliurament, que ha començat amb la interpretació de l”Himne del Rei Joan I’, a càrrec del quintet de vent Barna Brass Quintet, Stefano Cingolani ha dedicat un parlament al filòsof Ramon Llull, a qui ha volgut homenatjar sense passar pel ‘filtre del photoshop’.
Ha comparat a Llull amb la figura de Ramon Muntaner, i ha destacat que ni l’un ni l’altre no tenien la literatura per finalitat, sinó que l’empraven com un vehicle de comunicació de la veritat, i una ‘veritat que creien absoluta’.
Llull tenia una ploma poc refinada, perquè volia sumar com més públics millor a la seva causa d’apostolat catòlic, si bé era més bon poeta que no pas Muntaner, a qui ha definit de gran prosista, en contrast amb Llull que, segons la seva opinió, no passaria de l’aprovat en aquest àmbit.

Response: El poeta Eduard Sanahuja ha rebut el premi dels Jocs Florals 2016. Jaume Asens, tinent batlle de l’Ajuntament de Barcelona, ha reivindicat la llibertat cultural de Barcelona després que Dolors Miquel fos denunciada per recitar “Mare nostra” als Premis Ciutat. El president del jurat, Antoni Vidal, ha elogiat l’obra de Sanahuja, i l’ha qualificat d’”obra compacta, dura i molt treballada”.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Blanes (Selva) ha sortit al carrer aquest dilluns a la tarda per condemnar la violència masclista.
Més de 400 persones, segons la Policia Local, han respost a la convocatòria de l'ajuntament i han fet un minut de silenci per condemnar el crim d'aquesta matinada quan, presumptament, un veí de la població ha matat la seva dona a ganivetades al domicili familiar, situat al carrer Cristòfor Colom.
No consten antecedents per violència domèstica en la parella.
L'alcalde, Mario Ros, ha llegit un manifest per reivindicar "el dret de les dones a tenir una vida lliure de violència" i a no ser víctimes de la violència masclista.
A dos quarts de set han fet un ple extraordinari per decretar tres dies de dol oficial.
L'Ajuntament de Blanes ha fet un ple extraordinari a dos quarts de set del vespre per decretar tres dies de dol oficial i consensuar un manifest de rebuig del crim per violència domèstica que, suposadament, hi ha hagut aquesta matinada a la població.
Des d'avui i durant tres dies les banderes onegen a mig pal.
Els Mossos d'Esquadra han detingut un veí de la població, de 41 anys i d'origen bolivià, per matar la seva dona a ganivetades.
No hi havia denúncies prèvies ni antecedents per violència domèstica.
Després d'agredir la dona, l'home s'ha autolesionat apunyalant-se a l'abdomen i un dels seus fills, de 10 anys, ha patit talls a les mans quan ha intentat frenar-lo.
A les set en punt, l'Ajuntament de Blanes ha convocat la ciutadania a sumar-se al minut de silenci de condol per a la família de la víctima i contra la violència masclista.
Segons la Policia Local, més de 400 persones s'han concentrat a les portes de l'ajuntament amb llaços liles a la solapa i cartells on s'hi podia llegir 'Ni una més' o 'Ens volem vives'.
L'alcalde de Blanes, Mario Ros, ha llegit el manifest en nom de tots els regidors del ple.
"Hem fet un front comú, ens hem unit en un rebuig unànime a la violència contra les dones", comença el manifest.
"Més enllà de la condemna i el condol a les víctimes per l'assassinat, el dol públic municipal també vol reivindicar el dret de totes les dones a viure una vida lliure de violències", ha dit l'alcalde.
En aquesta línia, l'ajuntament ha reiterat el seu suport a totes les dones que es troben en aquestes situacions i s'ha compromès a "seguir esmerçant tots els esforços necessaris" per lluitar contra la xacra de la violència masclista.
"No esteu soles"
"La violència masclista no és un problema de les dones, és un problema de tothom, i no són casos aïllats ni inevitables", ha dit l'alcalde que subratlla que les dades són "alarmants" i que la societat ha de lluitar per eradicar-la.
