Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La secció tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha admès a tràmit el recurs contra la modificació puntual del POUM de Tossa de Mar (Selva) que permet la construcció d'un hotel.
Una tramitació que va fer l'ajuntament del municipi i que va aprovar de forma definitiva el Departament de Territori i Sostenibilitat amb una resolució el 24 de gener del 2019.
El recurs contenciós l'ha presentat l'Entitat de Conservació d'aquesta urbanització amb l'objectiu d'"impugnar l'expedient, combatre la requalificació de terrenys i la instal·lació d'un nou hotel".
En un comunicat, l'Entitat de Conservació de la urbanització de Santa Maria de Llorell (adherida a la plataforma ecologista SOS Costa Brava) alerta que la modificació puntual del POUM de Tossa de Mar (Selva) que ha tramitat el consistori inclou un "immens volum edificable nou" per a un hotel de 3.725 m2 de sostre i 90 habitacions.
La zona on es vol construir, té pendents superiors al 20%, un fet que comportaria un "gran impacte visual i paisatgístic" que faria impossible al seu entendre la integració en l'entorn.
També apunten l'existència de riscos geològics perquè ja hi ha un desnivell de fins a 9 metres en els propis terrenys on es vol edificar l'hotel.
D'altra banda, denuncien que també es triplicaria el volum d'edificabilitat actual als terrenys, passant dels 1.200 de sostre actual als 3.925 m2 projectats.
I afegeixen que també es preveu la requalificació de terrenys ocupats fins ara per pistes esportives a l'aire lliure (tres pistes de tenis amb piscina), l'Oficina de la urbanització i una edificació destinada a supermercat i restaurant.
Tot això estava abans qualificat com a zona d'equipaments esportius, Clau 12, amb 5.406 m2 de superfície.
Amb la modificació, se suprimeix aquesta zona esportiva i passa a ser una zona d'ús hoteler amb 3.925 m2.
Aquest nou espai es repartiria de la següent manera: 3.723 m2 de sostre per a l'hotel i 200 m2 per a zona de serveis i oficines.
L'objectiu del recurs contenciós és "impugnar l'expedient, combatre la requalificació de terrenys i la instal·lació de l'hotel".
Incompliment de la moratòria de la Generalitat
L'entitat també ha denunciat que l'Ajuntament de Tossa de Mar ha incomplert la moratòria urbanística decretada per la Generalitat que inclouria el sector de Santa Maria de Llorell.
Afirmen que la Junta de Govern Local i els serveis municipals han comès un seguit d'"irregularitats greus".
D'una banda, que la Junta de Govern Local va aprovar un acord de cessions urbanístiques que afecten la finca el 2 de maig d'aquest any, permetent "donar compliment anticipat a obligacions urbanístiques" d'aquest àmbit.
Ja abans, el secretari municipal va emetre un informe el 12 d'abril en relació a l'oferiment de cessions anticipades i els Serveis Tècnics Municipals es van pronunciar sis dies més tard sobre l'ocupació directa i sobre els aprofitaments urbanístics corresponents a les cessions anticipades.
Des de l'associació denuncien que l'acord de la Junta de Govern és un acte "d'execució i desenvolupament del plantejament del tot irregular i contrari a la moratòria urbanística".
I acusen l'Ajuntament de voler "impedir i dificultar la possibilitat de modificar i revistar el contingut des del Pla Director urbanístic de sòls no sostenibles del litoral gironí".
També hi veuen una voluntat de "legalitzar una situació anòmala" com és l'ocupació amb oficines i comercials de forma irregular en uns terrenys qualificats abans com a zona verda i que acaben de ser requalificats amb el planejament aprovat.
L'entitat assegura que el consistori sap que hi ha una sentència que ordenava el tancament de l'activitat d'oficines i comercial que eren irregulars i que amb tot això també es pretén "burlar" el seu contingut.
I alerten que hi ha un conflicte de propietat sobre els terrenys cedits, que el consistori també n'és coneixedor.
"És incomprensible acceptar una cessió de sòl anticipada d'uns terrenys a càrrec d'una persona a la que se li discuteix la condició de titular i propietària", diuen al comunitat.
Per tot plegat, exigeixen al consistori que anul·lin la tramitació feta fins ara pel conjunt "d'irregularitats greus" que han detectat.

Response: El TSJC ha admès a tràmit el recurs presentat contra la modificació puntual del POUM de Tossa de Mar, que permetria la construcció d'un hotel a la Costa Brava. Ha estat l'entitat de conservació de la urbanització qui ha presentat el recurs per combatre la requalificació de terrenys, entre altres coses.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Les assemblees obertes parlamentàries de la CUP debatran durant els propers tres dies quin ha de ser el paper dels anticapitalistes en la propera legislatura, en la qual seran decisius gràcies als nou escons obtinguts el 14-F.
Al final del document de debat, de quatre pàgines, hi apareixen les dues preguntes clau: en quin grau hauria d'assumir responsabilitat institucional la formació i si caldria "plantejar" l'assumpció de la presidència del Parlament.
Aquesta última opció, avançada ahir per l'Ara, és rellevant en el context negociador obert a tres bandes entre la CUP, ERC i Junts.
La formació de Carles Puigdemont assegura que, tenint en compte el resultat en escons -33 per als republicans, 32 per a ells- seria "lògic" assumir la màxima representació a la cambra.
Abans del 12 de març s'ha de constituir el Parlament, en el qual les tres formacions implicades aposten perquè hi hagi majoria independentista.
En la legislatura anterior hi havia dos membres d'ERC i dos de Junts, amb la qual cosa es garantien la majoria davant dels dos representants de Ciutadans i l'únic del PSC.
Aquesta vegada la possibilitat d'entrada de la CUP a la mesa és més real que mai, i una de les dues principals formacions independentistes hauria de renunciar a una plaça per encabir-los.
"El paper de la mesa és important per tal de fer front als atacs del Tribunal Constitucional (TC) a la sobirania del Parlament", ressalta el document intern de la CUP.
Aquesta setmana no es prendrà cap decisió definitiva: al debat dins les assemblees obertes s'hi sumarà un consell polític aquest dissabte en el qual també hi haurà damunt la taula l'entrada al Govern, tot i que no s'hi adoptarà un posicionament concret.
En campanya, la candidata Dolors Sabater va fer equilibris sobre l'entrada al Govern de la CUP, tenint en compte que el debat intern és intens i no tots els sectors ho veuen igual.
eleccions 14-F
La CUP es veu «molt lluny» d'entrar al Govern però s'ofereix per ser a la mesa del Parlament
Els anticapitalistes reclamen abordar l'autodeterminació, l'amnistia, el pla de xoc social, un acord antifeixista i una entesa antirepressiva que inclou el canvi de model policial
En tot cas, els anticapitalistes ja s'han reunit amb els negociadors d'ERC -van coincidir en el gir a l'esquerra que ha fet el procés- i també amb els de Junts, amb els quals van coincidir a l'hora de demanar canvis en les actuacions policials per preservar l'ordre públic.
El paper dels Mossos és central en la negciació, fins al punt que el vicepresident i candidat d'ERC, Pere Aragonès, va haver de comparèixer ahir després de sis nits d'aldarulls per fer costat als Mossos i condemnar els "saquejos" dels últims dies.
Al marge del paper de la policia, els eixos centrals de la CUP per la negociació estan fixats en el document difós aquest matí.
Són tres: full de ruta cap a la independència, amb elements com la taula de negociació, el referèndum, estructures de control del territori, amnistia, fi de la repressió i de la judicialització i retorn dels exiliats; un pla de rescat social davant la pandèmia, amb renda bàsica universal, aturada dels desnonaments i reducció de la jornada laboral; i un canvi de model econòmic "des d'una perspectiva social, ecologista i feminista", com recull el document.
La negociació s'estableix en dues fases: explorar acords en base a aquests tres elements i, després, debatre quina representació institucional ha de tenir la CUP.
El text analitza el resultat electoral i dota d'importància el fet que l'independentisme, arran de la baixada de participació, hagi perdut vots en nombres absoluts malgrat haver superat el 50% dels sufragis per primera vegada en percentatge.
La CUP situa els comuns com a contraris al referèndum i es mostra preocupada per l'entrada de Vox al Parlament perquè ho ha fet gràcies als vots en barris humils i en barris benestants, com exemplifiquen els casos de Pedralbes i les Tres Torres a Barcelona.

Response: La CUP farà assemblees obertes per decidir quin serà el seu paper i quin grau d'implicació en el govern ha de tenir la formació. Les principals exigències dels anticapitalistes seran abordar l'autodeterminació, l'amnistia, el pla de xoc social, un acord antifeixista i un canvi del model policial, després dels aldarulls que s'estan donant a Barcelona.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L’enllumenat de Castelló llueix ja en més de 9.000 punts urbans d’una forma més eficient, sostenible, precisa i intel·ligent.
El projecte de finançament europeu gestionat per l’Institut per a la Diversificació i l’Estalvi de l’Energia (IDAE) frega pràcticament l’equador del seu procés d’implementació.
Són ja més del 41% de noves lluminàries LED instal·lades en quatre dels sis districtes sobre els quals s’estén aquesta “aposta ferma” que des de l’Ajuntament de Castelló, amb la cooperació dels fons europeus FEDER, “hem realitzat per a transitar cap a una economia baixa en carboni gràcies a les més de 7.000 tones de CO₂ que s’evitaran a l’atmosfera; per a reduir els nivells de contaminació lumínica i el cost de la factura de la llum, que baixarà en 1,9 milions d’euros a l’any”, ha recordat l’alcaldessa, Amparo Marco
L’Ajuntament ha posat en marxa una campanya informativa amb l’objectiu de donar a conèixer a la ciutadania l’impacte positiu d’aquest nou il·luminat LED més eficient, verd i saludable.
Entre altres coses, aquest divendres dia 25 de juny, hi haurà un punt d’informació en la plaça de la Pescateria.
“Amb la substitució dels actuals llums de vapor de sodi per LED aconseguirem un Castelló més verd i més aliat amb el planeta, més saludable i més segur, perquè emergeix una manera d’il·luminar els carrers no sols més respectuosa amb l’entorn, sinó molt més precisa i uniforme, afavorint la visibilitat i la seguretat”, ha afegit Marco.
L’eficiència és un altre dels punts importants del projecte, que suma 10,5 milions d’euros a càrrec del FEDER i l’Ajuntament de Castelló, que revertiran positivament a la ciutat.
Els 24.000 nous fanals duren més del doble que les tradicionals.
A més, permeten ajustar el nivell d’il·luminació de la xarxa local al marc legal europeu del reglament d’eficiència energètica i converteixen a Castelló en referent en tecnologia, situant la ciutat entre les més eficients i menys contaminants.
Així, de les 24.000 lluminàries que comprén el projecte, 9.000 llueixen ja en diverses zones del Grau, el centre urbà i els districtes oest i est.
Queden pendents de l’inici dels treballs la zona sud i nord, encara que s’espera que arranquen en les pròximes dues setmanes.
L’empresa Ferrovial, una de les quatre adjudicatàries de l’actuació, ha completat pràcticament la renovació lumínica al Grau: dels 2.584 punts de llum previstos s’han instal·lat 2.195, un 84,9%.
Queda pendent l’inici dels treballs en el districte nord, on es canviaran 4.076 lluminàries.
També avança la transformació per LED de l’enllumenat urbà en la zona centre, amb el 65% de les noves llums col·locades per part de l’UTE Telecso-Aceínsa Movilidad, un total de 1.600 de les 2.500 previstes.
En aquesta zona queden pendents, entre altres, el carrer Major i Enmig; les places Santa Clara i Major; i el carrer Trinidad i Casalduch.
S’ha completat el mapa quasi al complet en l’àrea des de l’avinguda rei En Jaume a l’avinguda Barcelona, incloent el parc Ribalta i els seus voltants; la plaça Maria Agustina i adjacents; el carrer Colón i bona part d’Alloza, Cavallers i Governador.
Al 54% s’eleva el percentatge de muntatge de l’actuació en la zona est, on es renovaran 4.200 punts de llum.
Aquesta setmana els operaris de l’empresa Imesapi han acabat la instal·lació dels projectors de la línia del TRAM en l’avinguda de la Mar fins al Grau.
Els treballs s’han realitzat en horari nocturn aprofitant l’absència de trànsit per a poder llevar la tensió de la catenària.
Dins del sector est estan ja acabades també les zones principals, com el parc Rafalafena i el de l’Auditori; el bulevard Blasco Ibáñez; o el parc Geòleg José Royo Gómez.
En les pròximes setmanes s’escometran zones com les places Borrull i Fadrell; la resta de la zona de Rafalafena; el tram de l’avinguda Germans Bou fins al Museu de Belles Arts o Chatellerault.
Finalment, el barri del Raval Universitari llueix ja pràcticament al complet amb tecnologia LED.
És la zona més avançada del districte oest, que escomet Elecnor.
Ací en aquesta part de la ciutat s’han projectat 6.930 lluminàries, de les quals es porten instal·lades 3.000, el 43,29%.
Queden a l’espera del muntatge les 3.800 que il·luminaran la zona sud.
Es preveu l’inici dels treballs al llarg del mes de juliol.

