Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El vodevil andalús protagonitzat pel PP, Vox i Cs és només un assaig general.
Les tres formacions es preparen per estendre la seva aliança a tot l'Estat després de les municipals i autonòmiques del mes de maig i, si poden, repetiran l'experiment a les generals per foragitar Pedro Sánchez de La Moncloa.
Vox ha arribat per quedar-se, i malgrat la performance del viatge al centre del partit d'Albert Rivera –que marca distàncies amb Santiago Abascal mentre el legitima com a actor-, i la remor de la vella guàrdia del PP –que s’escandalitza de les propostes contra les dones però no censura el pacte- les tres formacions cohabitaran durant com a mínim un any per culminar l'assalt.
Malgrat l'escenificació, les disputes que protagonitzen ara Cs i Vox responen als interessos dels tres partits i no posaran en perill en cap cas el govern a Andalusia.
Per a Rivera són una fórmula per buscar el desmarcatge sense trencar l'acord de fons, i una via per asserenar els ànims dels seus socis europeus (d'Emmanuel Macron als liberals de l'ALDE) que arrufen el nas davant l'extrema dreta.
Per a Casado, una excusa per vestir l'uniforme d'àrbitre de la dreta i exercir un lideratge simbòlic que el PP havia perdut després de la caiguda de Rajoy.
I per a Abascal, el context és l'oportunitat de brillar en el seu paper d'outsider, generar titulars i guanyar protagonisme de cara als comicis de maig.
La resta de qüestions, com els acords de governabilitat signats pel PP amb uns i altres, són només munició.
L'èxit de la triple aliança a Andalusia sense marge els crítics del PP, que no comparteixen la radicalització del discurs i que aspiren a situar Feijóo a Génova
L'èxit de la triple aliança a Andalusia deixa de moment sense marge els crítics del PP, que no comparteixen la radicalització del discurs i que aspiren a situar Alberto Núñez Feijóo a la setena planta del carrer Génova de Madrid.
Hauran d'esperar com a mínim a les municipals i autonòmiques de maig, primer match point per a un jove líder que, malgrat aconseguir la presidència a Andalusia, va a la baixa a les urnes i a les enquestes.
"L’efecte Casado no existeix", diuen als passadissos del Congrés alhora que fan comptes del transvasament directe de vots del PP cap a Vox.
Casado intenta tornar a "enamorar" els votants que l'han abandonat –en les seves pròpies paraules- però els escèptics recorden que fins ara, i a base d'inflamar el dibuix sobre la situació a Catalunya i a l'Estat, només ha alimentat els arguments de Vox.
L'experiment a Andalusia també congela el pla B de Ciutadans, que després de jugar al chicken run amb el PP (portant-lo al final del penya-segat per saltar del cotxe a l’últim moment), podria haver anat planant cap al centre a l'espera d'un futur acord amb el PSOE un cop passades les eleccions generals.
Un escenari somniat per als barons socialistes, que esperen al maig aigua en forma de diversificació d'acords de Rivera que els permetin seguir al poder, i potser òptim tan per a Sánchez –recuperaria el vell aliat– com per a Rivera –situaria de nou el seu partit al centre.
Un escenari, però, que seria letal per a l’independentisme i per al PSC, els dos damnificats d'un possible enduriment de la posició de l'executiu socialista respecte a Catalunya.
Tot plegat escenaris complicats per a l'independentisme que redoblen la pressió sobre ERC i PDECat per aprovar els pressupostos.
Les direccions de les dues formacions han obert ja un debat que ha generat tensions al PDECat –amb una pugna entre l'entorn de Puigdemont i la vella guàrdia del grup parlamentari a Madrid– mentre que ERC busca fórmules per garantir com a mínim la tramitació dels comptes.
Sobre la taula la possibilitat de garantir un any d'oxigen per als dos governs i provar d'esvair la tempesta que s'acosta, però també el risc de fracturar unes bases que –en ple judici– no entendrien un acord sense contrapartides respecte als presos o a l'autodeterminació.
L'escenari pressupostari redobla la pressió sobre ERC i PDECat, i ja ha generat tensions entre l'entorn de Puigdemont i la vella guàrdia del grup parlamentari a Madrid
Una aposta arriscada a l'alçada de la que haurà de fer el propi Sánchez, que al cap i a la fi és qui té la clau per anar més enllà de les ofertes de saldo descatalogat, com la de complir per primera vegada amb el nivell d'inversions compromeses a l’Estatut del 2006 que va avançar NacióDigital i fer passos polítics efectius i valents per construir un nou escenari encaminat a la resolució del conflicte.

Response: El pacte de govern a Andalusia entre PP i Ciutadans, amb el suport de Vox, podria convertir-se en el model a seguir després de les eleccions municipals i autonòmiques a Espanya el mes de maig. El PSOE tampoc descartaria comptar amb el suport de Ciutadans, un escenari que resultaria perjudicial per a les aspiracions de l’independentisme a Catalunya.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El líder de Podem, Pablo Iglesias, ha assegurat avui que considera el referèndum d’independència unilateral com una ‘mobilització legítima’, tot i que ha insistit que per exercir realment el dret a decidir ‘cal un referèndum legal, que sigui reconegut internacionalment i que tingui efectes jurídics’, cosa que ‘no és possible’ en una consulta com la del 9-N.
En una entrevista a Rac1, Iglesias ha posat de manifest també que va demanar al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que acceptés el repte del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, i defensés els canvis legals per al referèndum al Congrés dels Diputats espanyol.
Iglesias ha expressat d’aquesta manera el seu suport al plantejament del secretari general de Podem a Catalunya, Albano Dante Fachín, que ha expressat el seu suport a un referèndum unilateral d’independència si no s’assoleix un acord amb el govern espanyol.
Segons Iglesias, el que ha plantejat Fachín és una mobilització ‘política’ que és ‘legítima’ i que, com a tal, sempre tindrà Podem al costat.
En tot cas ha insistit que el que defensa la seva formació és ‘exercir el dret a decidir’ i ‘fer-ho cal un referèndum legal amb efectes jurídic que no és possible amb una mobilització com la del 9-N’.
Iglesias també ha augurat que l’opinió de les bases de Podem Catalunya –que estan cridades a consulta sobre el paper de la seva formació en cas que no s’arribi a un acord per celebrar el referèndum- ‘coincidirà’ amb la de la direcció estatal.
‘Estem contents que Podem Catalunya obri un debat sobre el nostre posicionament i crec que coincidirem’, ha dit abans d’expressar el seu ‘respecte’ per la ‘llibertat’ de Podem Catalunya a l’hora de prendre ‘qualsevol decisió’.
En aquest marc, també ha expressat la seva oposició a qualsevol ‘mesura repressiva’ de l’estat espanyol davant el referèndum unilateral.
‘A qualsevol, demòcrata l’ha d’espantar escoltar el PP’ reaccionant sobre el referèndum, i ‘són capaços de qualsevol cosa’, ha apuntat.
En tot cas ha afegit que caldrà tenir en compte el talent polític de Rajoy i l’ha advertit que ‘seria contraproduent dur a terme mesures de força’.
‘És veritat que el govern disposa de molts instruments, però crec que no afrontar la realitat plurinacional i una demanda majoritària a Catalunya és bàsicament no tenir altura d’estat’.
Demana a Puigdemont que vagi al congrés
Iglesias també ha posat de manifest que va demanar al president de la Generalitat –previsiblement dilluns, quan es van reunir i va assistir a la conferència de Puigdemont a Madrid- que accepti el repte de Mariano Rajoy i presenti el seu projecte al Congrés dels Diputats.
‘A mi m’agradaria que Puigdemont anés al Congrés.
Li ho vaig transmetre al president.
Crec que seria un avenç que pogués pujar a la tribuna i que poguéssim debatre.
I crec que l’impressionaria veure que un terç dels diputats del Congrés són favorables al dret a decidir, una realitat inèdita a Espanya’.
En aquest sentit ha assegurat que ‘cada vegada són més els espanyols que creuen que el futur de Catalunya l’hauran de decidir els catalans i catalanes’, un fet que Podem ha defensat ‘a tot el territori de l’estat, i no ens va malament’.
Espera que el PDECat doni suport a la moció de censura
Iglesias també s’ha mostrat optimista sobre la possibilitat que el PDECat s’acabi sumant a la moció de censura que la seva formació ha presentat contra Rajoy.
Podem ja disposa del suport d’ERC i de Bildu, i espera que la comissió mixta amb els demòcrates permeti assolir un acord en breu.
En aquest sentit, també s’ha mostrat disposat a retirar la seva moció si el líder del PSOE, Pedro Sánchez, en presenta una de pròpia, ‘però si segueixen marejant la perdiu tenim una responsabilitat amb el nostre país’.

Response: El secretari general de Podem, Pablo Iglesias, ha expressat en una entrevista a RAC 1 que consideraria un referèndum unilateral com una mobilització legítima. De totes maneres, insisteix que, per exercir el dret a decidir, caldria un referèndum legal pactat amb l'Estat. També ha animat el president català Carles Puigdemont a defensar els canvis legals per al referèndum al Congrés.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L’agost és el mes de vacances habitual per a la classe política.
El període de sessions del parlament se suspèn fins al setembre, l’activitat de les institucions i dels partits queda sota mínims i tots els tràmits s’aturen.
No obstant això, aquest agost és diferent.
Com tota la legislatura, de fet.
Tothom és en guàrdia i mira de reüll les accions que es puguin duu a terme amb la vista posada a l’1-O.
‘Permanentment mobilitzables.’
Aquesta és la fórmula que va fer servir, fa dos mesos, Jordi Turull, aleshores president del grup parlamentari de Junts pel Sí, en una reunió del grup al parlament.
Segons que va transcendir, Turull va recomanar els diputats que no fessin el ‘viatge de la seva vida’ perquè calia estar atents a tots els moviments de govern espanyol i tenir capacitat de resposta.
Els qui faran menys vacances seran els membres de la mesa del parlament, que es reuniran el 16 d’agost.
La majoria independentista permetrà que s’admeti a tràmit la llei del referèndum de manera extraordinària, però reduint a la meitat els terminis fixats.
Aquesta és la previsió del govern, sotmesa, però, al curs dels esdeveniments.
El primer ple, en el qual s’ha d’aprovar la llei del referèndum, és previst per al 6 de setembre.
En la seva providència d’ahir, el Tribunal Constitucional ha advertit els membres de la mesa del parlament –la majoria, investigats per haver permès el debat del referèndum durant la qüestió de confiança del setembre passat– que acceptar la tramitació per la via ràpida de qualsevol llei mitjançant el reglament suspès pot comportar-los conseqüències penals.
La mesa, doncs, està advertida de cara al 16 d’agost.
El parlament, habilitat la segona quinzena d’agost
JxSí va demanar, per mitjà d’una esmena al reglament del parlament, d’habilitar la segona quinzena d’agost com a període hàbil per tal d’avançar en la tramitació de les lleis de desconnexió.
El debat obert era si calia registrar la llei del referèndum i la llei de transitorietat jurídica per separat.
Finalment, s’ha decidit de registrar primer la norma que regula l’1-O i posposar la presentació pública i el registre de la llei de transitorietat.
D’aquesta manera, a partir de la segona quinzena d’agost, correrà el rellotge i començaran a complir-se els terminis que han de permetre d’aprovar la llei del referèndum al parlament la primera setmana de setembre.
De fet, el govern té alternatives per a sotmetre la llei al debat i l’aprovació del parlament malgrat la suspensió cautelar de la reforma del reglament del parlament.
El Constitucional, en guàrdia
Ahir, el Tribunal Constitucional va reunir-se d’urgència en una trobada extraordinària en la qual va admetre a tràmit el recurs d’inconstitucionalitat del president del govern espanyol, Mariano Rajoy, contra la reforma del reglament del parlament.
No és pas la primera vegada que el Constitucional convoca una reunió d’urgència per a barrar el pas a les iniciatives del parlament.
El precedent més clar és la corredissa per a evitar el 9-N.
El 26 de setembre del 2014, el parlament va aprovar la llei de consultes i l’endemà, l’ex-president de la Generalitat Artur Mas va signar el decret de convocatòria del 9-N.
L’estat espanyol va activar-se i, en només vint-i-quatre hores, va activar el consell d’estat, que es va reunir d’urgència per a emetre dos dictàmens favorables als recursos; el consell de ministres, que va aprovar els recursos en una reunió extraordinària; i el mateix Tribunal Constitucional, que en una reunió d’urgència va admetre’ls a tràmit i va suspendre la llei catalana.
A diferència del parlament, les institucions espanyoles sí que han suspès l’activitat fins al setembre.
No sembla que el govern espanyol actuï fins que el parlament no aprovi la llei del referèndum.
Hi ha una treva fins al setembre.
És aleshores quan tornarà a engegar tota la maquinària perquè el Tribunal Constitucional suspengui la norma.
El xoc institucional, doncs, arribarà a tres setmanes de l’1-O i a les portes de l’Onze de Setembre.