"Perquè malauradament encara vivim en una cultura masclista que ha normalitzat les conductes delictives contra les dones", ha criticat i ha alertat que cal impedir que els mes joves "reprodueixen antics models d'hegemonia masclista".
"Les dones tenen dret a viure sense violències masclistes", ha continuat l'alcalde que demana a les dones que viuen sota amenaça que demanin ajuda i al conjunt de la societat que no miri cap a una altra banda quan hi ha sospites de maltractament en l'àmbit de la llar.
Durant el minut de silenci també ha llegit un manifest la Plataforma de Dones de Blanes, que han instat la policia a no menystenir cap denúncia per violència masclista i els mitjans de comunicació a "deixar de dir que les dones moren a mans de la parella, perquè les dones no moren sinó que les maten".
Amparo Ardanuy ha ressaltat que, encara que no hi hagués cap denúncia prèvia, "és molt probable que els veïns sabessin alguna cosa i, si això és així, haurien d'haver denunciat".
"No poden ser còmplices i és cert que a les dones ens costa denunciar, per això animem a tots a fer-ho, veïns, serveis socials, policies o serveis mèdics", conclòs.

Response: Aquest dilluns a la tarda, més de 400 persones han sortit als carrers de Blanes per condemnar l’assassinat masclista d’una dona del poble a mans del seu marit aquesta matinada. S’ha fet un minut de silenci davant l’ajuntament i després l’alcalde ha llegit un manifest en nom de tots els regidors. L’ajuntament ha decretat tres dies de dol oficial.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'escriptor Màrius Sampere (Barcelona, 1928-2018), que va morir el passat mes de maig, publica 'Descodificacions' (Edicions Proa), un volum exhaustiu del que el poeta en va dir l'"obra nuclear completa" i que recull dos terços de la seva obra.
El llibre pòstum, que arriba a les llibreries el 7 de novembre, sorgeix d'una iniciativa de Mireia Vidal-Conte i Carles Duarte, que han tingut cura d'aquesta edició, amb l'objectiu de facilitar la lectura de les obres de l'escriptor català.
La carrera literària de Sampere és de dimensions oceàniques i moltes publicacions són introbables i aquesta nova obra reuneix una tria feta pel mateix autor dels seus millors llibres.
"El Màrius avui hauria estat molt content, malgrat que no va veure el producte final, sí que va viure la fase de galerades", ha dit Mireia Vidal-Conte.
Carles Duarte ha explicat que aquest llibre permet una "visió transversal de les diverses etapes" de la carrera literària de Sampere a través d'un recull de vuit de les seves obres.
Una primera fase formada pels seus dos primers llibres: 'L'home i el límit' (1968), amb el qual va guanyar el Premi Carles Riba, i 'Poemes de baixa freqüència' (1976), guardonat amb el Premi Recvll.
Una segona etapa, plasmada en aquest recull amb 'Oniris i el tret del caçador' (1987) i 'L'ocell que udola' (1990), que segons Duarte és la "consolidació" de l'obra de Sampere i del seu "reconeixement" públic.
I en darrer lloc, un tercer període "molt important i que culmina quan ell tenia pràcticament 80 anys", representat pels llibres 'Subllum' (2000), 'Les imminències' (2002), 'Jerarquies' (2003) i 'Ens trobarem a fora' (2006), ha explicat Carles Duarte.
"Ha quedat un volum ideal per conèixer l'obra de Màrius Sampere amb la seva dimensió, amb la seva varietat, des del primer llibre i fins a un dels últims, coneixent totes les seves fases i constatant la seva unitat de fons", ha expressat Josep Lluch i Puig, editor d'Edicions Proa, en la presentació del llibre a la Llibreria Calders.
Els temes presents en aquest recull són els recurrents de l'obra de Sampere, que Carles Duarte ha resumit en "el qüestionament sobre el sentit de la pròpia existència, la lluita incansable amb la transcendència i amb Déu, la relació tan íntima i profunda que tenia amb la seva mare i amb les figures decisives de la vida, el sentit de l'humor i la mort".
Un llibre singular que descodifica l'obra de Sampere
L'exemplar, que ofereix una visió integral del conjunt de l'obra de Sampere, estava concebut per celebrar els 90 anys de l'escriptor.