Response: L'Ajuntament de Castelló ha decidit canviar l'enllumenat de la ciutat per unes lluminàries LED que reduiran la contaminació que suposa aquest servei. A més a més, es reduirà el cost de la factura de la llum a 1,9 milions d'euros a l'any. Ja s'ha instal·lat el 41 % de les lluminàries planejades.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La declaració d’intencions de l’editorial Adesiara és cristal·lina sobre el llibre Els avantatges i els desavantatges de les lletres de Leon Battista Alberti: «En una època en què el saber s’ha convertit en una vil mercaderia, en què solem triar les carreres universitàries per les ‘sortides’ professionals que suposem, sovint erròniament, que tindran, en què l’ideal de vida desitjat per molta gent és enriquir-se ben de pressa, en què es valora més un bon tiberi que un bon llibre, els estudis literaris, per força, van de mal borràs.»
Què deia l’humanista Alberti al segle XV sobre la funció de la literatura, l’home de lletres i la seva funció social?
Com s’aproximava el Renaixement en aquestes qüestions?
El volum serà a les llibreries la setmana del 17 de setembre i de ben segur que estimularà la ploma i la reflexió de molta gent de lletres d’avui.
Mentrestant, us en fem un avançament.
L’editor d’Adesiara, Jordi Raventós, reflexiona en aquest escrit sobre el llibre i quin servei ens pot fer avui:
Les lletres tenen (i tenien) mala peça al teler
Confesso que un dels objectius inicials d’Adesiara va ser de donar veu a casa nostra als grans mestres del Renaixement, que penso que en general han estat bastant negligits.
Després de la publicació de títols com ara La meva ignorància i la de molts altres, de Francesco Petrarca, o Eduqueu ben aviat els infants en les lletres, d’Erasme de Rotterdam –per citar-ne dos dels més emblemàtics–, ben aviat arribarà a les llibreries, traduït per primera vegada en català pel llatinista Àlex Coroleu i en edició bilingüe, un dels més interessants i vigents, al meu parer, d’aquest període fascinant: Els avantatges i els desavantatges de les lletres (De commodis litterarum atque incommodis), de Leon Battista Alberti (1404-1472), figura destacadíssima de l’aventura cultural que coneixem amb el nom d’humanisme.
En una època com la nostra, en què el saber s’ha convertit en una mercaderia i les carreres universitàries solem triar per les ‘sortides’ professionals que suposem, sovint erròniament, que tindran, crec que val la pena de tenir present aquesta reflexió rigorosa i personal sobre la professió del literat i les privacions i els inconvenients que haurà d’afrontar el qui vulgui dedicar-se a l’estudi de les lletres.
Diu Alberti: «No trobarem en les lletres cap avantatge (entenent per aquest mot els béns materials) tret del coneixement.»
En efecte, el coneixement, l’erudició, la cultura, requereixen un esforç ben notable i sovint moltes hores de vetlla, però aporten un gaudi intel·lectual que no és possible de pagar amb diners.
És clar que, avui com ahir, «entre totes les coses vanes que els mortals consideren particularment avantatjoses, sembla que per a uns la principal són les riqueses, per a d’altres els honors, per a d’altres els plaers, i que totes siguin coses per les quals hom hagi de lluitar encaridament».
Els de lletres són una minoria, certament, i sembla que els qui remenen les cireres ho volen, vist el poc interès que solen demostrar per les humanitats.
Diu Alberti: «T’equivoques, jove, si poses els aplaudiments de la gent per davant de la virtut, si no poses el caprici de la fortuna, el tumult del fòrum, el favor popular darrere del coneixement i la saviesa.»
Com podem veure, alguns joves s’equivocaven al segle XV i molts joves i no tan joves, segons que sembla, van lluny d’osques al XXI.
Em ve al cap, no sé per quina connexió inescrutable, la imatge d’una mare que es queixava amb força vehemència del preu, irrisori, d’un llibre que volia comprar per al fill, mentre el minyó, al costat, jugava (a matar enemics, naturalment) amb un mòbil que valia cinquanta vegades més que el llibre en qüestió.
Sí, els qui remenen les cireres, en el cas d’aquesta mare, ja han vençut.
Tanmateix, ara la mare, el fill i tots els qui vulguin enriquir-se de debò poden llegir, si més no, Leon Battista Alberti en català.
Jordi Raventós, editor

Response: El llatinista Àlex Coroleu ha traduït al català l'obra d'Alberti, "Els avantatges i els desavantatges de les lletres", destacant l'interès vigent per l'humanisme. Alberti defensa que el coneixement és l'únic avantatge que ofereixen les lletres. En una època on preval la valoració del tiberi per sobre dels estudis literaris, les humanitats sofreixen.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha assegurat aquesta nit, en el missatge institucional amb motiu de la Diada Nacional de Catalunya, que “l’Estat s’està desconnectant dels seus compromisos i obligacions amb Catalunya, desatenent els serveis que per llei està obligat a prestar als ciutadans, al marge de conjuntures polítiques”.
El cap de l’Executiu ha lamentat l’actitud del govern espanyol envers el moment que viu el país, “ignorant les necessitats dels catalans”, i ha remarcat que, en els darrers mesos, s’ha demostrat que “la desinversió crònica en infraestructures no només afecta l’economia, sinó també el dia a dia de la gent”.
“Al costat d’aquesta situació que no canvia, continua la paràlisi institucional i política a l’estat espanyol, on els partits són incapaços de posar-se d’acord per governar”, ha remarcat.
Per aquest motiu, ha assegurat que “sense política es fa difícil dialogar, sobretot amb qui no vol i només fa servir la justícia per intentar resoldre un problema que és polític”.
“Calla qui hauria de parlar i parla qui hauria de callar”, ha reblat.
Tot i els entrebancs, Puigdemont ha subratllat que, afortunadament, “Catalunya és un país que té un projecte de futur”, i el “construirem amb el diàleg i la convivència que sempre ens han caracteritzat”.
“Els catalans no ens hem negat mai al diàleg i s’ha demostrat al llarg de la història que som capaços de pactar des de les opcions ideològiques més diverses per tirar endavant el país”, ha assegurat, per recordar que, “en els moments decisius”, des de la transició fins ara, “hem sabut crear un clima de confiança per culminar els objectius que tenim plantejats”.
“Que Catalunya pugui escollir en llibertat el seu camí”
La Diada Nacional d’enguany és important, ha dit Puigdemont, “no només per refermar aquesta voluntat de ser com a poble”, sinó també “per encarar un curs polític en què caldrà prendre decisions que garanteixin que Catalunya pugui escollir en llibertat el seu camí”.
I aquest encàrrec, ha remarcat el president, es farà, des del Govern i des del Parlament, “dialogant, pactant i votant, sempre al costat de la gent”.
En un altre moment del missatge institucional, el president del Govern ha fet referència al moment actual de la Unió Europea, que ha qualificat de “delicat”, per la crisi de refugiats i l’ascens dels populismes, la qual cosa, ha dit, “l’obligarà a refermar els seus principis fundacionals, basats en la llibertat, la democràcia i els drets humans”.
Europa, ha afegit, també s’ha de replantejar el seu funcionament després del referèndum del Brexit i en aquest sentit ha apostat per “enfortir el paper de la UE”.
Una Unió, ha dit, que “està canviant i demostra flexibilitat i pragmatisme quan li convé, enterrant els discursos immobilistes”.
En aquesta mateixa línia, el president de la Generalitat ha reivindicat la vocació europeista de Catalunya, un país que “vol continuar sent part d’aquesta Europa, amb els seus defectes i les seves virtuts”, però que “ho vol ser com a actor i no com a simple espectador”.
Pel que fa a la situació econòmica que viu el país, el cap del Govern ha recordat que Catalunya és el territori que més inversions estrangeres rep i el que més exporta, “amb una economia dinàmica que comença a sortir de la crisi gràcies a l’esforç ingent de la gent, dels empresaris, dels treballadors, dels autònoms, i d’un govern, el de la Generalitat, que vol ajudar l’emprenedoria i alhora evitar el risc de fractura amb polítiques socials que garanteixin la cohesió de la nostra societat”.
“La crisis encara és present en moltes llars catalanes, però ens n’estem sortint amb l’esforç de tots”, ha afirmat, i ha fet notar que el Govern “governa per a tots els catalans, sense distincions de cap mena, i vetllarà pel manteniment del progrés, el benestar, la cohesió i la convivència”.

Response: Puigdemont, al missatge institucional per la Diada, ha dit que l'Estat espanyol no està compromès amb les obligacions amb Catalunya, que amb la situació política, el diàleg entre la Generalitat i el govern espanyol es fa difícil, i que Espanya intenta fer servir la justícia per solucionar problemes polítics. Així mateix, el president ha parlat també de la UE.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Fins a quatre monogràfics de cotxes i motocicletes clàssics, un ampli mercat d’accessoris i col·leccionisme i la secció de venda de cotxes i motos amb més de 25 anys esdevindrà la completa oferta de la XXIV Expoclàssic de Mollerussa, que tindrà lloc del els dies 4 i 5 de maig.
Ho han explicat l’alcalde de la capital del Pla d’Urgell i president de Fira de Mollerussa, Marc Solsona, i el director de l’ens firal, Poldo Segarra, en la roda de premsa de presentació de la convocatòria d’enguany que comptarà amb 34 expositors.
29 ho faran amb una parada al Mercat de l’Automòbil, Motos, Accessoris i Col·leccionisme, mentre que els altres 5 corresponen a clubs.
Pel que fa a la procedència d’aquests expositors, Segarra ha destacat que l’àmbit d’influència va més enllà de les comarques de Ponent.
Així un 50% dels expositors venen de l’àrea metropolitana de Barcelona i la Catalunya centralprocedents de la demarcació de Barcelona, un 25% de Lleida i el 25% restant a parts iguals entre el País Valencià i Espanya.
Monogràfics
Com és habitual, a més del mercat amb recanvis i peces de col·lecció, el Saló ofereix diferents monogràfics, els quals enguany augmenten i es faran quatre.
Dues mostres seran sobre vehicles i estaran dedicades a la firma francesa Citroën, amb motiu del seu centenari, i al model 1430 de Seat.
Entre els exemplars que el públic podrà veure a la mostra de Citroën destaquen un 5 cavalls –conegut com a cua de gall- del 1925 o un Maserati del 1966.
Motos
Pel que fa al sector de les motocicletes també s’exposaran dues mostres, una dedicada a motos de preguerra, amb models dels anys 20, 30 i 40, i on es podran veure, entre altres, una Norton H16 del 1931 o una Royal Enfield del 1936.
La segona mostra serà sobre motos esportives catalanes, amb models de Bultaco, Montesa o Ossa.
Visites de clubs amb concentració de clàssics
D’altra banda, el certamen és també any rere any punt de trobada per a clubs del sector del motor clàssic amb concentracions i visita al Saló.
En aquest sentit, el club Històrics.org ha organitzat per al dissabte dia 4 una trobada de porsches a la qual està previst assisteixin entre 30 i 40 vehicles.
També està confirmada una trobada de cotxes americans, el diumenge al matí, així com una altra d’autocaravanes Volkswagen –que ja van venir l’any passat– i que enguany tornen a repetir la seva visita a la fira.
Els models d’aquestes trobades compten amb un espai al voltant del Recinte Firal per estacionar, la qual cosa permet als visitants poder veure també aquests vehicles.
XXVI Trobada de Motos Clàssiques
Diumenge, 5, es portarà a terme la tradicional Trobada de Motos Clàssiques, una cita que enguany arriba a la seva vint-i-sisena convocatòria amb la previsió d’aplegar un any més una setantena de participants.
Com en anys anteriors, la sortida tindrà un recorregut pla d’uns 75 quilòmetres i enguany farà l’habitual parada als cellers Costers del Sió a Flix-Montgai.
La concentració, en l’organització de la qual col·labora l’associació Motos Clàssiques Ponent, serà a dos quarts de nou del matí amb la recollida de pitrals per continuar amb el tradicional esmorzar i posterior sortida a les deu del matí.
El recorregut d’enguany serà Mollerussa – Golmés – Castellnou de Seana – Ivars d’Urgell – Castellserà – Preixens – Montgai – Penelles –Mollerussa.
El Saló va rebre l’any passat 10.000 visitants
Uns 10.000 visitants van passar l’any passat per la fira Expoclàssic, una xifra que des de l’organització es confia a mantenir enguany, segons ha explicat el director de Fira de Mollerussa.
Recordar que el certamen estarà obert al públic dissabte dia 4 de les deu del matí a les vuit del vespre i diumenge dia 5 de les deu del matí a les dues del migdia, sent el preu de l’entrada de 3 euros.
D’altra banda, Segarra ha recordat també que aquesta fira coincidirà igual que l’any passat amb el certamen de cavalls EquiMollerussa, si bé ha dit “són públics diferents” i esdevé una oferta “complementària”.