Response: Tot i que l’agost és el mes de vacances habitual per a la classe política, aquest any els diputats independentistes es mantindran disponibles, en cas que fos necessari respondre a qualsevol actuació del govern espanyol relacionada amb la celebració de l’1-O. A partir de la segona quinzena d’agost, s’iniciaran els tràmits que permetin aprovar la llei del referèndum al Parlament.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Reivindicar l'art gòtic de Barcelona a partir del seu simbolisme, aquest és l'objectiu principal del llibre 'Barcelona gòtica' (Ajuntament de Barcelona-Triangle Postals, 2014) escrit conjuntament per Victoria Cirlot, catedràtica de filologia romànica i directora de l'Institut Universitari de Cultura, i Raimon Arola, doctor en Història de l'Art, amb fotografies de Pere Vivas, especialitzat en arquitectura i patrimoni.
El volum, editat amb tot detall i edició trilingüe -castellà, anglès i català-, recupera l'esplendor d'obres que sovint passen desapercebudes com l'espasa i la làpida del rei Pere el conestable de Portugal (Pere V rei d'Aragó, Pere IV comte de Barcelona) a partir d'una articulació basada en tres aspectes bàsics del gòtic català, la catedral, en especial la Catedral de la Santa Creu i Santa Eulàlia, però també altres esglésies del centre; el palau, partint del Palau Reial, i engrandint el ventall; i el monestir, centrat en el Monestir de Pedralbes.
Plantejat com un "passeig per una Barcelona oculta" en paraules de Victoria Cirlot, el llibre busca trobar la "mirada simbòlica capaç de restituir el significat de les obres i la seva capacitat de comprensió" per donar a conèixer el gòtic primigeni, ja que com apunta Raimon Arola, "el gòtic de Barcelona és el primer gòtic que neix a partir del romànic".
Per això mateix, Arola demana que es pugui assolir un objectiu a llarg termini, "demanar que el gòtic de Barcelona sigui Patrimoni de la Humanitat" reconegut per la UNESCO, una fita que l'ajuntament, en paraules del tinent d'alcalde de cultura, Jaume Ciurana, "té sobre la taula", tot i que caldria "molta inversió privada" i que en tot cas no es plantejarà "de forma immediata".
"Vetllem pel patrimoni i més endavant ens podrem plantejar altres coses", concreta Ciurana, que en tot cas avança que un cop enllestida l'actual reforma de l'entorn de la muralla romana a la via Laietana, el consistori estudia preparar un pla director del Palau Reial, "per interconnectar totes les seves parts".
Gòtic versus neogòtic
Qualsevol reivindicació de l'art gòtic a Barcelona i molt especialment al mateix Barri Gòtic passa per la diferenciació de les obres d'aquest art específic de l'edat mitjana de les manifestacions artístiques del neogòtic, a partir del qual es va reconstruir part del centre de la ciutat a principis del segle XX.
El turista habitual, però massa sovint també el barceloní complaent, no és capaç de copsar la diferència entre l'església de Santa Maria del Mar o la Catedral de Barcelona, edificades al llarg del segle XIV, amb la façana de la mateixa Catedral o el pont del carrer del Bisbe, que daten del 1890 i el 1927, respectivament.
De fet, part de les construccions considerades gòtiques són en realitat neogòtiques, edificacions a les que cal sumar, per tot el centre de la ciutat, els edificis traslladats a conseqüència de l'obertura de la Via Laietana a principis del segle XX -un exemple és la casa Padellàs, seu del Museu d'Història de Barcelona- o els immobles reconstruïts a partir d'un virtual model de casa medieval catalana, -seria el cas d'alguns edificis del carrer de Montcada-.
Davant d'aquest fet, els autors de 'Barcelona Gòtica' s'han volgut centrar estrictament en l'art genuí.
“No és la intenció del llibre fer discussions d'història de l'art i per tant el llibre mostra només la Barcelona gòtica, no la neogòtica”, apunta Victoria Cirlot.
Tanmateix, el debat és sobre la taula, donat que per a Raimon Arola, una de les fites del llibre és precisament recuperar “el patrimoni que ha quedat ocult pel neogòtic del segle xx”, una moda arquitectònica que tot i “fer coses molt estranyes, com tallar la porta de Sant Rafael” de l'Ajuntament -l'estranya façana del carrer Ciutat-, “va servir per mantenir viu el gòtic i aconseguir que Barcelona sigui una de les poques ciutats on hi ha tant gòtic”.
De fet, l'interès modern per l'arquitectura medieval i la seva transmutació en neogòtic, vinculat a una certa expressió del catalanisme relacionada amb l'obra de govern de la Mancomunitat i en especial de Puig i Cadafalch -arquitecte i president d'aquell organisme d'autogovern entre el 1917 i el 1923-, hauria servit precisament per a “mantenir el gòtic de la ciutat de Barcelona”, malgrat que segons el mateix Arola, aquells neogòtics del segle XX “es van inventar” part del patrimoni actual.

Response: L’Ajuntament de Barcelona i Triangle Postals han editat “Barcelona gòtica”, un llibre que mostra l’esplendor de les construccions gòtiques de la ciutat a través del simbolisme d’aquest art. El llibre, que se centra en el gòtic primigeni medieval i no el neogòtic del segle XX, ha estat escrit per Victoria Cirlot i Raimon Arola, amb fotografies de Pere Vivas.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El robot dels Tedax.
Foto: Marina López.
Els tècnics especialistes en desactivació d'artefactes explosius (Tedax) han pogut inutilitzar sense detonar els explosius de dins del cotxe que uns encaputxats armats han deixat davant el macroprostíbul Paradise de la Jonquera (l'Alt Empordà).
Els artefactes eren als seients del darrere del vehicle, un Opel Astra que els individus han deixat davant del bordell a dos quarts de nou del vespre d'aquest diumenge.
Els fets han obligat a desallotjar unes 500 persones del polígon Mas Morató, on es troba el prostíbul.
El cotxe amb què els encaputxats s'han donat a la fuga, un Porsche Cayenne, ha aparegut calcinat al poble proper de Capmany.
Els Mossos d'Esquadra han obert una investigació per aclarir els fets.
Tot plegat ha començat a dos quarts de nou del vespre, quan cinc encaputxats que duien armes han anat al bordell amb dos cotxes.
Un dels encaputxats ha deixat l'Opel Astra davant del prostíbul i li han dit al vigilant que al vehicle hi havia una bomba.
Tot seguit, ha entrat a l'altre cotxe -on hi havia quatre homes- i han marxat a tota velocitat donant-se a la fuga.
Si bé els homes han assegurat al vigilant que el cotxe explotaria, no li han dit a quina hora estava programat l'artefacte.
El vehicle l'han deixat aparcat i en marxa.
Segons fonts properes al cas, una de les hipòtesis amb què es treballa és que els fets siguin fruit d'una rivalitat per les noies amb altres prostíbuls de la zona.
El club Paradise té càmeres de seguretat, però no enfoquen cap a fora al carrer i per tant no han pogut gravar els fets.
Fins al lloc dels fets, hi han anat una trentena de dotacions dels Mossos d'Esquadra, comptant els Tedax.
A més, també hi han anat efectius dels Bombers de la Generalitat, Guàrdia Urbana, policia espanyola i del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).
Els Tedax han estat escorcollant el vehicle durant tota la nit fins que han trobat explosius al seient del darrere del vehicle.
La tasca ha durat més de cinc hores i han utilitzat un robot.
Segons fonts properes al cas, l'artefacte tenia un detonador i estava preparat per explotar però alguna cosa ha fallat i ha evitat la deflagració.
Els agents del Tedax han inutlitzat l'artefacte, que ara serà clau per a la investigació que han iniciat els Mossos d'Esquadra.
Els dos vehicles utilitzats en l'atac serien robats i podrien aportar poques pistes sobre els autors.
Mig miler de desallotjats
Els Mossos d'Esquadra han ordenat el desallotjament de la setantena de persones que hi havia al club Paradise a causa de l'amenaça de bomba.
En total, segons l'alcaldessa Sònia Martínez, s'han evacuat unes 500 persones en un perímetre de 500 metres.
Han evacuat diversos locals i establiments del polígon Mas Morató, com el bingo, les benzineres i un restaurant on hi havia 150 persones fent la Quina.
Fa només deu dies, dos individus a cavall d'una moto van llançar dos petits artefactes explosius contra el macroprostíbul 'Paradise' de la Jonquera (Alt Empordà).
La bretolada va tenir lloc cap a un quart de set del matí, una hora en què el local ja estava tancat i només va causar danys materials.
L'alcaldessa adverteix que la població està "molt enfadada"
L'alcaldessa de la Jonquera, Sònia, Martínez, ha recordat que l'Ajuntament de la Jonquera ja va demanar davant la justícia que no es permetés l'obertura del macroprostíbul més gran d'Europa, el Paradise, "precisament per evitar aquest tipus de fets".
El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), però, va obligar l'Ajuntament a concedir la llicència d'obra.
No és el primer incident que hi ha al macroprostíbul.
Fa només deu dies un motorista va tirar artefactes explosius que van causar danys materials al local.
Martínez ha explicat que la població de la Jonquera "té intenció de manifestar-se" i "està molt enfadada", ja que aquest diumenge s'han viscut "moments de pànic".
En aquest sentit, l'alcaldessa lamenta que el TSJC permetés l'obertura del Paradise.