"És un llibre molt singular perquè el va concebre ell i adquireix una dimensió històrica molt més gran en la mesura que dissortadament el seu recorregut vital i literari es va tancar", ha expressat Duarte.
'Descodificacions' pren com a títol una paraula recorrent en els darrers textos de Sampere i que l'escriptor escrivia gairebé obsessivament en els seus darrers dies de vida.
"Era una paraula que, sentint la mort molt a prop, li semblava molt adient per expressar el que ell en aquell moment volia", ha explicat Duarte.
Per a l'editor, "és com un missatge" que Sampere els va deixar i, per això, han triat aquest títol, ja que també aquest volum "és la clau per descodificar la seva obra".
"Poesia en majúscules" d'un "poeta que jugava a una altra divisió"
Vidal-Conte, que ha definit Màrius Sampere com a "una bèstia i un monstre universal", ha opinat que "aquest llibre pot estar perfectament traduït a qualsevol llibreria del món" i que "tenim la sort que [Sampere] va escriure en català i va néixer aquí".
Duarte ha afegit que es tracta d'un "poeta que jugava en una altra divisió" i considera que "la seva obra s'ha de donar a conèixer internacionalment".
"Estem parlant d'un autor que ens situa en els corrents més poderosos, vius i influents de la poesia universal contemporània", ha emfatitzat Carles Duarte referint-se a Sampere, "una persona que no es va plantejar mai escriure per a satisfer un determinant lector".
"És bo que els lectors tinguin aquests productes al seu abast per entendre i per tornar a la poesia amb negreta, majúscules i subratllada", ha sentenciat Mireia Vidal-Conte.

Response: El 7 de novembre arriba a les llibreries “Descodificacions”, un volum recopilatori de l’obra del poeta Màrius Sampere, qui va morir el passat mes de maig. El volum, publicat per Edicions Proa, és una iniciativa de Mireia Vidal-Conte i Carles Duarte i consta d’un recull de vuit de les obres del poeta, del primer llibre fins a un dels últims.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'independentisme està "a punt" per la cinquena Diada amb una mobilització massiva.
Des de la manifestació del 2012, el moviment sobiranista ha aconseguit cada any superar les expectatives i treure al carrer milers de persones.
No en serà una excepció aquest 2016, on s'ha optat per un model descentralitzat amb mobilitzacions paral·leles a Barcelona, Salt, Berga, Lleida i Tarragona.
Un any després de les eleccions del 27-S, en plena ofensiva de l'Estat contra l'avanç del procés i amb el debat de com intentar culminar-lo sobre la taula, l'independentisme es posa a prova.
En els darrers dies el ritme d'inscripcions a les mobilitzacions ha augmentat i, malgrat que les xifres eren inferiors a l'any passat, tot apunta que tornaran a ser massives.
Aquest matí, en la darrera actualització de la xifra, el nombre d'inscrits ja supera els 370.000.
El lema "A punt" vol simbolitzar "un país en moviment" cap a la independència.
Els escenaris de les mobilitzacions de Barcelona, Salt, Berga, Lleida i Tarragona –que sumats fan 44 trams- estaran connectats i es donaran pas l'un a l'altre.
A les 17.14 hores, tots els assistents aixecaran un punt groc per simbolitzar el batec d'un nou estat català.
ANC i Òmnium, convençuts de l'èxit
Vint-i-quatre hores abans de la Diada, els presidents de les dues principals entitats sobiranistes del país es van mostrar convençuts que les manifestacions seran un èxit comparable al dels últims quatre anys.
Precisament, Jordi Sànchez (ANC) i Jordi Cuixart (Òmnium Cultural) han explicat que una gran mobilització aquest diumenge farà que, a partir del dia 12, les institucions "facin la feina que els hi demanem".
"Si torna a ser, que ho serà, un èxit ciutadà, l'impacte que tindrà serà clar i servirà per empènyer les institucions a culminar la feina", va subratllar Sànchez.
Què s'haurà de fer?