Response: El 4 i 5 de maig se celebrarà la XXIV Expoclàssic de Mollerussa, on s'exhibiran fins a quatre monogràfics de cotxes i motocicletes clàssics i també comptarà amb un ampli mercat d'accessoris i col·leccionisme. Aquest certamen és també un punt de trobada per als clubs del sector del motor clàssic. S'espera que tornin a passar per l'Expoclàssic unes 10.000 persones.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El Tribunal de Comptes veu un excés en el límit màxim de despeses en quatre partits del País Valencià durant les eleccions municipals de maig del 2015 i, en aquest sentit, adverteix que la superació dels límits previstos en la Llei orgànica de règim electoral General (Loreg) constitueix una irregularitat que es pot sancionar.
Segons l’Informe de fiscalització de les Comptabilitats de les Eleccions Locals del 2015, els partits valencians amb excés en el límit màxim de despeses són Liberals de Benidorm, Xàbia Democràtica-Ciutadans per Xàbia, Unió Popular de Nàquera i Ciutadans per Benidorm.
A més, en el cas dels tres primers, l’òrgan fiscalitzador adverteix de manca de coherència interna en la comptabilitat retuda.
No obstant això, en cap d’aquests casos s’estima que no procedeix la formulació de proposta de no adjudicació o reducció de la subvenció electoral que correspongui percebre a la formació política.
En el cas concret de Liberals de Benidorm, formada per ex-membres del PP i el PSOE, el Tribunal de Comptes indica que la formació política ha superat el límit màxim de despeses en 25.553,96 euros, el que ha suposat un excés del 336,63 per cent sobre el límit -7591, 10 euros-.
S’ha superat, així mateix, el límit màxim referit a les despeses de publicitat exterior en 139,48 euros, la qual cosa ha suposat un excés del 9,19 per cent.
Igualment s’ha superat el límit màxim referit a les despeses de publicitat en premsa i ràdio en 8.161,78 euros, amb un increment del 437,61 per cent.
Respecte al partit Xàbia Democràtica-Ciutadans per Xàbia, l’òrgan fiscalitzador indica que aquesta formació política ha superat el límit màxim de despeses aplicable a aquest procés electoral a 14.059,56 euros, amb un excés del 339,72 per cent.
De la mateixa manera, subratlla que la comptabilitat electoral presentada no guarda una coherència interna, en existir una diferència de 3.964,32 euros entre els ingressos i les despeses declarades per la formació política, sent aquest import no concordant amb el saldo del compte electoral al tancament de la comptabilitat fiscalitzada que ascendia a 1.269,58 euros.
Pel que fa a Unió Popular de Nàquera, el Tribunal de Comptes veu un excés en el límit màxim de despeses de 10.215,60 euros i també assenyala que la comptabilitat presentada per la formació política no guarda coherència interna, atès que s’han registrat recursos i despeses no ingressats ni pagats a través del compte bancari electoral, pels imports que es reflecteixen en l’apartat relatiu a la ‘Tresoreria de campanya’.
Indica, així mateix, que tot i que la formació política ha obert un compte bancari específic per a les eleccions locals, en la comptabilitat presentada figuren cobraments i pagaments per imports de 200,44 i 1.961,05 euros, respectivament, que no han estat efectuats a través del compte electoral, el que incompleix la Loreg.
‘Totes les despeses irregulars’
Pel que fa a Ciutadans per Benidorm, indica que totes les despeses declarades per Ciutadans per Benidorm es consideren ‘irregulars’.
En concret, 9.462,03 euros per no estar degudament justificats i 1.515,04 euros per correspondre a serveis de restauració que no tenen la consideració de despeses electorals.
L’òrgan fiscalitzador també assenyala que ha superat el límit màxim de despeses en 2.093,70 euros, el que representa un excés del 27,6 per cent sobre el límit i, a més, la comptabilitat presentada no guarda una coherència interna entre les despeses i ingressos declarats i la documentació justificativa aportada per la formació.
No obstant això, sí que parla de Compromís i d’EUPV.
Pel que fa al primer, indica que en la comptabilitat de la coalició hi figuren despeses per operacions ordinàries, per import total de 64.213,90 euros, els conceptes de les quals no tenen la consideració de despesa electoral.
A més, assenyala que la formació política ha realitzat pagaments amb posterioritat als 90 dies següents al de la votació per un import de 3.017,16 euros.
Les despeses pendents de pagament a la data de presentació de la comptabilitat sumen 789.194,66 euros.
Pel que fa a EUPV, el Tribunal de Comptes assenyala que figuren despeses per operacions ordinàries, per import total de 4.518,59 euros en el cas del partit a València, corresponents a despeses de restauració que no tenen la consideració de despesa electoral.
També apareix la mateixa indicació en el cas del partit a Castelló, per import de 2.000,13 euros.

Response: El Tribunal de Comptes considera que quatre partits del País Valencià (Liberals de Benidorm, Xàbia Democràtica-Ciutadans per Xàbia, Unió Popular de Nàquera i Ciutadans per Benidorm) van superar el límit de despeses durant les eleccions municipals del 2015. L’organisme adverteix que segons la Llei orgànica de règim electoral General, aquests excessos en la despesa constitueixen una irregularitat sancionable.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El divorci entre Junts per Catalunya i el PDECat sembla ja irreversible.
Ambdós partits encara han tingut converses aquest mes d’agost, però la decisió de la formació de David Bonvehí de portar el partit del president Carles Puigdemont als tribunals per reclamar el nom de Junts per Catalunya ha dinamitat els últims ponts que els quedaven.
El PDECat va interposar a començament d’agost una demanda al jutjat en contra del canvi de titularitat de Junts per Catalunya, que es va materialitzar el 10 de juliol, quan dirigents afins a Puigdemont van aconseguir la titularitat de la marca electoral després d’una assemblea telemàtica.
El partit de Bonvehí diu que aquesta assemblea telemàtica no va existir i per això ha recorregut a la justícia espanyola.
Això farà que d’aquí a poc el jutge convoqui una vista per a decidir si pren mesures cautelars i suspèn l’ús del nom Junts per Catalunya, que ara fa el congrés constituent, el qual va començar el 25 de juliol i acabarà el 4 d’octubre vinent.
Malgrat haver interposat la demanda a començament d’agost, Bonvehí va continuar negociant un possible acord electoral amb Junts per Catalunya fins la setmana passada.
Després de veure rebutjada la proposta de fer una coalició electoral, amb un repartiment del 50% de les llistes electorals, aquest mes Bonvehí ha proposat en diverses reunions amb el secretari general de Junts, Jordi Sánchez, d’incloure membres del seu partit en quatre llocs de sortida a la candidatura a les eleccions catalanes, en canvi d’ajornar un any la decisió sobre el futur del PDECat.
A més de reunir-se amb Sánchez, Bonvehí també ho ha proposat a Quim Forn, Josep Rull i Jordi Turull, amagant-los que havia portat el contenciós als tribunals.
Però la setmana passada va informar Sánchez d’aquesta iniciativa, cosa que va fer miques les negociacions.
La proposta d’incloure quatre noms a la candidatura de Junts per Catalunya tenia partidaris dins la formació de Carles Puigdemont, però una vegada l’executiva va assabentar-se de tot, no tan sols s’hi ha tancat la porta sinó que els càrrecs electes de Junts i quadres del partit que encara mantenien doble militància n’han començat a plegar en bloc.
Junts considera que Bonvehí els ha enganyats intentant de negociar quan ja havia obert la via judicial.
Una via judicial que no preocupa Junts, perquè creuen que no reeixirà, però que sí que ha malmès el clima de confiança amb Bonvehí.
La tesi de Junts és que Bonvehí ha fet un doble joc, mirant d’arribar a un acord amb el partit de Puigdemont, mentre preparava el PDECat per anar a les eleccions tot sol.
L’entorn de Bonvehí diu que Junts sabia que s’havia presentat la demanda, però no precisa d’ençà de quan.
El resultat és que ha començat una escalada pública d’estripades de carnet del PDECat que va arrencar dissabte amb tot el grup de Junts al senat espanyol i amb el conseller Lluís Puig, va continuar ahir amb els responsables i quadres del partit al Baix Llobregat, i continuarà probablement aquests dies vinents.
La ruptura causarà el trencament del grup parlamentari al congrés espanyol, perquè hi ha diputats del PDECat lleials a Bonvehí, com Genís Boadella i Sergi Miquel.
La ruptura també pot tenir conseqüències al grup del Parlament de Catalunya, tot i que els diputats, tant de Junts com del PDECat, ja van acordar abans de l’estiu d’acabar la legislatura sense trencadissa.
Una vegada dinamitada qualsevol possibilitat d’entesa, la situació més probable és que el PDECat opti per presentar-se a les eleccions tot sol.
Una opció defensada d’ençà del primer dia pel batlle d’Igualada, Marc Castells, i el de Mollerussa, Marc Solsona.
Tanmateix, diuen que la candidata més ben situada pot ser la consellera d’Empresa, Àngels Chacón, tot i que la decisió oficialment no ha estat presa.
I si la iniciativa judicial no va endavant, ho haurà de fer amb les seves sigles, cosa que no ha passat mai fins ara.