Response: Aquest diumenge al vespre, cinc encaputxats armats han estacionat un cotxe que contenia explosius davant del macroprostíbul Paradise de la Jonquera. Els fets podrien ser fruit de la rivalitat amb altres bordells de la zona. Tècnics especialistes en desactivació de bombes del Tedax han escorcollat el vehicle durant hores amb l'ajuda d'un robot fins a trobar els explosius i desactivar-los.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El camió escortat pels Mossos i carregat amb una quarantena d’obres d’art originàries de les parròquies de la Franja de Ponent ha sortit pocs minuts abans de les 11.00 del Museu de Lleida en direcció al Museu Diocesà de Barbastre – Montsó.
Són la meitat dels vuitanta-tres bens en litigi que encara són a Lleida i que el Consorci del Museu ha acordat lliurar a l’Aragó en compliment a l’execució provisional d’una sentència.
Es tracta d’una nova transmesa que culminarà el dimecres, en què ja s’hauran lliurat a l’Aragó les cent onze obres totals.
Una comitiva del govern aragonès encapçalada pel conseller d’Educació i Cultura, Felipe Faci, les ha rebut al Museu Diocesà.
El Consorci del Museu de Lleida, Diocesà i Comarcal va presentar a final de febrer al Jutjat de primera instància número 1 de Barbastre el pla d’entrega dels vuitanta-tres béns de la Franja restants que eren objecte de la resolució judicial.
El Museu de Lleida ja ha lliurat vint-i-vuit obres en dos trasllats al Museu de Barbastre.
Eren peces d’orfebreria i d’altres que estaven en dipòsit a l’equipament lleidatà, no exposades.
Ara però es lliuren la resta de béns en litigi, inclosos la quinzena que formen part de l’exposició permanent del Museu com el Frontal de Sant Vicenç, l’Arqueta i el Frontal de Sant Hilari, el Frontal o els retaules de Sant Antoni Abat i Sant Hermità, entre molts altres.
El Consorci també assenyalava en l’escrit presentat al jutjat que “sense perjudici de la voluntat de complir amb l’ordre d’entrega dels béns”, cal advertir de la necessitat de resoldre els recursos presentats a l’auto de l’11 de febrer i les oposicions a l’execució provisional.
S’apuntava que això s’hauria d’haver resolt abans del termini de dos mesos que s’havia donat per lliurar els béns el 15 de febrer i s’adverteix que si es compleix la sentencia seria “impossible o d’extrema dificultat” restaurar la situació anterior a l’execució provisional.
Per tot plegat, el Consorci continua demanat al jutjat que resolgui els recursos abans d’acabar de lliurar les vuitanta-tres peces ja que si després no es confirma la sentència es vulnerarien “drets fonamentals” perquè s’haurien traslladat unes obres sense necessitat.
La consellera de Cultura, Àngels Ponsa, va lamentar a mitjan de febrer que el Bisbat de Lleida accedís a lliurar les obres de la Franja de Ponent que hi ha al Museu de Lleida i que l’únic que podien fer era presentar al·legacions.
“El bisbat és el propietari de les obres, perquè el Consorci només n’és dipositari, i decideix que les vol tornar i nosaltres no hi podem fer més que presentar al·legacions”, va afirmar.
En aquest context, Ponsa va assegurar que en el moment que el Bisbat va decidir lliurar-les el Consorci es va reunir i van decidir entre tots junts que les entregaven.
Per contra, el Bisbat de Lleida va assegurar aquesta setmana que es va mostrar partidari d’autoritzar el trasllat dels cent onze béns de la Franja arran del fet que la conselleria tragués a subhasta pública el seu trasllat.
Així ho van posar de manifest en un comunicat on també matisaven que davant el requeriment judicial de lliurament de les obres reclamades, tot i lamentar la decisió i estar-hi en desacord, el bisbat va manifestar a la consellera Àngels Ponsa a través d’una carta que “no es podia fer res més” que autoritzar l’entrega de les peces.
Ahir la consellera va voler donar per tancada la polèmica dient que l’adversari en aquest tema no era el Bisbat de Lleida “ni molt menys”.
“Hem intentat treballar bé”, va resoldre.
Així, va reiterar que tot plegat és fruit d’una “sentència injusta” i que esperen que el jutge que ha dictat l’ordre doni resposta a les al·legacions presentades.
Finalment, ha conclòs: “anirem fins al Tribunal de Drets Humans a Estrasburg i on calgui”.

Response: Ja han arribat al Museu Diocesà de Barbastre una quarantena de les obres d’art originàries de parròquies de la Franja de Ponent, que fins ara havien estat propietat del Museu de Lleida. La transmesa ha estat rebuda per una comitiva del govern d’Aragó i culminarà dimecres, quan ja s’hagin traslladat les cent onze obres totals reclamades al bisbat de Lleida.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L’escenari que planteja el film El dia de demà (2004) d’una alteració sobtada del sistema de circulació superficial i profunda de l’Atlàntic Nord, amb efectes immediats sobre el clima regional i la desviació de corrents (entre ells el del Golf, que escalfa Europa) no sembla impossible, i més si hom té en compte els episodis de canvis climàtics ocorreguts en època històrica.
Hom pot modelar aquestes i altres modificacions (per exemple, dels corrents de la Mediterrània), però el marge d’incertesa és gran.
Moltes espècies aprofiten els corrents per als seus moviments migratoris, i aquests poden veure’s alterats en conseqüència.
Segurament un dels efectes més coneguts del canvi climàtic és la pujada del nivell del mar com a conseqüència, almenys, de dos efectes: la dilatació de la massa d’aigua per efecte de l’escalfament i l’aportació diferencial de l’aigua continental per fusió incrementada del gel de geleres, casquets polars i gel terrestre en general (la del gel marí no fa variar el nivell del mar).
Segons les diferents projeccions i la revisió constant que se’n fa, en els escenaris més negatius la pujada estimada del nivell del mar és de l’ordre d’un a dos metres al llarg del segle XXI, superior al total de la que hi ha hagut en les costes europees i nord-americanes, allà on els registres són fiables, durant els dos o tres últims segles.
Darrerament, però, taxes de fusió més grans, especialment pels gels de Grenlàndia, fan pensar que potser caldrà refer aquestes projeccions, a l’alça.
Els organismes
Encara que aquest augment pugui semblar moderat, moltes regions de costes baixes (àrees deltaiques, estuàriques, illes oceàniques coral·lines) es veuen amenaçades, tant les àrees urbanitzades com les comunitats naturals: l’impacte més gran serà segurament ecològic.
En un mar més càlid, algunes espècies podran adaptar-se més o menys bé als canvis (bàsicament, l’augment de la temperatura de les aigües) i mantindran o expandiran la seva distribució geogràfica i batimètrica actual, mentre que d’altres no ho faran, i reduiran aquesta distribució i àdhuc desapareixeran, a ritmes que s’han pogut establir per a molt poques espècies.
Les espècies monotípiques (amb una o poques varietats) i rígidament adaptades a condicions tèrmiques concretes seran les més afectades, mentre que les monotípiques amb més facilitat d’adaptació i, especialment, les politípiques (dividides en diferents poblacions) adaptades a règims tèrmics també diferents, seran les que amb menys dificultats podran adaptar-se a l’escalfament del seu hàbitat, gràcies a la resistència i expansió de les seves poblacions més termòfiles en detriment de les que ho són menys.
Els sistemes de dispersió d’ous, larves i propàguls en general, molt lligats al sistema oceànic de corrents, es veuran també afectats i amb això, la distribució dels organismes adults.
Actualment, algunes espècies d’àmplia distribució que en mars més freds (com els marginals de l’oceà Atlàntic) són pròpies d’aigües superficials solen trobar-se a la Mediterrània en aigües pregones; en tenir la Mediterrània temperatures més altes tant al llarg del cicle anual com en profunditat (la temperatura profunda d’aquest mar no davalla mai dels 12 ºC, en clara contraposició amb les aigües oceàniques, que a partir d’alguns centenars de metres ja assoleixen els 4 ºC), aquestes espècies cerquen el seu òptim tèrmic.
És evident que aquest «enfonsament» en cerca de les temperatures més adients no podrà donar-se gaire més enllà si la massa d’aigua en general, i no només les aigües superficials, s’escalfa.
A més, caldrà que les espècies de les quals depenen les que modifiquin el seu hàbitat també ho facin; en cas contrari, es poden donar situacions de manca parcial o total de correspondència depredador-presa, o d’altres relacions que es poden veure alterades.
Així mateix, a la Mediterrània hi ha hagut històricament un clar gradient latitudinal: les espècies més termòfiles, tant les pelàgiques com les bentòniques, es trobaven limitades a les costes nord-africanes i llevantines (Mediterrània oriental), mentre que les més capaces de tolerar temperatures baixes eren més pròpies de les costes europees, en especial de la Mediterrània occidental.
Darrerament, algunes d’aquestes espècies mediterrànies d’afinitats tropicals o termòfiles han ampliat la seva distribució; per exemple, entre els peixos, el raor (Xyrichtys novacula), el fadrí (Thalassoma pavo), el talla-hams (Pomatomus saltatrix) i l’anfós (Epinephelus marginatus) són ara ben comunes en aigües del Principat, mentre que fa unes poques dècades eren rares i es trobaven en abundància només en àrees més meridionals (per exemple, les illes Balears).
Parablennius pilicornis (una bavosa), Scorpaena maderensis (escórpora de Madeira) i Pomadasys incisus (roncador), entre altres, han estat citades recentment en les costes catalanes i franceses, molt més septentrionals que la seva àrea de distribució habitual.
És molt probable que aquesta situació sigui més general, però hi ha poques espècies tan fàcilment observables i tan conegudes com els peixos.
Llegiu l’article sencer a la web de Mètode.
Joandomènec Ros.
Catedràtic d’Ecologia de la Universitat de Barcelona i president de l’Institut d’Estudis Catalans (Barcelona).
Què és Mètode?

Response: L’augment del nivell del mar, que podria ser d’un a dos metres durant el segle XXI, i l’increment de la temperatura al mar Mediterrani tindran un efecte directe en la supervivència de les poblacions animals. En un mar més càlid, algunes espècies, com les politípiques, s’adaptaran al nou medi; mentre que d’altres, obligades a reduir la distribució geogràfica, desapareixeran.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L'alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, ha reiterat aquest dimarts el compromís del govern municipal de renovar els transistors de la Guàrdia Urbana, després que un desajust en un dels aparells dificultés diumenge l'actuació d'un grup de cinc agents al barri de Sant Roc, que van resultar ferits.
Quan es disposaven a detenir un sospitós una multitud se'ls va tirar a sobre i en el moment de demanar reforços el boto d'un dels aparells va fallar.
Sabater ha volgut desvincular les lesions de l'errada tècnica en el transistor i diu que el que ha d'indignar és que hi hagi gent que agredís la policia.
Tot i això, l'alcaldessa comprèn la reivindicació dels agents i assegura que la renovació del material ja està pressupostada i que el procediment de compra ja està en marxa, tot i que no ha pogut concretar quan es farà efectiva l'adquisició.
Els fets denunciats pels policies van tenir lloc a la plaça dels Andes, quan una patrulla va identificar una persona que tenia una ordre de detenció.
En voler-la detenir, expliquen des dels sindicats de policia, un gran nombre de persones es va revoltar i va a agredir els agents "llançant-los pedres" i altres objectes.
El pitjor de tot, diuen, és que els agents "van intentat activar el botó d'emergències dels transmissors, però aquests no van funcionar, per la qual cosa podria haver succeït una autèntica desgràcia", afegeixen.
"Portem massa temps reclamant un material digne per la Guàrdia Urbana i l'Ajuntament fa cas omís".
Després dels fets de diumenge a Sant Roc, els sindicats han tornat a denunciar la "reiterada manca de mitjans materials", una crítica que l'alcaldessa comparteix, en part: "Tenen tota la raó, necessiten uns bons instruments per fer la seva feina" i és per això que ha recordat que el govern municipal ja va renovar les armilles i ara té en marxa la renovació dels transistors.
D'altra banda, des dels sindicats també aprofiten per recordar a l'Ajuntament l'estat de la comissaria de Sant Roc, que el mateix govern municipal es va comprometre a clausurar en prendre possessió.
L'alcaldessa, Dolors Sabater, ha insistit recurrentment en aquesta idea, però a dia d'avui la instal·lació continua oberta.
Aquest dimarts Sabater hi ha tornat a fer referència i diu que els informes interns "avalen" la clausura d'un equipament que "no és eficient".
L'alcaldessa confia que abans d'acabar l'any es pugui tancar definitivament, tot i que la decisió sobre quin és el moment oportú es consensuarà amb els veïns per no generar una sensació de desprotecció.
Menys robatoris en l'últim anys a Badalona
Sabater ha parlat sobre la situació de la Guàrdia Urbana després de la Junta Local de Seguretat que s'ha celebrat aquest dimarts i en la que s'ha fet balanç del darrer any, en presència del conseller d'Interior, Jordi Jané.
Segons dades de Mossos d'Esquadra, entre abril de 2016 i març de 2017, els robatoris a domicilis han caigut un 23,6% a Badalona, quan la davallada global a Catalunya "no arriba al 2%"
Tot i que els índex delinqüencials pugen de mitjana un 3%, els responsables del cos valoren positivament aquestes dades pel que representa la important davallada en relació als robatoris: "És un tipus de delicte que preocupa molt pel neguit que comporta, més enllà del fet delictius", ha explicat Jané.
El conseller també ha destacat que mentre a Catalunya la mitjana de fets delictius per cada mil habitants ha estat de 65, Badalona se situa sis punts per sota, en 59.
El conseller també destaca, en positiu, l'augment del 14% dels delictes contra la salut pública i del 33% dels delictes de trànsit.
Segons Jané, aquestes dades responen a una major eficàcia policial i no a un increment real de l'activitat delinqüencial en aquests àmbits.
La Junta Local de Seguretat també ha servit per reforçar la col·laboració entre Mossos d'Esquadra i Guàrdia Urbana, que pròximament concretaran un increment de les patrulles tàndem, que formen agents dels dos cossos: "Es farà un esforç que no s'ha concretat, però ja hi ha l'acord per fer aquest increment", ha explicat l'alcaldessa.