Després del repic de campanes de la Seu Vella, a les 17.14 hores a Lleida, es llegirà una part del manifest comú i, tot seguit, sonarà una cançó instrumental.
Tothom a Lleida aixecarà els punts fent l'efecte d'un batec al ritme de la música i es passarà el relleu primer a Berga i després a Salt, Tarragona i Barcelona.
Per acabar de culminar l'acció, un coet a cada ciutat anunciarà que ha arribat el moment d'aixecar els punts alhora al ritme de la música, mentre colles castelleres construiran uns pilars que simbolitzaran els valors de la república catalana.
Consells de seguretat
Protecció Civil ha difós aquest dissabte diversos consells de seguretat per a les persones que acudeixin a les manifestacions.
En diversos tuits insten els pares a ensenyar als nens com actuar en cas de perdre's i posar a la canalla braçalets amb el telèfon i la direcció.
També aconsellen acordar punts de referència per a les persones que assisteixin en grup, per poder trobar-se si se separen.
Una altra petició és "esperar a arribar a casa o a un lloc amb wifi" per publicar fotografies o comentaris en xarxes socials amb la finalitat d'evitar el col·lapse de les telecomunicacions.
Recorden que s'ha d'"estar atent a informacions que emetin les autoritats" i que mai es pot ocupar una via d'evacuació.
També demanen portar la documentació a sobre en tot moment, roba còmoda i protegir-se els peus.
Mobilitat
Com que molts dels desplaçaments es faran en cotxe, els organitzadors recomanen sortir amb temps per no col·lapsar les carreteres, així com consultar l'estat del trànsit i els aparcaments que cada ciutat ha preparat.
També en la línia dels desplaçaments, tant FGC, en les línies Barcelona-Vallès i Llobregat-Anoia, com Renfe, amb horaris de dia laborable entre les 14 i 16 h i entre les 18 i les 20 h., han ampliat els seus serveis.
Per últim, a Barcelona, TMB ha reforçat el metro amb més personal i combois però ha limitat les línies de bus.
— Assemblea Nacional (@assemblea) 11 d’agost de 2016
Un desplegament impressionant
Més de 2.500 voluntaris estaran preparats per assegurar-se el bon funcionament de les cinc manifestacions.
Es mobilitzaran 1.000 autocars des de molts punts del país, dels quals com a mínim cinquanta faran diversos viatges.
S'establirà un pont terrestre constant d'autobusos entre Manresa i Berga.
També s'han programat 30 marxes que arribaran als punts caminant, en bici, en paravent, en tractor, nedant o a vela.

Response: Aquest any 2016, la manifestació sobiranista es farà de forma descentralitzada a Barcelona, Salt, Berga, Lleida i Tarragona. Tot i que la participació serà menor comparada amb anys anteriors, continuarà sent massiva. Protecció Civil ha difós consells per a la seguretat durant les manifestacions i s'ha reforçat diverses línies de transport públic per facilitar la mobilitat dels participants.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El Monestir de Sant Joan de les Abadesses porta un any treballant amb una campanya de micromecenatge per restaurar una selecció de 40 volums del segle XV —6.000 pàgines— de gran valor històric que estan en perill de desaparèixer per culpa de les humitats i de la proliferació de microorganismes que van agafar abans de passar a l’arxiu del monestir.
Eren conscients que aquest era el pitjor moment per demanar l’ajut de padrins per finançar aquests treballs d’urgència però la resposta ha sigut molt positiva però calia actuar ràpid.
Demà dissabte es presentarà el primer volum restaurat.
Els treballs han anat a càrrec d’un equip de professionals del taller de restauració del monestir benedictí de Sant Pere de les Puel·les (Barcelona).
Recuperar aquests documents, actualment il·legibles perquè les pàgines estan enganxades entre elles, permetrà conèixer aspectes fins ara desconeguts d’aquell període.
‘És tota una incògnita’, reconeix el rector del monestir.
Els 40 volums seleccionats per ser restaurats daten del segle XV –entre el 1426 i 1466-, un període especialment actiu i esplendorós en la vida de la canònica agustiniana del monestir.