Response: Mentre negociava la inclusió de quatre noms del PDECat a les llistes de Junts per Catalunya per a les pròximes eleccions catalanes, David Bonvehí ja havia denunciat el partit de Carles Puigdemont per reclamar el nom de Junts per Catalunya. Això ha precipitat el trencament entre les formacions, fet que podria tenir conseqüències al Congrés dels Diputats i al Parlament.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L'Acadèmia del Cinema segueix escalfant motors per als XII Premis Gaudí, que es lliuren diumenge vinent.
En una nova sessió de les Converses de l'Acadèmia celebrada aquest dimarts a Barcelona l'entitat ha convocat els quatre directors nominats enguany: Neus Ballús, directora i co-guionista de El viatge de la Marta; Belén Funes, directora i co-guionista de La hija de un ladrón.
Lucía Alemany, directora i co-guionista de La innocència; i Carlos Marques-Marcet, director i co-guionista de Els dies que vindran.
La necessitat que el domini de les dones enguany en aquesta categoria (i en d'altres) no es quedi en anècdota, així com la capacitat de resistència i d'excel·lència d'unes produccions els pressupostos de les quals són molt petits han estat dos dels temes centrals del debat.
Moderada pel periodista i crític de cinema Àlex Gorina, membre de l'Acadèmia del Cinema Català, la taula rodona amb els nominats a la Millor direcció dels XII Premi Gaudí ha abordat qüestions com la naturalesa de la feina dels directors, els temps de producció, la família com a tema present en les quatre produccions nominades, les limitacions pressupostàries que també agermanen els quatre films i la reclamació de més fons públics i privats pel cinema català, o la qüestió del gènere en una edició dels premis amb més nominacions femenines que mai, i de forma especial en aquesta categoria, amb tres directores nominades i un director.
Per donar peu, Àlex Gorina ha apuntat el "nivell excepcional" de les pel·lícules nominades (i els directors) d'aquesta edició, així com la "feminització excepcional, que no està passant en altres cinematografies.
Ja no és un tema de paritat sinó d'un ímpetu femení", ha analitzat.
Produccions, ha afegit Gorina, que també comparteixen la seva modèstia pressupostària (cap de les nominades supera el milió d'euros).
Al respecte, directors com Marqués-Marcet han apuntat que "no és casual" que les quatre millors direccions siguin de films de baix pressupost, en el sentit que en un context de manca de finançament, "les pel·lícules que surten bé són les que són capaces d'adaptar-se".
"Dirigir és saber treure les castanyes del foc, en funció dels recursos.
La flexibilitat fa que puguem arribar a la meta", hi ha afegit Lucía Alemany, que debut amb 'La innocència'.
No obstant això, Neus Ballús ha considerat "evident" que calen més recursos pel cinema català i ha apuntat a una gran dolència del sector a Catalunya.
"Estem fent molt bé el dimensionament dels projectes, però tenim un problema d'impacte en la societat, que tot això no arriba com hauria d'arribar i no es viatja prou bé", ha lamentat respecte la projecció interior i exterior del cinema català.
Cal seguir "vigilants"
En relació a l'emergència de les dones del sector, especialment en les nominacions d'aquesta edició dels Gaudí, la taula ha celebrat que així sigui, però les directores i el director no es conformen, ni es refien.
"Tenim una fotografia molt bona de nominacions, que reflecteix una decisió dels acadèmics, però el total de la producció cinematogràfica no és paritària", ha alertat Neus Ballús.
Per això, "hem d'exercir la vigilància, perquè sinó (en anys vinents) tornarem a ser on som", ha vaticinat.
Belén Funes ('La hija de un ladrón') l'ha secundat, i ha valorat que la igualtat efectiva "s'haurà aconseguit" quan "el relat es reparteixi" i comencin a sortir "altres històries, altres punts de vista, altres personatges i altres recursos que no siguin els de sempre; estem començant", ha afirmat.
Els nominats a Millor Muntatge clouran dijous les Converses de l'Acadèmia amb una nova sessió a la seu barcelonina de l'SGAE.
Són Ana Pfaff, co-muntadora de 'Els dies que vindran'; Bernat Aragonés AMMAC, muntador de 'La hija de un ladrón'; Juliana Montañés, muntadora de 'La innocència'.
Unes Converses que en aquesta ocasió van arrencar el darrer mes de desembre amb una primera trobada dels nominats a Millor Guió en aquesta edició dels Premis Gaudí.
Amb aquesta fórmula de trobades entre els professionals i el públic les setmanes i dies previs als Gaudí (estrenada amb aquest format l'any passat), l'Acadèmia del Cinema no només escalfa motors de la propera edició dels seus premis, sinó que pretén acostar al públic els professionals que treballen darrere de les càmeres de les pel·lícules premiades o nominades.

Response: L’Acadèmia del Cinema ha celebrat una taula rodona amb Neus Ballús, Belén Funes, Lucía Alemany i Carlos Marqués-Marcet, nominats en la categoria de Millor direcció als XII Premis Gaudí, que se celebraran diumenge vinent. Moderats per Àlex Gorina, han posat en comú la seva visió de la professió, l’auge de les directores i la situació de la indústria cinematogràfica catalana.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L'exlíder serbobosinà Radovan Karadzic ha estat declarat culpable de genocidi per la matança d'Srebrenica, on l'any 1995 van morir 8.000 musulmans.
El Tribunal Penal Internacional per a l'Antiga Iugoslàvia també el considera culpable de crims contra la humanitat en diversos municipis bosnians, tot i que en aquest cas no l'ha considerat responsable de genocidi.
Karadzic, de 70 anys, feia front a 11 acusacions, i a més del genocidi a Srebrenica i els crims contra la humanitat a Bòsnia, ha estat considerat culpable dels delictes de persecució, extermini, deportació i assassinat pel setge de Sarajevo.
Per tot plegat, el tribunal de La Haia el condemna a 40 anys de presó.
21 anys després, Karadzic ha estat declarat culpable "per haver organitzat la campanya de destrucció de Bòsnia i posterior neteja ètnica de la població que no fos d'ascendència sèrbia", entre els anys 1992 i 1996, mentre era al capdavant del govern.
Segons el jutge responsable del cas, O-Gon Kwon, se'l considera "una figura clau de la propaganda contra els musulmans i els croats" que identificava aquests dos grups ètnics com a "enemics històrics dels serbis" i amb els quals "la convivència era impossible".
El magistrat ha responsabilitzat Karadzic dels crims de les tropes serbobosnianes durant el conflicte bosnià, entre els que ha remarcat "assassinats massius que equivalen a exterminació" i que les víctimes van ser "escollides per la seva identitat com a musulmans bosnians i croates bosnians".
Dos dels càrrecs més representatius que pesaven sobre l'exlíder serbobosnià i pels que finalment ha estat condemnat són la presa de la ciutat de Srebrenica, l'any 1995, i el setge de Sarajevo, entre els anys 1992 i 1996.
Només aquests dos episodis van suposar l'assassinat de més de 20.000 persones.
En el cas de Srebrenica, on 8.000 musulmans van ser exterminats en el que es considera una de les pitjors matances des de la Segona Guerra Mundial, el tribunal l'acusa de "genocidi, persecució, exterminació, assassinat, deportació, actes inhumans, terror, atacs il·legals i presa d'ostatges".
El tribunal considera provat que Karadzic va ordenar la presa d'aquesta ciutat i que era coneixedor dels assassinats "sota la direcció i l'ordre del general Ratko Mladic", cap de l'exèrcit serbo-bosnià, que també està pendent de condemna en el mateix tribunal.
En relació al setge de Sarajevo, durant el qual "es va disparar i bombardejar als ciutadans pràcticament cada dia i de forma deliberada", el tribunal conclou que Karadzic en tenia coneixement, ja que era "la màxima autoritat política i, a la vegada, comandant suprem de l'exèrcit".
Per això, considera que "va donar ordres estratègiques" i que el setge "hauria estat impossible sense el seu suport".
Pel que fa a les matances perpetrades a set poblacions bosnianes, si bé el tribunal ha considerat que "es va assassinar i maltractar físicament i psicològicament a bosnians musulmans i bosnians croats" per la seva identitat, ha descartat que l'objectiu fos "destruir-los com a grup", considera que "no hi ha prou proves" per parlar de genocidi i, per tant "no fa a l'acusat responsable" d'aquest crim.
Sí que ha de fer front però a nombroses acusacions de crims contra la humanitat, ja que el jutge considera que l'acusat "no només era informat i plenament conscient" de les atrocitats comeses sinó que, a més, "no va prendre prou mesures per prevenir o castigar" els exterminis, les deportacions, les persecucions i els trasllats forçosos.
El jutge ha considerat provat que hi havia un "model organitzat i sistemàtic de crims contra els bosnians musulmans i croates".
Més de 7 anys de judici
El judici contra Karadzic va començar l'octubre del 2009, quan l'exlíder serbobosnià va ser detingut a Belgrad.
Durant els 498 dies que ha durat la vista, s'han interrogat 586 testimonis i s'ha imputat fins a 161 persones acusades de crims contra la humanitat, comesos a l'antiga Iugoslàvia entre els anys 1991 i 2001.
La complexitat del cas residia, en gran part, en demostrar la relació directa entre els soldats que van executar aquests delictes i l'acusat, que sempre havia defensat les seves ordres i la legitimitat de les seves accions.
De fet, Karadzic atribuïa la guerra de Bòsnia a "individus que actuaven pel seu compte" i no pas soldats a les seves ordres.
Ratko Mladic, màxim responsable de l'exèrcit serbi durant el mandat de Karadzic, haurà de respondre davant el Tribunal Penal Internacional per a l'Antiga Iugoslàvia pels mateixos càrrecs.
Mladic era el presumpte braç executor de les ordres del seu superior polític.

Response: El tribunal de La Haia ha declarat culpable de genocidi l'ex líder serbobosnià Radovan Karadzic per l’assassinat de 8.000 musulmans l’any 1995 a la ciutat d’Srebrenica. Karadzic, que va estar al capdavant del govern entre el 1992 i el 1996, també ha estat considerat culpable de crims contra la humanitat a Bòsnia i d’extermini i persecució durant el setge de Sarajevo.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La capella ardent de Neus Català ha rebut familiars, amics i autoritats d’ençà d’aquest matí a les deu matí, al tanatori de Móra d’Ebre.
La filla, Margarita Català, ha explicat que s’havia mort i conscient fins a l’últim moment.
‘He pogut estar al seu costat l’última setmana, parlar-hi i hem cantat cançons revolucionàries’, ha dit, emocionada.
També ha destacat que el millor llegat que els havia deixat la mare eren els valors i l’educació transmesa, la d’una dona lluitadora.
És previst que el funeral es faci dimarts al punt de migdia al tanatori de Móra la Nova, una cerimònia que serà oberta i en què es preveu que assisteixi una àmplia representació del govern.
Familiars i amics li diran l’últim adeu en un acte més íntim al tanatori de Móra d’Ebre.
La consellera de Justícia, Ester Capella, creu que el millor homenatge que es pot fer a Neus Català és impedir que l’extrema dreta sigui representada a les institucions de l’estat espanyol i de Catalunya.
‘La pèrdua de Neus Català –ha dit– ens interpel·la a lluitar contra l’oblit i a continuar treballant en polítiques de memòria.’
Així mateix, ha dit que Català havia dedicat tota la vida a explicar què passava als camps d’extermini i que havia estat la veu perquè el patiment de les dones que van passar-hi no restés oblidat.
‘Neus Català representa la voluntat de combatre el totalitarisme, el feixisme i el nazisme –ha recordat–.
La seva manera de combatre el nazisme no era un altre que poder-ho explicar perquè no tornés a passar.’
La consellera ha explicat que el govern se sentia interpel·lat a continuar treballant en les polítiques de memòria, ‘perquè els nois i noies sàpiguen perfectament què va passar i estiguem tots preparats perquè la barbàrie no torni’.
La consellera ha dit finalment: ‘Neus Català ens deixa un llegat inabastable de compromís i de lleialtat al país.’
Encara ha recordat que un dels darrers actes que va fer Català va ser anar a votar al referèndum de l’1-O.
S’ha mort Neus Català, supervivent dels camps nazis
La presidenta de l’Amical de Ravensbrück, Anna Sallés, ha dit que amb la mort de Neus Català es perdia una de les figures més notòries de la lluita republicana i antifeixista.
Ha recordat la lluita feminista de Català i la inesgotable tasca perquè cap de les dones víctimes de la barbàrie dels camps de concentració nazis no caigués en l’oblit.
‘Era una demòcrata de pedra picada i comunista fins al final’, ha afegit.
Sallés també ha destacat que Català va votar el Primer d’Octubre malgrat que ja li restaven poques forces, una mostra de la voluntat constant a favor de la democràcia.
Joan Saura, ex-conseller i ex-dirigent d’Iniciativa per Catalunya – Verds ha subratllat el paper de Neus Català en la lluita per la democràcia, tant a Catalunya com a França.
També ha dit que en un moment en què la política és malvista, Català és un referent polític i moral.
‘Mai no es va cansar de lluitar per les llibertats i la democràcia.
És una persona que portarem sempre dintre i que ha estat meravellosament lúcida fins als últims moments’, ha acabat dient.
Aragonès ha visitat la capella ardent de la lluitadora antifeixista a Móra d’Ebre i ha traslladat el condol del govern, d’ERC i dels presos polítics als familiars i amics.
‘Mai va deixar de lluitar.
Sempre va estar al peu del canó, defensant la dignitat, la llibertat i lluitant contra un possible oblit de la barbàrie del nazisme i del feixisme.
Cal no oblidar, perquè si ho fem estem condemnats a repetir aquests errors’, ha declarat a la sortida, defensant el reconeixement públic de la seva figura.
‘Era una persona molt estimada a Catalunya perquè comparteix amb Neus Català els valors de l’antifeixisme, la dignitat i la llibertat de les persones i dels pobles’, ha afegit
1-O.- La supervivent del nazisme Neus Català vota en el referèndum