Response: L'alcaldessa de Badalona, Dolors Sabater, ha reiterat el compromís del govern municipal de renovar els transistors de la Guàrdia Urbana. Diumenge passat, un grup de cinc agents assetjats per una multitud al barri de Sant Roc van intentar prémer el botó d'emergència d'un dels aparells, que no va funcionar. Sabater també s'ha compromès a clausurar pròximament l'actual comissaria de Sant Roc.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La vice-presidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, ha acusat aquest dimecres al president de la Generalitat de buscar ‘culpables’ externs als problemes del seu govern i de la seva formació, i l’ha emplaçat a mostrat ‘més respecte’ pels funcionaris que ‘lluiten i persegueixen la corrupció’.
‘Ens té acostumats que els problemes del seu govern sempre són responsabilitat d’un altre, i no hem trobat cap cas en què se’n faci responsable’, ha dit en roda de premsa a La Moncloa.
La vice-presidenta ha insistit que el 27-S no se celebra cap plebiscit i ha defensat la reforma del Tribunal Constitucional (TC) perquè ‘el normal en qualsevol país és que les resolucions dels tribunals es compleixin’.
La vice-presidenta ha comparegut en roda de premsa oficialment per valorar les entrevistes que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, ha mantingut aquest dimecres amb els presidents de les Illes Balears, Múrcia i Canàries.
La seva roda de premsa ha coincidint amb la compareixença del president de la Generalitat, Artur Mas, a petició pròpia al Parlament, per informar sobre els motius de la convocatòria del 27-S i per valorar el registre de la Guàrdia Civil a la seu de CDC.
En tota aquesta legislatura Sáenz de Santamaría no havia comparegut davant els mitjans en cap ocasió per informar sobre les reunions del president espanyol amb presidents autonòmics.
Mas busca sempre ‘culpables fora’
La vice-presidenta ha ironitzat sobre les manifestacions que el president de la Generalitat ha fet al Parlament i ha apuntat que Mas acostuma a acabar les seves compareixences ‘buscant culpables fora’.
‘Els jutges obren sumaris i els tramiten i la policia investiga de manera independent’, ha sentenciat, i Mas no hauria de llançar un ‘ombra de sospita sobre institucions que tenen el mandat legal d’investigar la corrupció’.
En aquest marc ha apuntat que el president de la Generalitat ‘hauria de mostrar molt més respecte institucional’ pels funcionaris que ‘lluiten i persegueixen la corrupció’, perquè en aquest àmbit ‘ens hem d’explicar i no buscar culpables fora’.
Respecte al caràcter plebiscitari del 27-S que Mas ha destacat a la seva compareixença, Sáenz de Santamaría ha insistit que aquestes ‘són unes eleccions autonòmiques’ i Mas ‘ho hauria de saber perquè són les terceres que convoca a Catalunya en cinc anys’.
El que s’hi decideix, segons la vice-presidenta espanyola, és ‘un govern autonòmic’, i Mas ha de ‘complir’ la llei i el decret de convocatòria.
Defensa la reforma del TC
La vice-presidenta també ha defensat la reforma del Tribunal Constitucional que impulsa el PP per poder suspendre Mas en cas que incompleixi un mandat del TC.
Segons ha assegurat, la proposta té el suport de personalitats destacades del món de la judicatura, la fiscalia i catedràtics vinculats a altres formacions.
En aquest sentit, ha insistit que ‘el normal en qualsevol país és que les resolucions dels tribunals es compleixin’ perquè ‘com que no es pot deixar a la voluntat’ dels afectats ‘el lògic és que hi hagi un procediment d’execució dirigit als òrgans judicials’.
També ha respost les crítiques de tots els grups de l’oposició a la reforma.
‘Cada partit pot opinar el que consideri oportú.
A mi m’agradaria preguntar a algun d’aquests partits que es diuen que tenen vocació nacional què tenen per oposar-se a que una institució com el TC tingui capacitat d’executar les seves pròpies decisions, perquè així és com funcionen els tribunals’, ha dit.
Segons la vice-presidenta, ‘la garantia dels drets és tan com la garantia del seu compliment i si no es pot complir queden en res’.
Per aquest motiu ha demanat a l’oposició ‘menys fronts contraris i més aportacions’.
‘Que diguin si no els sembla bé que les resolucions del TC es compleixin’, ha dit.
En aquest marc ha insistit que la reforma busca ‘enfortir l’estat de dret’ que ‘és la base i la garantia de la democràcia’.
‘Quan un té un dret ha de tenir la tranquil·litat que hi ha un TC que li ho garantirà i que si li dona la raó és complirà’.

Response: Aquest dimecres, la vicepresidenta del govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, ha acusat Artur Mas de buscar culpables fora, fent referència a les declaracions que el president català ha fet sobre el recent registre de la Guàrdia Civil a la seu de CDC. També ha insistit que els comicis a Catalunya del 27-S no seran un plebiscit sobre la independència.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La Sala del 61 ha rebutjat per unanimitat apartar del judici del procés el president del tribunal, Manuel Marchena, i els sis magistrats més que jutjaran l'1-O.
Després d'una hora i mitja de deliberacions, han donat a conèixer la decisió tot i que els arguments es coneixeran en una resolució més endavant.
Les recusacions les havien plantejat Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull, Carme Forcadell, Anna Simó i Jordi Cuixart.
Aquest últim, a més, havia demanat no només apartar Marchena sinó també la resta dels magistrats.
Al setembre, la mateixa sala també va rebutjar les recusacions del tribunal que ha de jutjar el procés.
El president del Suprem i del CGPJ, Carlos Lesmes, ha encapçalat les deliberacions i en la decisió han participat 13 magistrats més.
La sala del 61 s'ha reunit aquest dimecres al matí per abordar els escrits de recusació presentats per Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull, Jordi Cuixart, Carme Forcadell i Anna Simó.
Tots ells demanaven apartar Manuel Marchena de la presidència del tribunal del procés i, en el cas de Cuixart, també feia extensiva la petició a la resta de magistrats que conformen el tribunal que els ha de jutjar.
Les recusacions es van presentar després de la polèmica pel whattsapp del portaveu del PP al Senat, Ignacio Cosidó, que deia que si Marchena marxava a presidir el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) podrien controlar la Sala Penal "des del darrera".
Entre les causes que adduïen, afirmaven que Marchena estava "contaminat" i retreien que havia estat el candidat del PP a presidir el CGPJ.
Per això, consideraven que tenia "interès" en la causa i que, per tant, no podia presidir el tribunal del judici.
Fiscalia i Marchena, en contra de les recusacions
Abans de la deliberació de la sala, la Fiscalia ja va emetre un informe on s'oposava a les recusacions i també hi va haver escrit del propi Marchena.
En aquest, negava tenir cap interès "directe ni indirecte" en la causa contra el procés i també afirmava que les crítiques contra el sistema d'elecció dels jutges –per decisió dels partits polítics- "no se sosté".
En aquesta línia, apuntava que a països com França, Bèlgica, Portugal o Itàlia també són els polítics els que escullen d'una o altra manera part del poder judicial.
Per tant, defensava que pel fet que 8 dels 20 vocals del CGPJ els escullin els partits "no pot conduir a la desqualificació per la seva falta d'imparcialitat" dels membres del tribunal.
Decisió per unanimitat
La decisió de mantenir Marchena i la resta de membres del tribunal s'ha pres per unanimitat.
Per tant, els membres de la sala del 61 fan costat als seus companys del Suprem i consideren que estan plenament capacitats per estar al capdavant de la causa.
Els arguments, però, no es coneixeran en uns dies perquè s'ha de redactar la resolució, de la que serà ponent Jacobo Barja de Quiroga López.
El tribunal del judici de l'1-O està format, a banda de Marchena, per Andrés Martínez Arrieta, Juan Ramón Berdugo, Antonio del Moral, Luciano Varela, Andrés Palomo i Ana Ferrer.
La sala del 61 està formada pel president del CGPJ i del Suprem, Carlos Lesmes (ja en funcions des d'ahir), els presidents de les cinc sales del Suprem (menys Marchena, que està recusat tot i ser president de la Sala Penal) i els magistrats més antics i més modern de cadascuna d'elles.
En aquesta deliberació, han participat 14 dels 16 integrants de la sala del 61.
S'han abstingut de ser-hi tant Marchena com Arrieta, tots dos afectats per les recusacions que es debatien.
Un escull menys de cara al judici
La resolució d'aquestes recusacions s'havia de fer abans que es faci la vista preliminar de qüestions prèvies que es celebrarà abans del judici.
En aquesta vista és on les defenses poden plantejar que el Suprem no és competent per seguir endavant amb el cas i que s'ha de portar la causa al TSJC.
Un cop resoltes les recusacions, la Sala Penal ja té via lliure per fixar la data per celebrar aquesta vista de qüestions prèvies (o previ pronunciament).
És una vista que abordarà qüestions molt tècniques i on hi seran presents només el tribunal i els lletrats dels encausats.
La previsió és que es pugui fer abans de Nadal i sobre la taula estan les dates del 17, 18 o 19 de desembre.
Un cop es resolgui si el Suprem és competent, es donaran 10 dies a les defenses perquè presentin els seus escrits i demanin la prova que considerin.
Tot apunta que la data per arrencar el judici es manté per al gener.

Response: Aquest dimecres, la Sala del 61 del Tribunal Suprem ha rebutjat per unanimitat la recusació presentada per Oriol Junqueras, Raül Romeva, Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull, Jordi Cuixart, Carme Forcadell i Anna Simó, que demanaven apartar el president del tribunal, Manuel Marchena, i la resta dels magistrats del judici de l’1-O. Els encausats acusaven Marchena d’imparcialitat i contaminació política.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La Comissió Internacional de Juristes (CIJ) alerta que una sentència condemnatòria en el judici de l'1-O podria "soscavar la confiança en l'estat de dret a Espanya".
La CIJ considera les acusacions de rebel·lió i sedició com "una extralimitació" del codi penal "particularment" per "la falta d'evidència de l'ús de la violència".
Per això, veu "preocupant" que es porti al camp del dret penal un cas "que va ser un exercici legítim d'opinió i associació política".
"És una qüestió d'expressió política legítima i això es resol millor fora dels tribunals penals", defensa.
Segons ella, cal mostrar que és "absolutament necessari" i "proporcional" interferir en aquests drets amb acusacions de delictes penals.
Dimensió política
Pillay es nega a descriure el procés judicial de l'1-O com un judici polític i creu que "s'ha de donar una oportunitat als tribunals per aplicar la llei".
"Hem d'esperar al resultat del judici", avisa abans de valorar sobre aquest aspecte.
Tanmateix, considera que és un procediment "sensible políticament" i que és "vital" demostrar que "és un judici just i té plena consideració de les obligacions legals internacionals d'Espanya, inclosos els drets humans".
Sobre el perfil polític dels testimonis, Pillay afirma que el judici "és essencialment sobre una acció política" i veu "desafortunat" que, en conseqüència, "involucri una bona part de testimonis polítics".
Tot i això, espera que "la implicació política pugui ser reduïda al mínim".
"Esperem que el tribunal decideixi únicament en termes de la llei", afirma.
Acceleració del judici
Per exemple, indica que seria problemàtic si els líders independentistes han tingut dificultats per "parlar amb els seus advocats o preparar la seva defensa" per l'acceleració del procediment judicial.
Cas excepcional
"No conec cap cas que sigui directament comparable a aquest", reconeix la directora per Europa de la CIJ.
Ara bé, Pillay vincula el judici de l'1-O a "una tendència general" a "fer ús del codi penal en relació amb veus polítiques que no són ben rebudes pels governs".
Així, posa com a exemple l'ús de la llei antiterrorista a Turquia "contra partits polítics".
"És preocupant veure a Europa i a la resta del món com el dret penal s'utilitza sobre una acció política", remarca.
El camí a Estrasburg
Respecte al possible camí que pugui recorre el cas al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH), Pillay avança que, si s'acceptés a tràmit, seria sotmès a "un escrutini molt seriós" en estar vinculat amb el dret a la llibertat d'expressió política i implicar "mesures contra partits polítics i manifestants polítics".
Segons ella, que dins de la CIJ lidera el treball amb el Consell d'Europa i el TEDH, aquests drets són "fonamentals per a qualsevol democràcia, fins i tot quan un discurs o protesta no és ben rebuda".
"El TEDH sotmetria qualsevol condemna a un escrutini molt rigorós i crec que seria un cas força problemàtic", apunta.
En aquest sentit, explica que els estats "tenen un marge d'acció molt estret i estan subjectes a un gran escrutini sobre les mesures penals que poden adoptar contra polítics".
Així, Pillay preveu que, si hi ha una sentència condemnatòria, l'alt tribunal amb seu a Estrasburg estudiï qüestions vinculades al dret d'expressió i a la lliure associació i assemblea.
En aquesta anàlisi, Pillay assegura que el tribunal "mirarà primer la qualitat de les lleis" espanyoles i "si els delictes de rebel·lió i sedició s'han definit i aplicat correctament" en compliment de la Convenció Europea de Drets Humans.
En segon lloc, el tribunal analitzaria si "la restricció sobre aquests drets realment era necessària i proporcional" en el cas de l'1-O.
La CIJ
La Comissió Internacional de Juristes, amb seu a Ginebra, va ser creada el 1952 i és activa als cinc continents.
La seva missió, segons defineix la pròpia organització, és “vetllar per l’aplicació del dret internacional, especialment els drets humans”.
També té com a objectius “garantir els drets civils, salvaguardar la separació de poders i garantir la independència de la judicatura i la professió jurídica”.
Integren la CIJ una seixantena de jutges i advocats d’arreu del món.
La tasca de l’organització li ha merescut diversos premis, entre els quals el guardó de les Nacions Unides pels drets humans, que va rebre el 1993.