Comprèn des del final de l’abadiat d’Arnau de Vilalba fins a l’inici del de Miquel Isalguer, darrer abat de la canònica, amb fets com la descoberta del Santíssim Misteri, el terratrèmol de 1428, les guerres amb Castella o la construcció del claustre gòtic actual.
El seu mal estat es va descobrir després que alguns historiadors interessats en els documents que hi ha a l’arxiu d’aquest monestir donessin l’alerta.
Si no es fa res, acabaran convertits literalment en pols segons explica el rector del monestir, David Compte.
‘Ens vam adonar que, tot i la qualitat del paper, diferents microorganismes i la humitat de segles passats havien provocat un trencament de la fibra del paper i això fa que les pàgines es desintegrin’, recorda Compte.
Això fa que les fulles quedin enganxades entre elles i que algunes tintes amb components metàl·lics acabin foradant el paper.
‘És un procés actiu que avança i que calia aturar de forma urgent per evitar que es perdés part de la memòria del nostre país perquè seria irrecuperable’, subratlla el rector.
Una informació desconeguda i de gran valor
Els volums escollits són llibres notarials sense il·lustracions on hi ha registrades les operacions de compra i venda que es van fer durant aquell període al monestir de forma detallada.
Segons el rector, el que hi ha escrit és tota una incògnita perquè ara mateix no es poden consultar, són il·legibles.
Està convençut que serà un material molt valuós per als historiadors que podran aportar molta llum a aspectes concrets del monestir que ara mateix es desconeixen.
Cal recordar que aquest monestir compta amb un dels pocs arxius monàstics a Catalunya que conserva, sense gairebé discontinuïtats, la documentació del cenobi des de la seva fundació fins el segle XIX.
Es tracta d’un volum ingent de documentació que permet resseguir la història del monestir i conèixer a fons la vida de la comunitat canonical.
La generositat dels padrins
El rector del monestir admet que van posar en marxa la campanya de micromecenatge en el pitjor moment possible en plena crisi econòmica però creien que no es podia perdre temps.
‘La resposta ha sigut molt positiva’, afirma Compte, que subratlla la generositat dels padrins –alguns fins i tot de fora del municipi- que han entès la importància de recuperar aquest patrimoni.
Les donacions que s’han fet fins ara van des dels 300 euros fins als més de 2.000 euros i han permès arribar als 20.000 euros en aquesta primera fase.
Ara mateix s’estan restaurant varis volums alhora de la mà d’un equip especialista del taller de restauració del monestir benedictí de Sant Pere de les Puel·les (Barcelona).
Demà dissabte es presentarà el primer volum restaurat i també s’aprofitarà per explicar més detalls de la campanya de micromecenatge, amb nous packs d’apadrinament.
Serà a dos quarts de sis de la tarda a la sala Abat Arnau de Vilalba del Palau de l’Abadia, amb la presencia de la germana Dolores Díaz de Miranda, cap del taller de restauració del monestir benedictí de Sant Pere de les Puel·les (Barcelona).
Fan falta molts més padrins per poder acabar de restaurar el conjunt de volums.

Response: Mitjançant una campanya de micromecenatge, el Monestir de Sant Joan de les Abadesses ha aconseguit 20.000 euros per restaurar una selecció de 40 volums del segle XV. Un equip del taller de restauració del monestir de Sant Pere de les Puel·les està restaurant els volums, que tenen pàgines enganxades i estan en perill per culpa d'humitats i la proliferació de microorganismes.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
L'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha confiat que l'Estat donarà el vistiplau a la proposta de passar Barcelona i el seu àmbit metropolità a la fase 0,5 el proper dilluns.
En declaracions a TV3, ha explicat que hi ha "voluntat de coordinació entre totes les administracions" i que pel contacte que hi ha hagut veu "bona voluntat".
Tot i això, ha dit que els experts faran ara l'anàlisi científica.
D'altra banda, ha insistit en la necessitat d'abordar el debat sobre les escoles perquè no es pot tractar els infants com un "efecte colateral".
Colau ha explicat que treballa per poder obrir "tots els equipaments municipals", que inclouen escoles bressol, a l'estiu per oferir servei als que ho necessitin i que així ho han traslladat a Educació.