Response: Aquest matí a les deu del matí, el tanatori de Móra d'Ebre s'ha omplert de familiars, amics i representants polítics per a acomiadar Neus Català, supervivent del camp de concentració nazi de Ravensbrück. Els assistents han destacat la convicció i l'esperit lluitador de Català en la defensa de la democràcia i dels ideals republicans i antifeixistes.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El Govern ha anunciat aquest dimarts que el 2025 preveu obrir una presó a la Zona Franca de Barcelona destinada a presos preventius i dones.
Amb una inversió de 75 milions d'euros, això permetrà tancar la vella presó de dones de Wad-Ras, al Poblenou.
A més, el Consell Executiu ha donat llum verda al finançament del nou centre obert, que s'inaugurarà el 2021, i que costarà 33 milions d'euros.
En canvi, el conseller de Justícia, Carles Mundó, encara no ha concretat quan tancarà la presó Model, tot i que abans de març es podria saber la data, que el Parlament va instar fa uns dies que fos abans del 2018.
El nou centre obert tindrà capacitat per a 800 presos, procedents dels centres oberts de la Model, Trinitat Vella i Wad-Ras, en un solar de 6.500 metres quadrats i una superfície construïda de 13.000 metres quadrats.
Aquest 2017 es preveu licitar i redactar el projecte per 1,5 milions d'euros.
Per al 2018 es reservaran 210.000 euros, per a licitar l'obra, que haurien de començar a finals del proper any.
Les obres duraran uns dos anys, dedicant-hi 9,8 milions el 2019 i 18,8 milions el 2020.
A principis del 2021 s'haurien d'acabar les obres, instal·lar-hi els equipaments per valor d'uns 3 milions d'euros i inaugurar el nou centre.
En total, costarà 33,3 milions.
Segons el conveni signat entre Ajuntament de Barcelona i Generalitat, quan tanqui el centre obert de la Trinitat Vella es podrà enderrocar i construir-hi pisos socials.
Per la seva banda, el nou centre per a preventius i dones es construirà en un solar de 20.000 metres quadrats, tindrà 55.000 metres quadrats de superfície total i una capacitat per a 700 persones, 400 dones i 300 preventius.
Aquest 2017 no hi haurà cap partida per aquest centre, ja que es dissenyarà el pla funcional.
El 2018 es dedicaran 125.000 euros per a convocar un concurs d'idees i licitar el projecte.
El 2019 es redactarà el projecte, valorat en 1,9 milions d'euros, i el 2020 s'hi dedicaran 1,2 milions d'euros més.
El 2021 es licitarà l'obra, per valor de 0,5 milions d'euros, i a finals d'aquell mateix any es començaran les obres.
L'any 2022 s'hi dedicaran 20,3 milions, el 2023 uns 27,3 milions més, i el 2024 18,7 milions.
A finals d'aquell any s'haurien d'acabar les obres i començar a instal·lar l'equipament.
A principis del 2025 s'invertiran 4,8 milions més i s'inaugurarà el centre.
En total s'hi invertiran 75 milions d'euros.
El nou centre es construirà amb "visió de gènere", segons ha dit Mundó, per acollir les dones penades, que ara són 197, les preventives, que són 84, i els seus fills de menys de tres anys, que solen ser una dotzena.
L'edifici va ser inaugurat el 1916 com a reformatori per a menors, i l'any 1983 es va convertir en centre per a dones.
També hi ha 273 homes en règim obert que aniran al primer centre, el que s'inaugurarà el 2021.
Els 300 presos preventius de l'àrea del Barcelonès, que representen el 40% dels interns actuals de la Model, aniran a un espai específic d'aquest nou centre
A banda d'aquests dos nous centres, s'invertiran 26 milions d'euros mes en millores a les presons de Quatre Camins (La Roca del Vallès, 1989), Ponent (Lleida, 1984), Brians 1 (Sant Esteve Sesrovires 1991) i Brians 2 (2007).
A més a més, durant el 2018 començaran les obres d'un nou centre obert a la ciutat de Tarragona, que costarà 9,6 milions i s'inaugurarà el 2019.
Aquest centre substituirà les actuals funcions de l'antiga presó al centre de la ciutat, i complementarà el centre de Mas d'Enric, al Catllar, posat en marxa a finals del 2015.
Amb totes aquestes inversions, de més de 140 milions en vuit anys, es podran tancar les quatre presons més antigues de Catalunya: la Model, del 1904, la de Wad-Ras, del 1915, la de Tarragona, del 1950, i la de Trinitat Vella, del 1962.
En la roda de premsa posterior al Consell Executiu, Mundó ha dit que "aquest calendari respon als compromisos del Govern amb l'Ajuntament de Barcelona", plasmats en el conveni signat a principis de febrer amb l'alcaldessa, Ada Colau, i l'acord de Govern permet assegurar el finançament, almenys pel centre obert.
Sobre la Model, ha reiterat que en menys de dues setmanes se sabrà si es tanca o no aquest 2017, però ha tornat a remarcar la importància de la moció del ple del Parlament aprovada la setmana passada per 123 vots a favor per clausurar-la aquest mateix any.

Response: Aquest dimarts, Generalitat ha anunciat que preveu obrir una presó a la Zona Franca per a dones i presos preventius el 2025. Amb una superfície de 13.000 metres quadrats, la presó tindrà una capacitat de 800 persones, procedents en la seva majoria dels centres de la Model, Trinitat Vella i Wad-Ras. Es preveu una inversió total de 75 milions d’euros.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Cs "culpa" els comuns de la impossibilitat de tenir un president del Parlament no independentista i tanca la porta a cedir un diputat al PPC afirmant que vol grup propi pels diners
ACN Barcelona.-La líder de Ciutadans al Parlament, Inés Arrimadas, ha llençat un missatge dirigit al candidat de JxCat per presidir la Generalitat, Carles Puigdemont, un dia després que s'hagi conegut la sentència del 'cas Palau', que condemna exdirigents de CDC i el propi partit per les comissions cobrades.
"Puigdemont ha de donar la cara.
Que s'oblidi de ser president, perquè ha perdut les eleccions, perquè està fugit de la justícia i perquè s'ha presentat amb els sigles de CDC, que ha està condemnada pel 'cas Palau'", ha sentenciat.
I és que per a Cs, que JxCat fos registrat com una coalició del PDeCAT i CDC per presentar-se al 21-D, vincula directament a Puigdemont amb la condemna feta pública aquest dilluns.
"Mentre alguns s'emportaven el 3% en comissions, deien que no hi havia cas i que Espanya ens robava.
I els que ens robaven eren la cúpula de CDC i els tresorers", ha etzibat.
Arrimadas ha fet aquestes declaracions en roda de premsa a poc menys de 24 hores que el Parlament celebri la seva sessió constitutiva.
I és això el que fa que Cs encara pressioni Catalunya en Comú-Podem perquè "eviti" que un independentista sigui president de la cambra.
Arrimadas ha recordat que, fins i tot en el cas que els tres presos de JxCat i ERC poguessin delegar el seu vot i participar de la constitució de la Mesa, hi hauria una possibilitat perquè Cs acabés presidint la cambra si els comuns donen suport a José Maria Espejo-Saavedra, donat que el candidat d'Arrimadas i el dels independentistes empatarien en vots tres cops i, segons el reglament, si això passa acaba accedint al càrrec el proposat per la formació que ha guanyat les eleccions, que en aquest cas és Cs.
Per fer això, però, els comuns haurien de donar suport explícit al candidat de Cs, i sembla que, al menys de moment, no entra en els seus plans.
És per això que Arrimadas ha "culpat" CatECP de la situació.
"Encara hi ha opcions aritmètiques perquè el Parlament el presideixi algú que respecta les lleis, i l'únic impediment és que Podem ha decidit de nou posar-se del costat independentista i aplanar-los el camí.
Per culpa de Podem, demà tornarem a veure com el Parlament el presideix algú independentista i disposat a posar potes en l'aire el Parlament", ha sentenciat.
El que no ha volgut desvetllar Arrimadas és si Cs impugnarà d'alguna manera el vot delegat si finalment es concedeix als diputats electes que són a presó o a Brussel·les.
"Nosaltres no estem d'acord en que es garanteixi que les persones que se salten les lleis i estan fugides tinguin drets que no els hi corresponen.
Les tres circumstancies del reglament que permeten la delegació del vot són la malaltia greu, la maternitat o la incapacitat.
Està clar i és de sentit comú que no es donen aquestes circumstàncies", s'ha limitat a dir.
Per últim, davant la insistència del PPC que Cs li cedeixi un diputat perquè pugui formar grup parlamentari propi amb els seus quatre escons, Arrimadas ha volgut explicar perquè la seva formació rebutja aquesta possibilitat.
La líder de Ciutadans repeteix des de fa dies que garantiran i "faran tot el possible perquè el PPC tingui els mateixos drets que un grup parlamentari com a subgrup", però dins el grup mixt.
De fet, la líder de Cs assegura que els populars no volen tenir grup parlamentari per garantir-se més iniciativa política a la cambra, sinó per disposar de més diners.
"La diferència entre tenir grup i el que els oferim és que tots els catalans li haurien de pagar part de la campanya, uns 800.000 euros.
Volem que tinguin els mateixos drets però no que els catalans paguin aquests diners quan els resultats no han estat així.
No és la manera més adient", ha dit.