Response: La Comissió Internacional de Juristes (CIJ) opina que les acusacions de rebel·lió i sedició en el judici de l'1-O són una extralimitació del Codi Penal i adverteix que, en cas de produir-se una sentència condemnatòria, l'estat de dret a Espanya perdria credibilitat. L'organisme també veu amb preocupació que l'acceleració del procediment judicial impedeixi als acusats preparar la defensa amb garanties.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Les dues víctimes de l'explosió a l'embarcació de Cadaqués (Alt Empordà) estaven dins la cambra hiperbàrica en el moment de la deflagració, aquest divendres al matí.
La Policia Judicial i el Grup Especial d'Activitats Subaquàtiques (GEAS) de la Guàrdia Civil han obert una investigació per esclarir les causes de l'accident.
Com a resultat del sinistre, un home de 60 anys ha mort i un jove de 25 ha patit ferides greus i l'han traslladat en helicòpter a l'hospital de la Vall d'Hebron.
El tercer ocupant de l'embarcació ha portat el vaixell a tota velocitat fins a la cala de Portlligat, on ha ancorat a la platja.
El director general de Pesca, Sergi Tudela, ha detallat que dos dels tripulants tenien llicència per extreure corall, la víctima mortal en aigües interiors (competència de la Generalitat ) i l'altre home en aigües exteriors.
L'embarcació dels corallers, de nom 'Trepa', estava feinejant pel Cap de Creus aquest divendres al matí quan, per causes que s'estan investigant, s'ha produït una deflagració a l'interior de la cambra hiperbàrica que duien a bord per fer la descompressió després de les immersions.
A dins la cambra hi havia dos homes, un de 60 anys que ha mort i un jove de 25 que ha patit ferides de gravetat.
Té cremades al cos i un helicòpter medicalitzat del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) l'ha traslladat a l'hospital de la Vall d'Hebron.
El tercer tripulant (pare del jove que ha resultat ferit) ha guiat el vaixell fins a la cala de Portlligat.
Segons ha explicat un testimoni, Verònica Martín, l'embarcació ha arribat a gran velocitat i ha ancorat a la sorra.
L'avís l'ha donat una embarcació de bandera francesa que es trobava a la zona i ha alertat al servei Cross Lagarde del seu país i aquest, al mateix temps, ha traslladat la incidència el Centre de Coordinació de Salvament Marítim de Barcelona.
La comandància de Roses de la Guàrdia Civil ha rebut l'avís cap a les onze del matí.
Fins al lloc s'hi han traslladat efectius de la Guàrdia Civil, dels Bombers de la Generalitat, dels Mossos d'Esquadra, a més de l'embarcació Castor de Salvament Marítim.
Després de traslladar els ferits, la Guàrdia Civil ha remolcat l'embarcació fins al moll de Portlligat.
L'aixecament de cadàver s'ha fet a les tres de la tarda.
La Policia Judicial i els GEAS han obert una investigació.
La Guàrdia Civil ha començat a recollir indicis per esclarir les causes del sinistre i elaborar l'informe tènicopolicial per enviar-lo al jutjat de guàrdia de Figueres, que ha assumit la investigació.
Els agents determinaran què ha causat la deflagració a l'interior de la cambra, on en aquell moment hi havia la víctima mortal i el jove que ha patit ferides greus.
El director general de Pesca, Sergi Tudela, ha explicat que dos dels tres tripulants de l'embarcació tenien llicència per extreure corall.
"Eren pescadors de la confraria de Roses", ha detallat.
Un d'ells, la víctima mortal, tenia permís per extreure corall en aigües interiors.
"L'atorga l'administració catalana i és per pescar a la zona més costanera", ha explicat.
La víctima mortal era un dels cinc pescador amb permís per pescar corall.
Tudela ha recordat que l'any que ve hi haurà una moratòria de deu anys per extreure l'espècie i que aquest any ja havien reduït a la meitat el nombre de llicències que atorgaven altres anys.
"Era una de les cinc llicències que teníem concedides a Catalunya", ha exposat.
L'altre tripulant, en canvi, tenia llicència per a aigües exteriors, un permís que és de competència estatal.
Segons Tudela, les inspeccions sobre l'estat de les cambres hiperbàriques correspon a Capitania Marítima.
"Els pescadors estan sotmesos a situacions difícils i necessiten passar per un procés de descompressió, per això alguns porten cambres hiperbàriques a l'embarcació", ha explicat.
Al llarg de la tarda han remolcat l'embarcació i l'han traslladat fins al port de Roses.

Response: Aquest divendres al matí s'ha produït una deflagració a la cambra hiperbàrica d'una embarcació corallera que pescava a Cadaqués. L'explosió ha provocat la mort d'un home de seixanta anys i ferides greus en un jove de vint-i-cinc anys, que ha estat traslladat en helicòpter a l'hospital de la Vall d'Hebron. S'ha obert una investigació per esclarir les causes de l'accident.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Fumata blanca al govern espanyol sobre què fer amb els lloguers durant la crisi del coronavirus.
Finalment, després de 15 dies de discrepàncies de portes endins i de portes enfora i amb una vaga dels sindicats d'arrendataris convocada a l'abril, el PSOE i Podem han acordat un terme mig entre les propostes de partida.
El ministre d'Agenda Urbana, José Luis Ábalos, ha informat aquest dilluns en roda de premsa que demà la Moncloa anunciarà una sèrie de mesures "àmplies".
Ábalos ha avançat que les iniciatives tindran a veure amb el finançament i els "plans d'ajuda".
"No estem parlant de condonacions sinó d’incentius i reestructuració de deute lligat a la vulnerabilitat", ha assegurat, sense voler donar més detalls.
Finalment, però, la línia principal que s'imposa és la defensada pel ministre Ábalos, i és que aquells arrendataris que no puguin pagar el lloguer arran d'un descens dels seus ingressos per la crisi del coronavirus, s'acullin a uns microcrèdits sense interessos a través de l'Institut de Crèdit Oficial (ICO).
Aquests crèdits s'hauran de retornar en un període d'entre tres i sis anys i el pagament es podrà prorrogar, en cas de necessitat, a deu anys.
S'ampliarà el concepte de "vulnerabilitat" per facilitar que capes més àmplies de la població es puguin acollir als crèdits i, en cas que posteriorment no es puguin retornar, serà l'Estat qui es farà càrrec del seu pagament.
Precisament l'acord entre els dos partits ha arribat després que l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, hagi reclamat la suspensió "immediata" dels lloguers i hagi rebutjat l'aposta pels crèdits que acabessin generant deute.
Diferenciació entre grans i petits propietaris
Els de Pablo Iglesias celebren també haver fet quallar unaa diferenciació entre petits propietaris -menys de vuit habitatges- i grans tenidors.
Els primers tindran garantit amb aquests sistema els ingressos en concepte de rendes.
De fet, el PSOE va insistir que hi ha propietaris que dependen també d'aquests ingressos.
Pel que fa als segons, el decret que aprovarà aquest dimarts el consell de ministres es planteja que els grans tenidors i fons d'inversió hagin de condonar el 50% del deute o bé reestructurar el pagament dos o tres anys dels ciutadans afectats per la crisi que no puguin fer-hi front.
CRÒNICA
Lloguers, renda mínima i subsidi a empleades de la llar: els debats que tensen la coalició PSOE-Podem
La gestió de la crisi sanitària sotmet el govern de Sánchez i Iglesias a un test d'estrès constant a l'hora d'aprovar mesures com les del consell de ministres d'aquest dimarts
Pel que fa als llogaters en situació més vulnerable, per una banda s'impediran els desnonaments durant sis mesos des de la finalització de l'estat d'alarma a aquells ciutadans que no tinguin alternativa habitacional.
També aquells ciutadans que no puguin fer front al pagament dels microcrèdits tindran ajuts directes de l'Estat per saldar el deute amb l'ICO.
L'ajut podrà arribar a ser de 900 euros al mes i fins al 100% i de 200 euros per atendre a despeses de manteniment, comunitat i subministraments bàsics.
La dels lloguers ha estat una de les principals batalles que s'han lliurat en el consell de ministres des de l'aprovació de l'estat d'alarma.
Podem l'ha fet un dels seus bucs insígnia després que el passat 17 de març s'anunciés la moratòria de les hipoteques però no es prengués mesures amb els lloguers.
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
MAPA Quants casos de coronavirus té el teu municipi o districte?
Les zones més afectades són la conca d'Òdena i l'entorn metropolità de Barcelona; les que menys, les Terres de l'Ebre i el Pirineu de Girona, segons el mapa d'àrees bàsiques de salut de la Generalitat
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Els partits del govern, PSOE i Podem, han acordat un pla pel que fa als lloguers durant la crisi sanitària del coronavirus. Es concediran microcrèdits a través de l'Institut de Crèdit Oficial als llogaters que no puguin pagar el lloguer i els grans tenidors hauran de condonar el 50 % del deute o reestructurar el pagament als afectats per la crisi.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El PDeCAT considera que el dret a l'autodeterminació és "bàsic i irrenunciable" i, en apel·lar a la "radicalitat democràtica" de l'1-O, proposa un procés d'autodeterminació que "faci realitat un estat català en forma de República en el marc de la Unió Eurpea".
Així ho defensa l'esborrany de ponència política, que ja és a mans dels associats, i que ha de servir de base de debat de cara a l'assemblea nacional que el partit celebrarà entre el 20 i el 22 de juliol a Barcelona.
En un dels punts, els redactors proposen a les bases reclamar "la llibertat política necessària" per a Catalunya "fent realitat la institucionalització republicana proposada el 27 d'octubre".
L'esborrany de ponència apunta també que s'han "d'utilitzar al màxim" tots els espais i "sense renunciar a res, a cap dels objectius, ha arribat el moment d'estructurar una acció política possibilista que consolidi de manera progressiva els avenços cap a un nou estat".
A l'esborrany, el PDeCAT insisteix que la democràcia és "eina bàsica de construcció nacional, començant per l'exercici del dret a l'autodeterminació".
En aquest sentit, la ponència assegura que aquest dret ha de ser "eina indispensable" i alhora un "camí cap a l'empoderament efectiu entès en el sentit més ampli, inclusiu i integrador".
Sumar amb altres projectes
L'esborrany de ponència també deixa per escrit, per ara, que després de les eleccions del 21-D el PDeCAT "ha de seguir estan disposat a sumar amb altres projectes polítics per facilitar i alinear els diferents elements que facin possible l'assoliment dels objectius proposats".Una referència clara a Junts per Catalunya, una "experiència exitosa".
Així, amb la mirada posada a la "regeneració democràtica", l'esborrany apunta que s'ha obert ara un camí que ha de "reconnectar la política amb la ciutadania" perquè JxCat ha "fet de l'excepcionalitat, virtut.
Ampliació de la direcció
I és en aquest sentit que el PDeCAT reivindica el lideratge de Carles Puigdemont i de noms del seu govern com Josep Rull i Jordi Turull, dirigents empresonats o a l'estranger.
És per això que la direcció actual ha parlat amb ells, i ara planteja que puguin "encabir-se a la nova estructura de la direcció" del partit, ha apuntat el director de l'assemblea, David Font.
De fet, l'organitzativa és una de les ponències que previsiblement introduirà més canvis al partit
La portaveu del partit, Maria Senserrich, ha defensat que al partit li cal ara "musculatura" i en base a això aposten per una ampliació de la direcció.
Suggereixen passar de les 12 persones actuals a una vintena o trentena de persones per a la direcció executiva.
"És una mancança que hem patit fruit de la inexperiència del congrés de fa dos anys; tothom que estigui disposat a participar-hi, és casa seva", ha afegit Senserrich davant del paper també crític del corrent intern Moment Zero.
A més, la proposta de la direcció també passa per modificar nomenclatura i funcions : proposen retornar a la figura del secretari general, fixar una presidència política i plantejar que hi hagi també diverses vicespresidènces -ara hi havia una coordinació general, una coordinació organitzativa i una bicefàlia a la presidència.
La nova direcció ja sortirà escollida el diumenge 22 de juliol, i els càrrecs de direcció, que són escollits de forma conjunta.
Incompatiblitats
Un altre dels canvis que defensa la direcció fa referència a les incompatibilitats de càrrecs.
"Han d'existir", afirma a la ponència inicial l'equip redactor, per garantir "independència" del partit respecte les institucions i per garantir també un relleu ideològic i generacional.
"Però, malgrat tot, les incompatibilitats [...] no poden, en cap cas, obviar els criteris de proporcionalitat, flexibilitat i eficiència que han d'operar en aquesta matèria", conclou.
Les diverses ponències, també les sectorials, són ara a mans dels associats que tenen temps per presentar-hi esmenes fins que s'hagi de dur a debat i votació durant l'assemblea nacional el 20, 21 i 22 de juliol.