Colau ha assegurat que les dades indiquen que es va en la bona direcció però ha afegit que no s'ha de perdre de vista que Barcelona i la seva àrea metropolitana són una de les zones amb més densitat de població d'Europa i, per tant, amb "més risc de rebrot".
Per això, ha afirmat entendre que el Departament de Salut "digui que necessita uns dies més" per tenir a punt tot el servei sanitari i, especialment, d'atenció primària.
L'alcaldessa ha afirmat que estan en contacte permanent amb tots els sectors.
En el cas concret de la restauració, que en no passar a la fase 1 no pot obrir, ha valorat que el que reclamen és concreció i ha defensat que es treballa per poder donar-los el més aviat possible.
En aquest sentit, ha dit que és "imminent" presentar la proposta de decret sobre la subvenció per a terrasses i la facilitació d'espais públics perquè puguin mantenir les taules.
Reclama obrir escoles "com a espais comunitaris"
Com ja va fer aquest dimecres, Colau ha insistit que el debat sobre l'obertura d'equipaments educatius abans de l'inici del proper curs escolar estigui sobre taula.
En aquest sentit, ha dit que no demana que s'obrin les escoles de manera immediata, que s'haurà de fer quan es donin les garanties sanitàries, sinó que les administracions abordin el tema.
L'alcaldessa ha apostat per obrir les escoles "com a espais comunitaris" i ha assegurat que així li estan traslladant al conseller d'Educació, Josep Bargalló, en les converses que estan mantenint des del consistori.
"Una cosa és que no comenci el curs normal fins al setembre i una altra que es doni per fet que els nens es queden sis mesos a casa sense un espai de suport", ha declarat.
En el cas de Barcelona, ha afirmat que treballen per poder "utilitzar tots els equipaments públics", que inclouen també escoles bressol i altres centres educatius, perquè aquest estiu estiguin "a disposició dels que més ho necessitin".
Rebutja reduir impostos
Colau ha descartar fer una rebaixa d'impostos "perquè en democràcia són necessaris" i ha explicat que el que s'està fent és habilitar fons extraordinaris per atendre les necessitats de ciutadania i sectors.
Sí ha vist amb bons ulls la referència del vicepresident del govern espanyol Pablo Iglesias d'incrementar impostos als que més tenen perquè és "de sentit comú".
L'alcaldessa ha assegurat que la seva "intenció" és no fer retallades i per això ha insistit a l'Estat que els ajuntaments puguin fer ús del superàvit acumulat en els darrers anys, que no han pogut fer servir pel límit de despesa fixat.
"És hora que ens deixin utilitzar els nostres estalvis", ha declarat.
D'altra banda, Colau ha reconegut l'impacte "enorme" que la crisi tindrà sobre el turisme, que representa un 15% del PIB de la ciutat.
Alhora però ha dit que l'aturada de turistes estrangers ha de servir per "tenir mirada amplia" i "accelerar la transició capa un model més sostenible".
En un sentit similar, ha assegurat que la reducció dràstica de la mobilitat també ha de contribuir a avançar en la lluita contra la contaminació.
Per això, ha afirmat que mesures en què s'ha donat més espai als vianants "han arribat per quedar-se".
L'alcaldessa ha asseverat que no estan en contra del cotxe però ha afegit que "no pot ser el gran protagonista de la mobilitat".
Així, ha apostat pel transport públic, que ha garantit que és un lloc "segur", i la bicicleta.
Es treballa per celebrar una Mercè diferent
Per últim, ha explicat que l'Ajuntament treball perquè les festes de la Mercè es puguin celebrar però ha afegit que "evidentment no seran com sempre".
En tot cas, ha afirmat que es potenciarà la producció de la ciutat per tal d'enfortir i recolzar les companyies i el teixit cultural local.

Response: L’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha afirmat que confia que l’Estat acceptarà que Barcelona i el seu àmbit metropolità passin a la fase 0,5 de desconfinament dilluns vinent. També ha dit que l’Ajuntament estudia obrir les escoles bressol i altres equipaments durant l’estiu com a espais comunitaris i ha promès donar resposta a les demandes del sector de la restauració.