Response: La líder de Ciutadans, Inés Arrimadas, ha carregat contra Carles Puigdemont, a qui ha relacionat amb els casos de corrupció del cas Palau. També ha retret als comuns que no donin suport al seu candidat a la presidència del Parlament i la cedeixin als independentistes. A més, ha rebutjat cedir un diputat al PPC perquè puguin formar grup propi.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El govern espanyol ha allargat fins al 31 de gener la moratòria de desnonaments que acabava el 2 d'octubre.
La decisió arriba després que grups i sindicats d'habitatge, la PAH i administracions com l'Ajuntament de Barcelona demanessin una ampliació de la mesura.
Els mateixs actors també reclamaven que el ventall de persones que es poden beneficiar de la mesura fos més ampli però l'executiu de Pedro Sánchez ha decidit no canviar el contingut de la moratòria, segons ha anunciat aquest dimarts la portaveu de l'executiu, María Jesús Montero.
La moratòria, per tant, conserva les seves llacunes.
La mesura estatal estableix que només es tindrà en compte la vulnerabilitat en cas que aquesta estigui causada per la crisi sanitària de la Covid-19 i sempre que els afectats no tinguin alternativa habitacional.
El contingut de la mesura queda recollit al reial decret 11/2020, ara porogat.
Els criteris que marquen qui es pot beneficiar de la suspensió queden recollits a l'article 5.
El text detalla que les persones que podran demanar l'ajornament del llançament hauran d'haver patit un expedient de regulació temporal d'ocupació (ERTO) al seu lloc de treball, haver perdut la feina, haver reduït la seva jornada per assumir tasques de cures o haver vist reduïts els ingressos en el conjunt de la unitat familiar en comparació amb el mes anterior.
Concretament, els ingressos del mes anterior a la sol·licitud no podan superar els 1.614 euros, el resultat de multiplicar per tres l'Indicador Públic de Renda d'Efectes Múltiples.
HABITATGE
Els llogaters podran demanar sis mesos de pròrroga del seu contracte fins al 31 de gener
El govern espanyol allarga la moratòria que obliga la propietat a mantenir les mateixes condicions d'arrendament
Alhora, s'haurà de complir el requisit que l'import de l'arrendament, més les despeses de subministrament i totes les relacionades directament amb l'habitatge -com el telèfon o les despeses de la comunitat- siguin igual o superiors al 35% dels ingressos conjunts de tota la unitat familiar.
Es calcularan els ingressos de la persona afectada, el seu cònjuge o parella de fet inscrita i els fills de la parella.
En cas de trobar-se en situació de vulnerabilitat, hauran de ser els afectats que sol·licitin la suspensió i ho hauran de fer presentant un document acreditatiu de l'atur ingressat després d'haver perdut la feina o haver patit un ERTO, o un comprovant del cessament d'activitat en cas de ser autònom.
La mesura, doncs, continua deixant sense cobertura persones que no puguin acreditar vulnerabilitat econòmica causada per la COvid-19, començant per totes aquelles que treballin en l'economia submergida.
Tampoc se'n poden beneficiar les persones sense papers ni tampoc aquelles que hagin hagut de recórrer a l'ocupació per tenir accés a un habitatge.
La realitat és que la moratòria no serveix a l'hra d'aturar bona part dels desnonaments previstos, com evidencia el centenar d'avisos de desallotjament que hi ha hagut a Barcelona des que ha acabat l'estiu.
Més temps per a la pròrroga de lloguers
El govern espanyol també ha anunciat aquest dimarts que s'allarga la moratòria que permet als llogaters prorrogar durant sis mesos els contractes d'arrendament que estiguin a punt de finalitzar, sempre que aquest estigués vigent durant l'estat d'alarma.
La mesura, aprovada a l'inici de l'epidèmia, caducava inicialment al juliol i aleshores l'executiu de Pedro Sánchez ja la va prorrogar fins al 30 de setembre.
Amb la pròrroga sobre la taula, qualsevol llogater amb un contracte en vigor durant l'estat d'alarma pot demanar fins al 31 de gener una pròrroga de sis mesos a la propietat.
La pròrroga, a més, s'ha d'executar mantenint les mateixes condicions i preu del contracte actual.
Aquesta no és l'única mesura anunciada avui per la Moncloa.
Montero també ha informat que el 31 de gener també és la nova data límit perquè les famílies en situació de vulnerabilitat acreditada puguin sol·licitar un ajornament de fins al 50% en el pagament del seu lloguer.
Aquesta mesura només la poden sol·licitar els llogaters vulnerables que visquin en pisos propietat de grans tenidors o administracions públiques.

Response: El govern de Pedro Sánchez ha anunciat que s’allarga la moratòria de desnonaments fins al 31 de gener. Malgrat això, i com ja han denunciat sindicats d’habitatge, la PAH o l’Ajuntament de Barcelona, la mesura deixa sense cobertura les persones que no puguin acreditar la vulnerabilitat econòmica provocada per la Covid-19, un requisit imprescindible per a acollir-se a la moratòria.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El líder de C's, Albert Rivera, ha opinat aquest dimecres a la tarda que la reunió entre el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i el de la Generalitat, Artur Mas, "no ha servit de res".
Segons ell, Mas ha rebut de Rajoy l'única resposta esperable, "que no es pot negociar la sobirania espanyola", i haurien d'haver abordat els "problemes reals que preocupen els catalans i els espanyols", o sigui la crisi econòmica i la corrupció, segons ell.
Rivera s'ha mostrat sorprès pel document de 23 propostes sobre temes diversos aportat per Mas, ja que no s'havia debatut al Parlament, i li ha demanat al president català que prioritzi una reforma del sistema de finançament.
En la seva compareixença al Parlament per valorar la reunió entre Mas i Rajoy, Rivera s'ha mostrat escèptic sobre el seu resultat.
Segons ell, Rajoy no pot negociar la unitat d'Espanya perquè depèn de la sobirania de tot el poble espanyol, i Mas no ho podia esperar.
Per això, s'ha mostrat sorprès pel fet que Mas hagi aportat un document amb 23 propostes que el Parlament desconeix.
Per a Rivera, el que haurien d'haver parlat Mas i Rajoy són els problemes que més preocupen els espanyols i els catalans, la crisi, l'atur, la corrupció i el finançament.
Sobre aquest últim punt, creu que Mas hauria d'haver debatut prèviament al Parlament una proposta de finançament autonòmic equiparable a totes les comunitats, amb el suport de pràcticament tota la cambra, i no pas un pacte fiscal com el que va proposar fa dos anys.
Això, segons Rivera li hagués donat més força a Mas per pressionar Rajoy i el ministre d'Economia, Cristóbal Montoro, per a forçar una reforma de la LOFCA que s'hauria de fer aquest any mateix.
Rivera demana a Rajoy que "espavili" i que abordi la qüestió, tot i tenir l'oposició d'alguns barons territorial del PP.
Però Rivera ha estat dur amb Mas, qualificant-lo de "cadàver polític" i "feble" que, encerclat per casos de corrupció, "ha muntat un relat" sobre les expectatives de la reunió que sabia que no es complirien.
"Ha fet teatre i ha intentat tapar amb l'estelada les retallades, la crisi i la corrupció, però no ho aconsegueix", ha dit Rivera.
Segons ell, Mas no podrà convocar la consulta i per tant serà un fracàs d'ell i Oriol Junqueras i "té els dies comptats".
Per això, li ha demanat que deixi d'actuar "a cop d'enquesta, de cas de corrupció o de confessió", i convoqui eleccions anticipades al Parlament.
Per al líder de C's, Mas es va posar "una bomba adossada al pit que li explotarà el 9-N".
"Volem una tardor d'esperança, no pas una tardor calenta", ha dit.
D'altra banda, Rivera també ha lamentat que Rajoy no hagi comparegut després de la reunió per donar la seva versió de viva veu davant de la premsa.
"És molt trist que el president d'un país no surti quan algú vol trencar aquest país; s'amaga?", s'ha preguntat.
"Els espanyols necessitem veure i sentir Rajoy defensant la sobirania espanyola", ha dit.
Sobre la corrupció, ha mostrat preocupació perquè Mas i Rajoy hagin pogut intentar-se tapar mútuament els casos que afecten els seus partits.
Per això, s'ha preguntat si tothom és igual davant de la llei, i si la fiscalia actuarà ràpidament contra Jordi Pujol després de la seva confessió de frau fiscal.
Sobre la mateixa qüestió, ha reclamat a CiU que voti a favor d'una comissió d'investigació sobre el cas i que "ja no doni més lliçons de catalanitat".
Rivera diu que no es creu la versió de Pujol sobre l'origen dels diners a l'estranger, una suposada herència del seu pare, i sospita que poden procedir de comissions irregulars del Palau de la Música o obres públiques, o de Banca Catalana.
Tot i que Pujol no té obligació legal de comparèixer al Parlament, Rivera creu que sí que té l'obligació "moral" de fer-ho, després de cobrar durant molts anys diners dels catalans.

Response: Aquest dimecres, Albert Rivera, líder de Ciutadans, ha comparegut al Parlament per a valorar la reunió celebrada entre el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i el president de la Generalitat, Artur Mas. Rivera ha lamentat que no s’hagin tractat temes com la crisi, l'atur o la corrupció i que Mas hagi acudit a la reunió per a negociar la independència.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El Ministeri d’Interior espanyol ha denegat al Partit Demòcrata Català (PDC) el registre de les sigles, segons que ha comunicat la plana major del partit.
En una conferència de premsa amb tots els líders demòcrates –excepte Carles Puigdemont, que tenia obligacions institucionals–, el PDC ha acusat el govern espanyol de voler il·legalitzar la formació pels seus objectius polítics.
Segons la portaveu, Marta Pascal, el document que han rebut els commina a canviar de nom i els adverteix que l’objectiu independentista podria entrar en contradicció amb la llei de partits.
Les paraules ‘Demòcrata’ i ‘Català’ poden conduir a la confusió i, per tant, no poden ser utilitzades per un partit, segons els arguments del ministeri.
Pascal ha recordat que hi ha més de 70 partits que fan servir la paraula ‘Demòcrata’ i més de 40 que fan servir ‘Català’.
‘El fet més greu no és que no inscriguin un nom, sinó que intentin impedir que un partit existeixi perquè defensa la independència de Catalunya’ ha dit el president del PDC, Artur Mas.
En la notificació del registre de partits, el ministeri no accepta el nom de Partit Demòcrata Català ni tampoc capgirant les paraules (Partit Català Demòcrata) i insta el partit a fer una nova proposta per evitar que el nom es confongui amb el de Demòcrates de Catalunya.
Tampoc no accepta que les sigles del partit siguin PDCat, perquè són les que actualment fa servir el partit Pàtria i Dignitat.
Demana al PDC que consulti el registre de partits polítics a la seva web per escollir un nom que no porti confusió.
Pel que fa al preàmbul del document fundacional del partit, el govern espanyol diu que la independència per la via unilateral entra en contradicció amb la constitució espanyola, fet pel qual els adverteix que podria vulnerar la llei de partits.
En concret, al segon paràgraf del preàmbul, s’hi diu que el PDC vol que Catalunya s’organitzi políticament com un estat independent, sense renunciar a la via unilateral per a assolir aquest objectiu.
Segons el ministeri, aquesta unilateralitat és directament contrària a l’ordenament jurídic.
Artur Mas i Marta Pascal, acompanyats de la resta de dirigents del PDC, han dit que el partit és exclòs del registre per motius polítics.
‘La conclusió és molt clara: no ens volen ni en pintura –ha dit Mas–.
No volen que hi siguem, no volem que fem política, no volen que puguem articular una proposta de centre ampli que busqui la construcció d’un estat per a Catalunya.’
I ha afegit: ‘El fet més greu no és que no inscriguin un nom, sinó que vulguin impedir que un partit existeixi perquè defensa la independència de Catalunya.’
Amb tot, ha volgut llançar un missatge clar: ‘El nostre partit s’acabarà inscrivint i defenserà un estat per a Catalunya.’
La resposta s’estudiarà
La setmana que ve els òrgans del PDC –que ja s’havien pogut crear encara que el partit no fos registrat– es reuniran per decidir una nova estratègia.
Segons que han explicat Mas i Pascal, probablement, seguiran una doble via.
A curt termini, el partit mirarà de registrar un nom contra el qual el govern espanyol no tingui ‘arguments ni excuses’ per a no inscriure’l.
A llarg termini, els dirigents demòcrates no descarten la via judicial perquè s’acabi reconeixent el dret de dir-se com han decidit les bases i a tenir la independència com a objectiu fundacional.
La via dels tribunals és més llarga i el partit no disposa de temps si no vol quedar exclòs de les següents eleccions, probablement les espanyoles de final d’any.
Pascal ha ironitzat sobre els dos termes que el ministeri pretén que desapareguin del nom, ‘demòcrata’ i ‘català’.
‘Diuen que es poden confondre amb els d’unes altres formacions.
És ben curiós que nosaltres puguem confondre amb la resta i la resta no es puguin confondre amb nosaltres’, ha dit.
Pascal ha recordat que setanta-set partits tenen la paraula ‘demòcrata’ en el seu nom i una quarantena fan servir ‘català’ per definir-se.
El PDC està convençut que el criteri que ha fet servir el govern espanyol per a excloure el seu registre és polític i no pas tècnic i forma part de l’estratègia del govern espanyol per a combatre l’independentisme.
Ens volen convertir en delinqüents pel fet de defensar determinades idees i, per tant, no van contra la independència sinó contra l’essència de la democràcia.’
Mas ha dit que decisions com aquesta hauria de fer que més gent es mobilitzés l’Onze de Setembre, ‘fins i tot aquells que no són independentistes’.