Response: El PDeCAT ha presentat als seus associats un esborrany de ponència política, que servirà de base de debat a l’assemblea nacional que se celebrarà entre el 20 i el 22 de juliol a Barcelona. Al document el dret a l’autodeterminació es considera bàsic i irrenunciable, i es planteja una política possibilista que serveixi per aconseguir la independència de Catalunya.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L’obra ‘La Sega’ (Proa, 2014), de l’escriptor valencià Martí Domínguez, ha guanyat la dissetena convocatòria del premi Joaquim Amat-Piniella, que per onzè any consecutiu es concedeix a una obra ja publicada.
El guardó, que s’ha entregat aquest dijous al vespre a l’Auditori Plana de l’Om de Manresa, vol reconèixer la millor obra narrativa de temàtica social contemporània publicada entre la tardor de 2015 i la tardor de 2016.
‘La Sega’, que ja va recollir el Premi Crítica Serra d’Or 2016 de Novel·la, aborda la temàtica de la resistència armada antifranquista al camp valencià des del punt de vista d’un infant.
Segons ha declarat en diverses ocasions el mateix Domínguez, “el llibre és un homenatge als masovers valencians”.
L’entrega del premi Joaquim Amat-Piniella, que està convocat per Òmnium Bages i l’Ajuntament de Manresa, ha anat precedit de la representació ‘Planes i Amat, dos joves amics manresans’, dirigit per Ivan Padilla, i que ha consistit en un diàleg ambientat en l’any 1993 entre Joaquim Amat-Piniella i Josep Maria Planes.
D’aquesta manera, la comissió que organitza el Premi s’ha volgut afegir als actes de l’Any Josep Maria Planes.
Tot seguit, s’ha fet públic el veredicte del jurat format per Genís Sinca, Toni Mata, Llorenç Capdevila, Montserrat Caus i Jordi Estrada, que ha decidit, per unanimitat, atorgar el premi a l’obra ‘La sega’, de Martí Domínguez.
L’escriptor valencià s’ha endut el guardó, que consisteix en una escultura obra del reconegut escultor manresà Ramon Oms.
El jurat ha triat aquesta obra entre les tres finalistes d’enguany, entre les quals hi havia ‘Ha nevat sobre Yesterday’, de Gabriel Janer Manila; ‘Les fantasies del nàufrag’, de Pep Albanell; i ‘Primer paisatge’, d’Isidre Grau.
Una dilatada trajectòria
El periodista, assagista i novel·lista Martí Domínguez (Madrid, 1966) és doctor en biologia i especialista en lepidòpters.
Des de l’any 1999 dirigeix la revista científica Mètode, per la qual cosa fou guardonat amb el Premi Nacional de Periodisme l’any 2007.
Actualment fa de professor de periodisme a la Universitat de València.
‘El somni de Lucreci’ (2013) va rebre el Premi Carles Rahola d’assaig.
Com a novel·lista, és autor de ‘Les confidències del comte Buffon’ (1997), que va guanyar els premis Andròmina, Creixells i de la Crítica de la Universitat de València; ‘El secret de Goethe’ (1999), Premi Prudenci Bertrana i de la Crítica de la Universitat de València; ‘El retorn de Voltaire’ (2007), Premi Josep Pla; i ‘El fracassat’ (2013).
‘La Sega’ és una novel·la que relata la història d’en Goriet, fill petit d’una família de camperols valencians que, en plena postguerra, ajudaven (mig per por i mig per convicció) els maquis, veu com el seu paradís és esmicolat per la por, el silenci i la tragèdia de la mort violenta.
La història presenta un tema força present en la literatura catalana: la resistència armada antifranquista, però en un espai menys habitual (el camp valencià), des d’un plantejament extrem (els masovers forçats a col·laborar amb el maquis o amb la Guàrdia Civil) i des d’un punt de vista insòlit (la visió d’un nen que viu els fets mentre es fa gran).
Disset anys de premi
L’any 2000 es va convocar per primera vegada el premi de novel·la Joaquim Amat-Piniella, destinat a premiar novel·les històriques inèdites que reflectissin o se centressin en algun gran moviment social i contemporani.
Des del 2007, però, el Premi té com a objectiu reconèixer públicament una obra narrativa, novel·la o llibre de memòries, que reflecteixi una preocupació social envers el món contemporani.
Es premia una obra publicada durant la temporada anterior, la que es consideri que millor s’adequa als requisits temàtic i lingüístic esmentats i es cregui la més reeixida tant des del punt de vista literari com des del vessant social i històric.
Una comissió assessora, on hi ha representants de totes les entitats implicades i del món cultural manresà, fa el procés de selecció de les obres finalistes.
Després, un jurat integrat per escriptors i personalitats de la cultura i la literatura catalanes tria l’obra guanyadora.
Entrevista a Marti Domínguez: ‘Jo volia contar aquesta història de violència’.
Per Montserrat Serra (28/10/2015).

Response: Aquest dijous s'ha entregat el 17è premi Joaquim Amat-Piniella a l'Auditori Plana de l'Om de Manresa. Enguany, el guardó, que reconeix la millor obra narrativa de temàtica social, ha estat atorgat a l'obra "La sega", de Martí Domínguez. La novel·la tracta sobre la resistència antifranquista del camp valencià durant la postguerra, des del punt de vista d'un nen.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L'Ajuntament de Barcelona obrirà la Model al públic de manera permanent l'1 de gener.
Els ciutadans podran visitar el pati d'accés i l'interior, el panòptic i la quarta i cinquena galeria.
A més, a partir d'aquest estiu ja s'organitzaran activitats perquè el veïnat es faci seu l'espai.
Per exemple, s'utilitzarà la Model per celebrar consells de barri o per reunir les diferents comissions que formaran part del procés participatiu que ha d'actualitzar els futurs usos i equipaments que s'ubicaran en aquestes instal·lacions i que es van consensuar amb els veïns el 2009.
L'objectiu és que a principis del 2018 hi hagi una proposta definitiva i es puguin encarregar els diferents projectes, per tal d'executar-los en el proper mandat.
L'Ajuntament ha visitat per primer cop la Model després del tancament definitiu de la presó acompanyat per les entitats i associacions de veïns que han lluitat per aconseguir aquesta fita.
Han encapçalat la delegació la tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, el tinent de Drets de la Ciutadania, Participació i Transparència, Jaume Asens, i la regidora de l'Eixample, Montse Ballarín.
En atenció posterior als mitjans, han explicat que la recepció que fa l'Ajuntament d'aquest espai des del "minut zero" és amb voluntat "d'obrir-lo i que s'ompli de veïns i veïnes".
En aquest sentit, aquest estiu ja s'utilitzarà la presó per celebrar el consell de barri de l'Esquerra de l'Eixample i també acollirà sessions de treball sobre el futur de la Model.
Els veïns han demanat també poder celebrar la festa major del barri a l'octubre.
Un cop l'Ajuntament rebi formalment les claus, el proper 26 de novembre, prepararà l'espai per obrir-lo permanent a la ciutadania a partir de l'1 de gener.
Els ciutadans que ho vulguin podran passejar per dues galeries, dos patis i el panòptic.
Pel que fa al procés participatiu, que s'inicia al juliol, el govern municipal insisteix que es tracta d'una actualització del pla director que es va consensuar amb els veïns el 2009.
"Hi ha molts elements que ja estan definits, l'únic que volem fer és actualitzar-ho", ha explicat Sanz davant del temor dels veïns d'un canvi total en els equipaments i actuacions que es van dissenyar llavors.
Temen, per exemple, que no s'acabi fent l'aparcament soterrani que reclamen els comerciants.
Aquest procés es dividirà en diferents comissions temàtiques (memòria històrica, programa d'usos i patrimoni històric) amb l'objectiu de tenir una proposta a principis del 2018, de forma que es puguin encarregar els projectes, que normalment necessiten uns 17-20 mesos, i així executar les actuacions en el proper mandat.
El pla director del 2009 preveia un centre d'educació infantil i primària, una escola bressol, una residència assistida i centre de dia per a la gent gran, un casal de joves, una residència d'estudiants, un espai memorial i un poliesportiu.
En tot cas, al setembre ja s'instal·larà una escola en barracons al solar d'Entença amb Rosselló, on abans hi havia el centre obert i que ja està alliberat des de fa temps.
La regidora de l'Eixample ha apuntat que és molt important mantenir la memòria històrica, però ha reivindicat la necessitat d'equipaments que té el districte, especialment en matèria educativa.
Per la seva part, Asens ha destacat la importància d'obrir aquest espai perquè la ciutadania, i especialment la gent més jove, sàpiga el que va passar en aquestes instal·lacions, però també per conèixer com són els centres de detenció, les presons i els CIE.
"Demostren el fracàs de la societat i tenen a veure amb la pobresa i la marginació, i volem que tot això es pugui explicar des d'aquí", ha indicat.
El director de Model Urbà, Ton Salvadó, ha explicat que l'edifici de la Model, tot i el desgast del temps, està en bon estat, i ara caldrà veure en el procés participatiu quins espais es volen aprofitar més enllà del panòptic i les galeries.
En aquest sentit, el govern municipal vol que la part dels tallers, que dona al carrer Nicaragua, es pugui convertir en habitatge públic de lloguer, però per això caldrà canviar el planejament, perquè ara mateix té ús d'oficines i d'hotel, una possibilitat que el consistori rebutja.