Response: En una conferència de premsa, la plana major del Partit Demòcrata Català ha anunciat que el Ministeri d'Interior ha denegat el registre del seu nom, al·legant que porta a confusió i que el document fundacional, obertament independentista, entra en contradicció amb la Constitució espanyola. A curt termini, el partit registrarà un nou per a presentar-se a les pròximes eleccions catalanes.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L'aeroport del Prat ha recuperat fins a dia d'avui 39 rutes intercontinentals a 27 destinacions a mesura que s'han anat relaxant les restriccions a la mobilitat.
L'Àfrica és el continent amb més vols des de Barcelona, amb un total de 23 rutes a 14 destinacions, mentre que amb l'Orient Mitjà s'han restablert cinc destinacions amb set rutes, a l'Àsia una (Singapur) i al continent americà se serveixen set destinacions amb vuit rutes.
La darrera incorporació ha estat el vol de LATAM que uneix Barcelona amb Sao Paulo.
Aquest dimecres va arribar per primer cop al Prat des del març del 2020 i aquest dijous té previst sortir de nou cap al Brasil.
Fins abans de la pandèmia, el Prat oferia mig centenar de destinacions intercontinentals.
Segons dades consultades per l'ACN, al continent americà Barcelona torna a estar connectada amb Nova York JFK a través d'American Airlines -des de fa pocs dies- i Delta; a Nova York-Newark (United), a Miami mitjançant American Airlines, a Bogotà (Avianca), Buenos Aires (Level), Mèxic (Emirates) i la recent recuperada de LATAM a Sao Paulo.
Level, a més, ja ha anunciat noves destinacions de cara a la temporada d'estiu com Boston, San Francisco i Los Angeles, i més a curt termini a Cancún i Punta Cana.
Amb tot, el continent africà és el que concentra més rutes, un total de 23 a 14 destinacions.
Es tracta d'Alger (Air Algerie, Vueling), Oran (Vueling), Casablanca (Royal Air Maroc, Air Arabia Maroc), Marràqueix (Ryanair, Vueling), Tànger (Air Arabia Maroc, Royal Air Maroc, Vueling), Nador (Air Arabia Maroc, Royal Air Maroc, Ryanair), Fez (Air Arabia Maroc, Ryanair), El Caire (Egypt Air), Tunis (Tunis Air), Banjul (Vueling), Dakar (Air Senegal, Vueling), Rabat (Ryanair), Agadir (Ryanair) i Oujda (Ryanair).
Pel que fa a l'Orient Mitjà, se serveixen cinc destinacions a través de set rutes: Abu Dhabi (Etihad), Dubai (Emirates), Amman (Royal Jordanian), Tel Aviv (El Al Israel, Vueling, Arkia Israel), Doha (Qatar).
Fins abans de la pandèmia, l'aeroport tenia fins a 47 destinacions intercontinentals.
De fet, el CDRA va elaborar un Pla Estratègic per recuperar algunes rutes de forma prioritària, entre elles Nova York i Miami, que ja s'han restablert, però d'altres encara no com Atlanta, Chicago, Lima, Beijing, Shanghai, Hong Kong i Seül.
Altres que falten per operar de nou són les que uneixen El Prat amb Santiago de Xile, Teheran, Islamabad o Lahore, entre d'altres, que es van posar en servei entre el 2017 i el 2019.
En total, l'aeroport servia fins a 212 destinacions, incloent les de curt, mig i llarg radi.
LATAM torna a unir Barcelona i Brasil
L'aerolínia LATAM ha recuperat aquesta setmana el vol entre Barcelona i Sao Paulo Guarulhos, que operarà amb tres freqüències setmanals des de l'aeroport del Prat.
El primer vol cap a la capital catalana va aterrar aquest dimecres al matí i aquest dijous farà el primer trajecte cap al Brasil.
La companyia espera anar restablint freqüències gradualment l'any que ve des del Prat i tornar a les set que tenia abans de la pandèmia, quan la demanda també augmenti.
Fonts de la companyia han apuntat a l'ACN que el gran objectiu és recuperar l'oferta prepandèmia, inclòs el vol Barcelona-Lima.
A banda de Sao Paulo -i Lima més endavant-, l'aerolínia no preveu obrir noves rutes de Barcelona cap a altres capitals sud-americanes, tot i que assegura que "sempre està atenta a qualsevol oportunitat que pugui sorgir".
Segons la companyia, s'ha avançat el retorn directe dels vols entre les dues ciutats després de la reducció de les restriccions de mobilitat als viatgers entre Barcelona i Brasil.
"Hem observat un creixement constant de l'interès dels europeus i brasilers pels viatges internacionals, principalment entre països oberts a qui estiguin completament vacunats de la Covid-19", assegura el director general de la companyia a Europa, Thibaud Morand.
L'aerolínia i el Comitè de Desenvolupament de Rutes Aèries (CDRA) van celebrar aquest dimecres al vespre la recuperació del vol entre Barcelona i Sao Paulo, interromput al març del 2020 per la pandèmia, en un acte amb representants de la Generalitat, la Cambra de Comerç, Aena i l'Ajuntament de Barcelona, tots ells membres del CDRA.

Response: Fins al dia d'avui, l'aeroport del Prat ja ha recuperat 39 rutes internacionals a 27 destinacions gràcies al relaxament de les restriccions de mobilitat per l'emergència sanitària provocada per la Covid-19. El continent que rep més vols des de Barcelona és Àfrica; seguida del continent americà, amb set destinacions i vuit rutes; l'Orient Mitjà, amb cinc, i l'Àsia, amb una.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Josep Manel Busqueta i Julià de Jòdar, els dos diputats de la CUP que han plegat arran del pacte de Junts pel Sí, s'han acomiadat del seu càrrec amb amb una carta on asseguren que "retornen l'acta per continuar treballant i lluitant per fer de la República Catalana un reflex exemplar de la societat que volem bastir".
"No hi ha dimissió possible", afirmen per evidenciar clar que el fet de ser diputats només "els fa més públics".
Busqueta, en una entrevista a NacióDigital aquest dilluns, va assegurar que la seva dimissió "formava part del preu a pagar, això que, en aquesta mena de flagel·lació, se’n pot dir autocrítica".
Carta de Julià de Jòdar i Josep Manel Busquet
Dimissió de res
Cap dimissió de la lluita per la construcció de la República Catalana.
Ens hi reafirmem ara i sempre!
El 27 de setembre per la CUP-CC es va encetar un moment històric, il·lusionant, que batega amb passió, al mateix ritme que el cor de tantes i tantes persones que aquella nit celebraven la majoria parlamentària independentista que obria les portes, de bat a bat, per avançar cap a la construcció de la República.
Des de l'endemà mateix ens posàvem mans a la feina reconeixent la tasca que es derivava d'acceptar que els resultat electorals ens donaven una majoria formidable per començar el procés cap a la independència, però no per cloure'l.
Així que a la vegada que encetàvem el procés de ruptura, havíem de donar senyals inequívocs que ens permetessin sumar a aquest projecte col·lectiu totes aquelles persones que encara no s'hi senten identificades.
Per nosaltres això significava que les polítiques que s'havien d'emprendre durant aquests divuit mesos excepcionals havien de mostrar, tant a nivell social com constituent, que la República que emergia era la República de la justícia social i la democràcia real.
Que amb l'autonomia, la corrupció i l'austeritat es deixaven enterrades per sempre èczemes que no havien parat de supurar en el marc del caduc i irreformable Estat espanyol.
Del 27 de setembre ençà han estat tres mesos durs i difícils, tres mesos que ens han permès constatar, un cop més, que la discussió i el debat respectuós, franc i honest no són sempre les premisses des de les quals s'articula la democràcia en les nostres societats.
Hem constatat que la democràcia en el món “lliure” del capitalisme resta agotzonada darrera litres i litres de tinta i hores i hores de tertúlies on professionals de l'opinió conformen els relats de les majories.
Aquest ha estat el nostre defecte durant aquest mesos, la ingenuïtat de creure que un debat de país, i no només de poder, era possible.
Hem clos la negociació.
Ni Mas ni Març.
Tenim nou president i la legislatura ha començat.
La CUP-CC en aquesta etapa que comença serà com sempre l'accelerador del procés i el fre de totes les polítiques que pretenguin continuar agredint, a cop de tisora, el conjunt de les classes populars.
Ho seran les nostres deu diputades al parlament i ho serem la resta des de cada lluita, des de cada poble, des de cada barri dels Països Catalans.
Això som i a això ens devem els i les diputades de la CUP-CC.
Dos d'ells, fruit de l'acord amb JXSI, retornem l'acta de diputats però, per nosaltres, no hi ha dimissió possible.
El desconeixament de la CUP-CC els ha fet pensar que això ens podia fer mal, però l'acta de diputat no ens fa més forts a la CUP-CC, només ens fa més públics.
Deixem 10 veus al parlament, com ahir, i tornem als carrers a fer feina, incansablement.
Cap acta de cap parlament pot encabir ni la rebel·lia ni l'esperança.
Retornem l'acta per restar on érem, disposats a continuar treballant i lluitant per fer de la República Catalana un reflex exemplar de la societat que volem bastir.
Julià de Jòdar i Josep Manel Busqueta,
13 de gener del 2016

Response: Julià de Jòdar i Josep Manel Busqueta, els dos diputats de la CUP que han retornat la seva acta, s’han acomiadat amb una carta. Els cupaires expliquen que marxen del Parlament arran del pacte d’investidura amb Junts pel Sí, tot i que especifiquen que aquesta marxa no significa que abandonin el projecte independentista ni la política als carrers.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, ha explicat que l'Ajuntament té constància de 38 recursos judicials contra la moratòria hotelera i 17 contra el Pla Especial Urbanístic d'Allotjaments Turístics.
Ara bé, pel que fa a aquesta última xifra, ha reconegut que encara hi ha temps perquè arribin més notificacions al respecte.
Sanz ha afegit, a més, que dels primers 38 recursos, que ja estan tancats, només s'ha demanat en un cas indemnització, i és de 22.000 euros.
Pel que fa al PEUAT, no es coneixen encara les peticions, que l'oposició augura que seran "milionàries".
En tot cas, la tinenta ha subratllat que el Grup Demòcrata, Cs i el PPC porten dos anys fent les "pitjors previsions" i de moment només hi ha una petició d'indemnització, que encara s'ha de jutjar.
El PPC ha defensat durant la comissió d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat una proposició arran dels recursos anunciats pel Gremi d'Hotels de Barcelona contra el PEUAT.
El regidor Javier Mulleras ha demanat quantes accions judicials s'han interposat i quin impacte econòmic poden tenir per a l'Ajuntament.
Sanz ha avançat les dades que té el consistori, 38 pel que fa a la moratòria hotelera, xifra que ja està tancada, i 17 pel Pla Especial d'Allotjaments Turístics.
En aquest cas, ha explicat que encara no coneixen el contingut dels mateixos i ha reconegut que poden acabar sent més, perquè encara hi ha marge per rebre notificacions al respecte.
Al voltant de l'estiu es podrà tancar una xifra definitiva.
Ara bé, l'Ajuntament sí que coneix ja quines peticions d'indemnitzacions s'han fet en el cas dels 38 recursos judicials contra la moratòria hotelera.
S'ha demanat en un cas i per un valor de 22.000 euros.
"Vostès han estat dos anys dient que tothom demanaria no sé quant, però això és el que tenim.
Ens sembla que actuen amb una manca de rigor i de defensa de l'interès públic flagrant", ha etzibat Sanz al Grup Demòcrata, Cs i PPC.
La tinenta ha remarcat que des de l'actual govern municipal estan treballant per "acabar amb la barra lliure" que fins ara tenien els hotelers, i ha recriminat a aquests mateixos grups que no atenguin les peticions dels veïns.
"Vostès estan defensant uns interessos concrets", ha conclòs.
Sanz ha argumentat que regular vol dir rebre en moltes ocasions recursos judicials, i ha explicat que tenen registrats 116 pels plans especials aprovats entre el 2015 i el 2016.
Des del PPC, Mulleras ha recordat que el Gremi d'Hotels de Barcelona ha anunciat la presentació d'un centenar de recursos.
En tot cas, ha replicat a Sanz que és el govern qui ha iniciat "una barra lliure d'ordenances, reglaments i actituds que van en contra de Barcelona i dels barcelonins, en contra de l'activitat econòmica, dels emprenedors, dels restauradors i de la gent que vol crear activitat econòmica a la ciutat".
El Grup Demòcrata creu que aquestes xifres són "la punta de l'iceberg"
Des del Grup Demòcrata, Jordi Martí ha augurat que aquestes xifres que ha donat Sanz són només "la punta de l'iceberg", i ha pronosticat peticions d'indemnització de "centenars de milions d'euros".
Martí ha demanat a la tinenta que vigili l'equilibri financer de l'Ajuntament, i ha advertit de possibles "responsabilitats civils i penals de funcionaris" del consistori per tot aquest assumpte.
El regidor de Cs Koldo Blanco ha recriminat a l'executiu municipal que estigui basant la seva gestió "exclusivament en la prohibició i la sanció", i ha avisat que "si les coses segueixen com ara", la quantitat d'indemnitzacions que haurà d'abonar l'Ajuntament pels recursos judicials que s'han presentat superarà en molt els 16 MEUR que s'havien reservat a tal efecte.
Per la seva part, el portaveu d'ERC, Jordi Coronas, ha demanat a tots els grups una mica de prudència, perquè està per veure què passa amb tots aquests litigis.
La regidora de la CUP María José Lecha ha ironitzat sobre "l'afició als jutjats" que té el PP, i ha fet mofa sobre els "pobríssims empresaris del turisme que no poden seguir depredant la ciutat enmig d'una orgia de voltors que s'alimenten de la vida dels barris".