Response: A partir de l’1 de gener, la presó Model quedarà oberta permanentment als visitants, que podran passejar per dues galeries, dos patis i el panòptic. També s’utilitzarà l’espai per celebrar consells de barri i, a partir del juliol, hi tindrà lloc el procés participatiu per actualitzar els futurs usos i equipaments de la presó consensuats l’any 2009.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
BARCELONA, 6 (EUROPA PRESS)
El procés creatiu del xef Ferran Adrià en els últims set anys del restaurant elBulli protagonitza l’obra ‘elBulli 2005-2011’ (Phaidón), llibre de Ferran i Albert Adrià i el mort Juli Soler –al qual està dedicat– que estudia en profunditat l’evolució de la cuina del xef en set volums i gairebé 3.000 pàgines, com a colofó al gran ‘Catàleg General d’elBulli’.
“Qualsevol estudiant de qualsevol disciplina que vulgui estudiar elBulli té les eines necessàries”, ha celebrat Adrià en una entrevista d’Europa Press, on ha reivindicat, tot i això, que es tracta d’una anàlisi evolutiu, no creatiu, perquè malgrat que el 90% són creacions seves, hi ha altres que són reinterpretacions de tècniques anteriors.
Aquest projecte, que surt a la venda divendres que ve 11 de novembre, és l’última entrega del “catàleg definitiu”, el ‘Catàleg General d’elBulli 1983-2011’, macro-obra que en total suma 7.000 pàgines i 1.846 plats creats des de 1983 fins al tancament del restaurant el juliol de 2011.
ÚLTIMS SET ANYS EN SET VOLUMS
Concretament, l’obra final que ara es publica –els últims set anys del restaurant ‘elBulli 2005-2011’– es reflecteixen en aquesta entrega amb més de 750 receptes creades en aquest període, disponibles per primera vegada en espanyol, de manera que l’obra constitueix “l’únic lloc d’accés per a aquestes receptes exclusives”.
Els volums de l’1 al 6 contenen fotografies i receptes de tots els plats elaborats per a cada any (2005-2011), incloent instruccions detallades per crear cada component, notes sobre ingredients difícils de trobar, noves tècniques, acabats i presentació.
El setè volum presenta una anàlisi evolutiu del restaurant que delinea el procés creatiu de Ferran Adrià i permet als lectors consultar receptes per temporada, tècnica i tecnologia.
El resultat és un catàleg general on hi ha tot el treball d’elBulli: tot el que va significar i el que significa, ha dit Adrià, que ha defensat la necessitat de conèixer els orígens i datació de les receptes per poder-les estudiar i reinventar: “Si no tens les receptes datades no es pot fer una anàlisi evolutiu i crear un model a partir d’això”.
“Tot el món parla de la creativitat però no hi ha un ordre, com sí hi ha en el món de l’art”, ha dit Adrià, que considera que els que s’hi dediquen a la gastronomia han de tenir la possibilitat de consultar i entendre els primers passos d’aquesta cuina creativa.
Segons la seva opinió, és un catàleg que raona sobre “què ha passat” els últims anys, i que amb aquest es pot estudiar la creativitat culinària en les escoles de formació gastronòmica, ja que es tracta d’una espècie d’arxiu datat.
El macrocatàleg ha començat a gestar-se en 2002 amb la vocació de “catalogar tots els plats”, el que va obligar a elBulli a analitzar-se des dels seus inicis, en 1987, uns anys que es van agrupar en quatre lliuraments: ‘elBulli 1983-1993’, ‘elBulli 1994-1997’, ‘elBulli 1998-2002’, i ‘elBulli 2003-2004’, com predecessores de l’actual, ‘elBulli 2005-2011’.
PROJECTES ADRIÀ
Més enllà d’aquest projecte editorial, Adrià assessora a la família Lavazza per a un projecte a Milà (Itàlia): “Estem treballant conjuntament de manera intensa que sigui la repera, però no és el meu restaurant”, ha dit.
Sobre la misteriosa obertura que prepara el seu germà Albert Adrià, el projecte Enigma, ha dit: “No tinc res a veure.
És del meu germà, però és un projecte brutal”.
“Enigma és emocionant.
Serà un projecte que farà reflexionar molt sobre l’espai on es viu una experiència gastronòmica al màxim nivell”, ha dit.
Ha assegurat que hi haurà qui ho aplaudeixi i qui ho censuri, i que serà un projecte molt complex, tot i que es troba “a punt”, ha avançat, en relació amb l’anunci de la data de la seva obertura.

Response: Ferran Adrià publicarà amb Phaidón l’última entrega del seu gran “Catàleg General d’elBulli 1983-2011”. Escrit juntament amb el desaparegut Juli Soler, “elBulli 2005-2011” repassa en set volums i gairebé 3.000 pàgines l’evolució gastronòmica del xef en els darrers set anys del restaurant. Sortirà a la venda l’11 de novembre i comprèn més de 750 receptes amb fotografies i instruccions detallades.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Ja us ho imaginàveu que aquesta setmana parlaríem del Mobile, perquè tothom en parla i perquè és un gran esdeveniment.
Per no explicar el que tots ja saben, intentaré parlar de les startups, les que més necessiten donar-se a conèixer i les que més esperances hi posen, no en el Mobile estrictament sinó en el 4YFN.
Deixeu-me explicar una mica l’organització del GSMA Moblie World Congress, aquesta gent són els organitzadors del congrés, i el Mobile World Capital és la Fundació en la qual participen l’Ajuntament, la Generalitat, el Ministerio, la Fira i el GSMA i és l’organització responsable de fer que el Mobile doni fruits per a tota la ciutat de Barcelona, per exemple aquest any van fer l’estudi de l’escletxa digital a la ciutat de Barcelona.
Una de les seves eines és l’organització del 4YFN (4 Years From Now, o, traduït D’aquí a 4 anys) que és un acte, exposició o show, digueu-li com vulgueu que vol promocionar les noves empreses, també conegudes com a startups, i això és el que vam anar a buscar aquest any.
El preservatiu
L’Oscar Flores de Madeofgenes em va sorprendre regalant preservatius pels passadissos del 4YFN.
A Madeofgenes ens ofereixen seqüenciar el nostre genoma, guardar-lo i fer-lo servir per consultar-lo i utilitzar-lo tantes vegades com vulguem en els serveis de salut personalitzats que ens ofereixeran o, coses més simples, com per exemple cosmètica personalitzada adaptada segons el nostre ADN, dietes a mida per aprimar-nos més ràpid i millor, vaja que el futur està al nostre codi genètic, no perdeu de vista a la gent de Madeofgenes.
El seu model de negoci es basa a vendre’t primer la seqüenciació, entre 3.000 i 5.000 € i, una vegada llesta, a la seva botiga (app store en idioma startup) ens vendran tot el que necessitem.
Carregar el mòbil
No cal que us expliqui que un dels principals maldecaps que tenim amb el nostre mòbil és la càrrega de la bateria, almenys mentre el grafè no les millori, així que vaig anar a veure a la Silvia Párraga de YupCharge que tenen sistemes ecològics de càrrega per llocs a on passa gent o per pavellons.
No només us donen electricitat pel vostre mòbil sinó que us ofereixen wifi i porten sensors mediambientals per mesurar la temperatura i avaluar l’aire o la pol·lució del lloc a on estan instal·lats.
Un sistema que pràcticament tots al 4YFN hem fet servir és l’armari carregador que, com podeu veure al vídeo i a la foto, té tot de calaixets on cada usuari pot guardar i tancar amb clau el seu mòbil o ordinador mentre es carrega.
Les acceleradores
La millor manera per una startup d’arribar al mercat consisteix a tenir l’ajuda del que s’anomena empreses acceleradores.
Les acceleradores són empreses que seleccionen empreses joves innovadores, per això hem anat a buscar en Ian Collingwoog, de Startupbootcamp, una acceleradora que selecciona 10 empreses cada any a tot el món per ajudar-les, connectar-les amb altres empreses del seu sector i formar-les en el seu procés de creixement i de sortida al mercat.
Aquesta acceleradora està ajudada per Amazon, Salesforce, Google, Intel i Samsung.
El seu negoci està a invertir en aquestes empreses startups i recollir els beneficis de les que triomfen al mercat, i al 4YFN estaven presentant les empreses que ja acabaven el seu cicle de formació i sortida al mercat.
El turisme
En el sistema econòmic català i les startups d’aquí no podia faltar una que posés el focus en el negoci del turisme, i aquests són els de WeGoCITY i per això hem parlat amb en José Manuel Roldán, que ens explica com funciona el que ell anomena un agregador de continguts per a turistes per ajudar-los o per fer de cicerone de la seva experiència turística a una ciutat concreta.
Fa dos anys que treballen en un sistema d’intel·ligència artificial per aconsellar-nos com omplir el nostre temps segons les nostres preferències.
El vídeo de tot això el veure a continuació:

Response: En el marc del Mobile World Congress 2016, s’ha organitzat el 4YFN, un aparador on les empreses emergents mostren les seves propostes. Una de les empreses participants és Madeofgenes, que ofereix un servei de seqüenciació del genoma. També hi ha participat YupCharge, que ofereix sistemes ecològics de càrrega, o WeGoCITY, que ha desenvolupat un agregador de continguts per a turistes.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El municipi d'Alpens, un petit poble de 300 habitants del Lluçanès, ha esdevingut des d'aquest divendres i fins diumenge la capital de la forja del sud d'Europa.
En total, 170 artesans vinguts d'arreu del món es donen cita per passar junts un cap de setmana ple d'activitats al voltant del món de la forja.
Com a activitat central, els forjadors han començat a construir una obra de manera conjunta que s'inaugurarà diumenge i que vol ser un homenatge a la trajectòria de la 'Cursa 3 comarques', que se celebra al municipi des de 1990, la segona més antiga de Catalunya.
Precisament, l'impulsor de la trobada, el forjador Enric Pla, ha destacat a l'ACN que l'èxit de la trobada rau en el fet que no és competitiva, sinó col·laborativa i, a més, aconsegueix generar un gran intercanvi de coneixement.
Un passeig ràpid per Alpens ja porta al visitant a descobrir que no és un poble qualsevol.
Des de fa anys, el municipi s'ha convertit en un museu de la forja a l'aire lliure i els detalls es poden apreciar en panys, finestres, fanals i escultures al mig del carrer.
Alpens respira forja cada dia de l'any, però aquest cap de setmana la passió per aquest ofici pren unes dimensions molt més grans que, segons les previsions, atrauran més de 2.000 visitants.
Al voltant d'uns 170 artesans, un 13% més que en l'edició anterior, s'han inscrit per participar a la 13a Trobada Internacional de Forja d'Alpens.
Un dels èxits de la fira, segons un dels impulsors, el forjador Enric Pla, és el fet que no hi hagi cap concurs, "sinó que el que es tracta és de crear una obra entre tots".
La peça, que s'inaugurarà diumenge, simbolitza el recorregut de la 'Cursa 3 comarques'.
Pla ha explicat que s'ha preparat una silueta de la cursa, "i els forjadors l'hauran d'omplir amb diversos elements".
Alguns esculpiran corredors, mentre que d'altres construiran animals o elements que es troben a la natura quan un atleta s'endinsa al bosc.
La peça central del recorregut és una corredora creada a la mesura humana, la resta d'elements seran més petits.
Per la seva banda, l'alcaldessa d'Alpens, Montse Barniol, ha reconegut que organitzar una fira d'aquestes característiques és un gran repte.
Tot i que l'Ajuntament disposa d'una casa on poder-hi encabir unes 65 persones, la resta dormiran a casa de veïns del municipi.
La interacció que s'aconsegueix entre participants i gent local, "amb els anys fins i tot ha arribat a crear vincles que s'han anat enfortint", ha explicat Barniol.
L'alcaldessa ha valorat molt positivament l'impacte que suposa la trobada de forjadors pel municipi.
Tant a nivell econòmic com a nivell turístic la fira és un "èxit" no només per Alpens, sinó també per les poblacions veïnes que veuen com els bars, restaurants i allotjaments rurals s'omplen durant aquest cap de setmana.
Entre els reptes de futur de la fira, l'alcaldessa n'ha destacat dos.
D'una banda, aprofitar el potencial "claríssim" que els aporta tota la forja instal·lada al poble, que no només atrau visitants durant la trobada de forjadors i caps de setmana següents per poder veure l'escultura col·lectiva, sinó que s'han adonat que durant l'any també van arribant turistes interessats i atrets pel món de la forja .
De l'altra banda, també estan estudiant quina seria la millor manera de donar resposta a una demanda que els ha arribat des de fa temps i que es basa en poder explotar millor tot el potencial que es desprèn del contacte entre mestres de la forja i principiants que es dóna durant la trobada.
De fet, la idea seria articular algun tipus de formació reglada, d'acord amb les escoles d'art.
La relació d'Alpens amb la forja comença amb el ferrer Joan Prat (1898-1985) que, segons Pla, "va deixar una empremta importantíssima al poble".
El llegat artístic del "ferrer d'Alpens" és evident en aquesta localitat del Lluçanès.
Un dels elements que caracteritza les obres de Prat consisteix en el seu domini per treballar la peça sense realitzar soldadures.
Tot i que la temàtica predominant en les seves peces fossin els dracs i els motius fantàstics, la seva obra mestra és "El Manelic".
Una peça que es troba a la plaça del Ferrer i que s'inspira en el protagonista del drama rural d'Angel Guimerà, 'Terra Baixa'.

Response: Des de divendres fins diumenge, el poble d'Alpens, al Lluçanès, acollirà un any més una gran trobada de forjadors. Hi participaran en total 170 artesans d'arreu del món, els quals col·laboraran en una gran peça en homenatge a la "Cursa 3 comarques", que se celebra al municipi des del 1990. Es preveu que la trobada atregui més de 2.000 visitants.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Els pacients hospitalitzats que dormen a la nit menys de cinc hores veuen incrementada la mortalitat fins a quatre vegades més que els que superen aquest temps de descans.
Aquesta és una de les dades en què es basa la campanya Sueñon, que han presentat aquest dilluns a Lleida el Col·legi Oficial d'Infermeres i Infermers de Lleida (COILL), el Grup d'Investigació en Cures de Salut (GRECS) de l'IRBLleida i Missatges, Gestió de Comunicació.
Sueñon és una iniciativa impulsada per infermeres i promoguda i coordinada des de l'Institut de Salut Carlos III que es dirigeix a tota la societat, però en especial als professionals de la salut, gestors i pacients, per promoure el descans de les persones hospitalitzades.
La campanya incideix en respectar el son dels malalts i vol conscienciar i canviar, a través de recomanacions "senzilles i lògiques", la cultura de les cures en els hospitals, objectiu per al qual el paper de les infermeres és "imprescindible".
La campanya Sueñon, d'àmbit estatal, se centra en respectar el son dels pacients hospitalitzats i, per això, vol conscienciar i canviar la cultura de les cures en els hospitals del sistema estatal de Salut, segons ha destacat la investigadora principal del GRECS i vicepresidenta del COILL, Montserrat Gea.
En aquest sentit, el paper de les infermeres resulta "fonamental", ja que són els professionals sanitaris que tenen més contacte directe amb els pacients.
Cal doncs, un compromís d'aquest col·lectiu per evitar il·luminacions innecessàries, reduir el soroll el màxim possible, programar les cures i les tasques que cal fer a la nit, preguntar als pacients quines preferències tenen a l'hora de dormir i mantenir-se al dia de les investigacions en l'àmbit de la millora del son.
En el supòsit de la il·luminació, des de la campanya recomanen la utilització de llums ataronjades, frontals o llanternes, en lloc d'encendre la llum general per evitar així la fragmentació del son a causa de la il·luminació.
Pel que fa al soroll, s'hauria de disminuir en les zones comunes o mantenir les portes tancades i, també, generar un contrast més gran entre el dia i la nit per un millor descans.
La nit ha de ser fosca, silenciosa, tranquil·la i amb una temperatura no massa elevada al llit.
En canvi, al matí es recomana aixecar les persianes a primera hora, segons ha exposat Miquel Àngel Calderó, secretari de la junta del COILL.
Per tal d'afavorir el descans nocturn, a més, s'aconsella reduir la migdiada.
El 85% dels pacients hospitalitzats afirmen que se'ls ha interromput el descans nocturn almenys en una ocasió
Tenint en compte que el 85% dels pacients hospitalitzats manifesten que se'ls ha interromput el descans nocturn almenys en una ocasió, la campanya dóna una sèrie de recomanacions als professionals sanitaris per canviar les seves rutines i aconseguir l'anomenada 'hora màgica', és a dir, aconseguir dormir com a mínim sis hores i mitja seguides i sense interrupcions (de mitjanit fins a les 6.30 h).
La campanya, que va començar a nivell estatal l'11 de juliol passat i que aquest dilluns s'ha presentat per primer cop a Catalunya, ja suma prop de 2.000 professionals sanitaris arreu de l'Estat –una quarantena a Lleida de els hospitals Arnau de Vilanova i Santa Maria, de l'IRBLleida i del COILL-.
Les infermeres que s'hi vulguin adherir només han de registrar-se al lloc web de la campanya.
Així mateix i per tal de donar-la a conèixer, s'ha elaborat un vídeo promocional que es va enregistrar a l'Hospital Universitari de Santa Maria de Lleida amb infermeres i infermers lleidatans.
La iniciativa no vol implantar de manera immediata les seves mesures, sinó que pretén que siguin els professionals qui decideixin sumar-se a la causa, segons Gea.
Una causa "molt important", ja que "dormir les hores suficients i tenir un bon descans pot retardar malalties com ara el Parkinson, l'Alzheimer, el càncer o la diabetis", segons han destacat durant la presentació.
Sueñon està coordinat per Investén-isciii de l'Institut de Salut Carlos III, juntament amb el COILL, GRECS-IRBLlleida, GREICEF-RETICEF, Cronolab, la Fundación más que ideas, FFPaciente i Missatges, Gestió de Comunicació.

Response: Aquest dilluns, el Col·legi d'Infermeres i Infermers de Lleida ha presentat la campanya Sueñon, dedicada a la importància de respectar el son dels pacients hospitalitzats. La mortalitat dels pacients que dormen menys de cinc hores es veu incrementada fins a quatre vegades, i per això la campanya Sueñon proposa canviar la cultura de les cures reduint il·luminacions i sorolls innecessaris.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El 21-D ha agafat Ciutadans (Cs) amb el vent a favor.
Tots els sondejos, començant pel del CIS, apunten un bon resultat per a la formació taronja, que revalidaria la seva condició de guanyadora en el bloc de forces unionistes.
A més a més, un bon resultat a Catalunya tindria lectues a la política espanyola.
Que els sondejos situiïn el partit d'Albert Rivera amb possibilitats d'emergir com a primera força al Parlament alimenta les aspiracions del líder de Cs a Espanya.
El centre-dreta espanyol és un espai ampli i apetitós.
El resultat de les eleccions catalanes dibuixarà una nova correlació de forces també entre les forces constitucionalistes i dirà moltes coses en la lluita pel lideratge d'aquest espai entre Mariano Rajoy i Albert Rivera.
Espanya ha fet un viratge a la dreta -hi ha contribuït la complicitat del PSOE amb el PP en la resposta a l'independentisme- i Cs, engreixat per les enquestes, batallà per erosionar els populars.
"Treballar" el front empresarial
En aquesta batalla pel centre-dreta, entrar amb força en el món econòmic és essencial.
En pocs dies, Inés Arrimadas ha intervingut en fòrums empresarials.
Aquest dimecres, davant la Tribuna Catalunya de Nova Economia Fòrum, la candidata ha insistit a mostrar un panorama negatiu de la situació econòmica i presentar Cs com una veu d'ordre que ofereix garanties d'estabilitat.
Ha assegurat que si la formació taronja és al proper Govern de la Generalitat, "tornaran les 3.000 empreses que han marxat" de Catalunya.
Arrimadas ha fet un discurs gairebé calcat al que va pronunciar dimarts davant el Cercle d'Economia, on va subratllar la necessitat de donar serenor al món empresarial i canviar la política impositiva, reduint la pressió fiscal i eliminant traves burocràtiques per a la creació d'empreses.
Ho va fer en un espai en el qual són rellevants les posicions en favor de la tercera via.
Només cal observar com els empresaris han rebut aquest dimecres el candidat del PSC, Miquel Iceta, que els ha promès que serà l'antídot contra el "desastre econòmic".
En sectors de l'empresa catalana predomina, al costat de l'oposició al procés, la crítica a l'actitud immobilista del govern espanyol.
Per això, tant al Cercle d'Economia com a Tribuna Catalunya, Arrimadas s'ha esforçat per explicitar crítiques a Rajoy per la manca de reformes, sobretot en finançament i infraestructures.
Eixamplar la bretxa amb el PP
En aquests moments, la relació de forces entre els grups parlamentaris de Cs i PP és de 25 diputats a 11 en favor dels primers.
Fer bones les millors previsions del CIS podria oferir una fotografia d'Arrimadas amb 30 diputats i un PP per sota dels 10, una imatge dramàtica per als populars.
Rivera fins i tot s'ha permès demanar el vot explícitament als votants del PSC i del PP, sense complexos.
Des de l'inici de campanya, Cs insisteix en el vot útil unionista.
En el míting de Girona, va clamar per no llençar el vot, cosa que va irritar el candidat del PP.
Albiol li va demanar "respecte", un argument poc sòlid en una lluita política.
Preocupació a la Moncloa, Rajoy en campanya
Des del PP es reconeix que existeix una enorme preocupació a la Moncloa i la seu de Génova davant les pobres expectatives del partit i del seu abanderat en aquestes eleccions, un Xavier García Albiol molt desdibuixat.
Aquest dimecres, Rajoy ha fet la seva tercera aparició a Catalunya, aquest cop a Sant Sadurní d'Anoia.
Fins i tot ha anat finalment a Badalona per fer costat a Albiol en el seu feu, acte que no estava assegurat en l'agenda dels populars.
El president espanyol té previst tornar tres cops més durant la campanya, els dies 17, 18 i 19, i previsiblement tancarà la campanya a Barcelona.
Val a dir que l'efecte del 21-D a Espanya està també ben present en el PSOE.
Aquest dimecres, Pedro Sánchez ha acompanyat Iceta en un acte a Sabadell.
També a Ferraz faran números del que diguin les urnes catalanes, i incrementar la distància entre el PSC i el PP serà una altra de les claus de la campanya.
En els comicis del 27-S, la diferència entre tots dos partits va quedar reduïda a tan sols cinc escons (16 del PSC per 11 del PP).
Un Rajoy més feble al Congrés
El PP no disposa d'una majoria sòlida al Congrés, un fet que erosiona l'executiu de Rajoy i l'agenda legislativa del PP.
El líder popular sap que les coses només poden empitjorar si el seu partit és arraconat el 21-D.
Rivera, aquest nouvingut a qui en el pla personal menysvalora, aprofitarà els bons resultats que ja toca amb les mans per fer encara més fràgil la posició de Rajoy.
Potser per això, el polític gallec va enviar un clar missatge als seus rivals, especialment Rivera: no pensa dissoldre les Corts i convocar noves eleccions a Espanya.
Que ningú es confongui, ve a dir Rajoy: les eleccions catalanes no seran unes primàries.
Pensa esgotar la legislatura, però pot notar l'alè de Cs al clatell.

Response: Tots els sondejos electorals, inclòs el CIS, indiquen que Ciutadans obtindrà un bon resultat a les eleccions al Parlament de Catalunya del 21-D, fet que alimentaria les seves aspiracions al conjunt d'Espanya. La formació d'Inés Arrimadas revalidaria el paper com a principal partit del bloc unionista, desdibuixant encara més la presència a l'arc parlamentari del PP de Xavier García Albiol.