Response: Durant la comissió d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, l'Ajuntament de Barcelona ha avançat que ha rebut 38 recursos judicials contra la moratòria hotelera i 17 contra el Pla Especial Urbanístic d'Allotjaments Turístics. Els grups de l'oposició com el Grup Demòcrata, Cs i PPC han augurat que les peticions contra aquestes mesures augmentaran i suposaran una despesa milionària per al consistori.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
L’ex-presidenta del parlament Carme Forcadell ha presentat un recurs d’apel·lació a la sala segona del Tribunal Suprem espanyol contra la decisió del jutge de Pablo Llarena d’enviar-la a la presó d’Alcalá Meco.
Forcadell argumenta que no té cap intenció de fugir i que ha abandonat la política activa.
L’escrit de l’advocada Olga Arderiu és força contundent i recrimina a Llarena diversos aspectes.
Així mateix, considera que la citació de Forcadell i altres cinc diputats per divendres no és legal, ja que cap part acusadora l’havia demanat i estava clar que era per dictar mesures cautelars més restrictives de les que ja tenia, cosa que la llei no preveu.
Sobre el delicte de rebel·lió, diu que és inexistent perquè no hi va haver cap aixecament públic ni violent, i menys encara amb participació seva.
De fet, recorda que el codi penal espanyol estableix una atenuant pels acusats de rebel·lió si deposen les armes abans d’usar-les.
Per això, l’advocada constata la paradoxa que Forcadell, en no tenir armes, no pugui gaudir d’aquesta atenuant.
Sobre els escorcolls del 20 de setembre, diu que no hi va haver cap incident violent, i com a molt un delicte de danys als cotxes de la Guàrdia Civil comesos per una minoria anònima.
Ella va passar per la zona uns dos minuts i no va fer cap proclamació pública.
La mateixa tarda va anar a una concentració a Sabadell en el mateix sentit.
L’endemà va demanar davant del TSJC l’alliberament dels detinguts i va instar a votar l’1-O, i el 22 de setembre va anar a la Ciutat Judicial a rebre els detinguts.
En tots els casos, va fer tuits a favor de la pau i la participació en el referèndum.
Sobre el dia 1 d’octubre, ha dit que hi va haver més de mil ciutadans ferits, i que si haguessin volgut fer mal a la policia haguessin causat més lesions entre els agents.
En canvi, només hi va haver una persona arrestada.
Sobre les manifestacions del següents dies, Forcadell diu que no eren per demanar la independència, sinó per protestar per la violència policíaca.
Finalment, sobre el 27 d’octubre, reitera que ella com a presidenta del parlament no pot vetar cap proposta de resolució si està vinculada al debat que s’ha tingut al ple de la cambra.
Per això va permetre la votació de totes les propostes.
La que va ser aprovada, en la seva fase declarativa, no resolutiva, propugnava la república catalana.
Segons la lletrada, les resolucions del parlament són manifestacions de voluntat i aquella en concret tenia com a finalitat ‘exclusivament aconseguir iniciar una via de negociació amb el govern espanyol’.
La prova, segons Forcadell, és que el mateix dia es va aprovar l’aplicació de l’article 155 i no es va instar a la violència de les masses, es va acatar la decisió i es va participar a les eleccions del 21 de desembre.
De fet, en diversos apartats del recurs, l’advocada assegura que Forcadell sempre va seguir el reglament, que no li permet limitar els debats o les votacions ja que el ple és sobirà.
Per això, diu que no se la pot acusar de rebel·lió, sinó com a màxim de desobediència, com a la resta de membres sobiranistes de la mesa.
Tot i així, considera que la inviolabilitat parlamentària impedeix jutjar-la per opinions expressades a la cambra.
Llarena també retreia a Forcadell el seu passat com a presidenta de l’ANC per situar-la en el centre de l’estratègia independentista.
La seva advocada recorda que va deixar l’entitat el 2015, quan va ser nomenada presidenta del parlament, i que fins aleshores cap manifestació massiva convocada per l’entitat va patir cap incident.
Sobre el risc de fugida, diu que no pot tenir-se en compte només perquè Marta Rovira fugís del país.
Així mateix, recorda que Forcadell ja era investigada al TSJC i va acudir a totes les cites, des del primer moment se la va encausar per rebel·lió al Suprem i sempre ha complert els requeriments judicials, com entregar el passaport, no sortir de l’estat espanyol i acudir setmanalment als jutjats.
També assegura que si hagués volgut fugir ja ho hauria fet, i no creu que hi hagi cap element nou que augmenti aquest risc com la suposada infrastructura internacional dels independentistes.
Sobre el possible risc de reiteració delictiva, l’advocada recorda que dos dies abans Forcadell havia renunciat a l’escó i que això mateix va ser el que la fiscalia va tenir en compte, entre altres coses, per demanar la llibertat sota fiança de Joaquim Forn.
A més, Forcadell ja ha anunciat que vol tornar a la seva plaça de funcionària a l’Escola Industrial de Sabadell.
L’advocada, a més, recrimina a Llarena que insti els acusats a admetre els delictes, cosa que la llei no permet.
Per tot això, Forcadell demana la seva llibertat provisional i al·lega que s’estan vulnerant el seu dret a un judici just i les seves llibertats d’expressió, de manifestació, d’ideologia i de representació política.

Response: Carme Forcadell ha presentat un recurs d'apel·lació al Tribunal Suprem contra la decisió del jutge Pablo Llarena d'enviar-la preventivament a la presó d'Alcalá Meco com a mesura cautelar contra la seva possible fugida. L'ex presidenta del Parlament ha argumentat la seva innocència pel que fa al delicte de rebel·lió del qual se l'acusa i ha negat la seva intenció de fugir.


Instruction: Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El procés judicial arran del procés participatiu del 9-N comença a veure el final.
Avui declaren al Tribunal de Comptes espanyol, a Madrid, l’ex-president de la Generalitat Artur Mas i els ex-consellers Joana Ortega, Francesc Homs i Irene Rigau.
Després de les condemnes d’inhabilitació del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) contra Mas, Ortega i Rigau i del Suprem contra Homs per desobediència i prevaricació, ara els quatre ex-dirigents afronten un judici per la despesa del 9-N.
Del 9-N, en va derivar una despesa de 5,25 milions d’euros que, preventivament, els quatre encausats han hagut d’avançar amb una fiança i l’aval de les seves propietats, embargades pel Tribunal de Comptes.
Tots quatre respondran a les preguntes dels seus advocats, que preveuen que avui mateix o demà es facin les conclusions del judici i que la sentència es publiqui les setmanes vinents.
Fonts de la defensa de Mas han explicat a VilaWeb que, en el cas que el tribunal els absolgui o bé redueixi la culpabilitat de l’ex-president i els ex-consellers, demanaran immediatament que es retornin les garanties.
És a dir, que es retornin els diners de la fiança –2,9 milions van sortir de la caixa de solidaritat de l’ANC– i que s’aixequi l’embargament de les propietats dels acusats.
Concretament, els immobles embargats com a aval de la resta de la fiança que calia pagar són un pis de Mas al carrer Tuset de Barcelona, la meitat d’un immoble d’Homs a Taradell (Osona), finques d’Ortega a Barcelona i de Rigau a Ribes de Freser (Ripollès) i també una propietat de l’ex-secretari general de Presidència Jordi Vilajoana.
Les línies argumentals de la defensa
L’ex-president i els ex-consellers han argumentat que no hi ha responsabilitat comptable sobre la despesa del 9-N.
Mas ha dit que el procés participatiu el van organitzar els voluntaris i que no es van gastar diners públics específicament per a aquest objectiu.
‘Neguem que això sigui constitutiu de malversació’, diuen fonts de la defensa.
La principal despesa és la compra d’ordinadors que es van emprar per crear la base de dades dels votants.
Posteriorment, aquests ordinadors s’han fet servir a les escoles públiques, per la qual cosa la defensa argumenta que no hi ha cap perjudici per a la Generalitat.
‘Es van adquirir per a les necessitats del servei educatiu i van tenir un ús puntual i per a dos dies per al procés participatiu’, ha argumentat Mas.
L’acusació, exercida per l’advocacia de l’estat, Societat Civil Catalana i l’entitat Abogados Catalanes por la Constitución, s’aferra a l’argument que el procés participatiu del 9-N era una consulta encoberta –suspesa pel Tribunal Constitucional espanyol el 4 de novembre– i que, per tant, totes les despeses van ser il·legals.
‘La realitat documental i el desenvolupament del 9-N demostren que, en els termes en què es va presentar, no va ser cap consulta encoberta, sinó un procés participatiu’, raona la defensa.
De fet, després de les condemnes del TSJC, consideren que el judici al Tribunal de Comptes és un ‘doble càstig’.
La defensa també critica durament que les tres parts acusadores sostinguin que la fiscalia del TSJC va ‘oblidar-se’ d’acusar Mas, Ortega i Rigau de malversació de fons públics, un delicte que comporta penes de presó.
Va ser durant el judici, que la fiscalia del TSJC va desestimar aquesta acusació.
‘La fiscalia va dir que era evident que la consulta s’havia suspès i que no se’ls podia responsabilitzar de les despeses anteriors al 4 de novembre’, diu la defensa.
‘No es pot parlar de despesa indeguda abans del dia 4, això ja es va analitzar.’
Possibles recursos d’apel·lació i al Suprem
Sigui quina sigui la sentència, ambdues parts poden presentar sengles recursos d’apel·lació al mateix Tribunal de Comptes.
En última instància, també poden presentar un recurs de cassació al Tribunal Suprem espanyol.
Les fonts consultades per VilaWeb dubten com actuaria l’advocacia de l’estat, però tenen clar que tant Societat Civil Catalana com l’entitat Abogados Catalanes por al Constitución recorrerien fins a l’última instància.
A més, sostenen que el procediment pot prolongar-se dos anys o tres, fins que es resolguin tots els recursos posteriors a la sentència del Tribunal de Comptes.
‘Hi ha molta jurisprudència contradictòria entre el Suprem i el Tribunal de Comptes.
És força habitual que el Suprem modifiqui una resolució del Tribunal de Comptes o no hi estigui d’acord’, expliquen.
En tot cas, el màxim càstig per a Mas, Homs, Ortega i Rigau seria una condemna a pagar els 5,25 milions, i fins que no els paguessin, les seves propietats continuarien embargades.

Response: Avui declaren al Tribunal de Comptes l'expresident de la Generalitat Artur Mas i els ex consellers Joana Ortega, Francesc Homs i Irene Rigau. Els ex dirigents hauran de respondre les preguntes dels seus advocats sobre la despesa derivada de la consulta de 5,25 milions d'euros, els quals han hagut d'avançar amb una fiança i l'aval de les seves propietats.