Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Per quart any consecutiu, el festival Clownia, que va néixer en fa sis, ha ideat un conjunt d’activitats aplegades en l’Espai Consciència que s’endinsen en la lluita contra el canvi climàtic.
Paral·lelament a la programació de concerts que acollirà el certamen organitzat per Txarango a Sant Joan de les Abadesses del 27 al 30 de juny, la carpa de circ acollirà xerrades, tallers, pintura en viu i fires que aportaran una visió alternativa sota el lema ‘El capitalisme mata el planeta’.
Què podem fer aquest cap de setmana: deu propostes
Les entrades per al festival ja s’han exhaurit.
Oques Grasses, Joan Dausà, Doctor Prats, Buhos, Itaca Band, Elèctrica Dharma, Natxo Tarrés, Balkan Paradise Orchestra i Judit Neddermann són alguns dels grups que actuen enguany, juntament amb Green Valley, Tremenda Jauría i Mafalda.
Un Clownia centrat en la riquesa del panorama musical català, però que també programa grups internacionals, com l’orquestra colombiana La-33.
La mirada internacional se centrarà especialment en la programació de circ, que inclourà per primera vegada espectacles de tot el món.
‘Els pobles indígenes ens van donar l’espai i el temps per revincular-nos amb l’essència i la terra’, ha dit Alguer Miquel sobre l’estada al Brasil de Txarango que ha inspirat la temàtica d’enguany, que tractarà la sobirania alimentària i els refugiats climàtics.
Una decisió reforçada també pel moviment juvenil ‘Fridays for future’.
El grup considera que l’Espai Consciència és la plataforma que dóna sentit al festival, arrelat al territori, el qual reivindiquen més que mai.
‘Cal protegir el Ripollès.
Les comunitats urbanes tenen més espais on es repensa la societat i els pobles no tant.’
Aquest espai funcionarà divendres i dissabte i acollirà tallers sobre permacultura, ioga a l’aire lliure, una excursió per l’entorn del poble per descobrir plantes i les seves propietats, etc. La voluntat de sortir fora de la carpa és una novetat i es vincula amb la idea de fomentar el territori i conèixer la natura.
Elena Crespi i Rosa Padrosa impartiran el taller ‘Repensem el gènere’, sobre noves feminitats i masculinitats, i infants sahrauís participaran en un taller col·laboratiu per a ‘trencar el silenci’ sobre el Sàhara.
Pel que fa a les xerrades, la primera serà ‘La terra per a qui la treballa’, sobre agroecologia i sobirania alimentària.
El periodista Roger Palà moderarà la conversa amb l’activista Gustavo Duch, Xuanxo Valdivia, del Sindicat d’Obrers del Camp, i Marina Puigcorbé, presidenta de l’Associació Producte del Ripollès.
No es deixarà pas de banda una de les qüestions més candents, la repressió, i se’n farà un debat amb familiars dels joves d’Altsasu i la periodista Txell Bonet, companya de Jordi Cuixart, moderat per Laura Rosel.
L’última xerrada del festival abordarà el moviment juvenil per la lluita del planeta, amb el meteoròleg Tomàs Molina, Marina Abad, membre de ‘Fridays for future’, i Sergi Nuus, de SOS Costa Brava.
‘L’activitat humana fa malbé el planeta.
El sistema capitalista no té excuses ni miraments a l’hora de liquidar qualsevol cosa que es troba pel camí.
Volem oferir alternatives, perquè n’hi ha’, ha explica Anna Palou, representant de l’Espai Consciència.
Més d’una vintena d’entitats participaran en la fira de col·lectius per donar a conèixer la seva tasca relacionada amb l’àmbit social.
I quatre artistes multidisciplinaris –Yaïd, Ritz Frittz, Ona i Tres Voltes Rebel– faran la seva obra en directe amb la intenció de mostrar-ne el procés.
Els assistents es trobaran amb moltes novetats pel que fa a la sostenibilitat de la logística del festival.
La zona d’acampada, per exemple, tindrà contenidors per a separar els residus.
Com a mesures d’eficiència, també hi haurà gots renovables, punts de recàrrega per a fomentar l’ús del cotxe elèctric i tecnologia sostenible per als lavabos.
Aquest festival que es concep com un acte de militància, que no genera beneficis, però que Alguer Miquel considera imprescindible per a fomentar la idea entre els joves que ‘el món pot ser d’una altra manera’.
‘El pòsit de l’Espai Consciència és impossible de quantificar, però sentim que és importantíssim.’

Response: El festival Clownia se celebrarà a la seva quarta edició a Sant Joan de les Abadesses el pròxim juny. Paral·lelament als concerts i l’habitual programació de circ, el festival acollirà l'Espai Consciència, una plataforma on se celebraran xerrades, tallers i activitats sota el lema “El capitalisme mata el planeta”. També es farà un debat sobre la qüestió de la repressió.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Jordi Cuixart ha sortit aquest dijous, a primera hora del matí, de la presó de Lledoners per poder treballar a la seva empresa, ubicada a Sentmenat, per primer cop després de 849 dies empresonat.
El president d'Òmnium complirà d'aquesta manera la primera jornada laboral fora del recinte penitenciari, després que la Junta de Tractament de Lledoners li permetés treballar i fer voluntariat cinc dies a la setmana -de dilluns a divendres-, durant 9,5 hores diàries.
Cuixart haurà de tornar a dormir a la presó.
— Els matins TV3 (@elsmatins) February 13, 2020
— Òmnium Cultural (@omnium) February 13, 2020
En el seu missatge als treballadors, Cuixart ha defensat continuar treballant per "l'amnistia i la llibertat", i ha agraït els seus empleats el suport que li han transmès en els darrers dos anys i l'esforç que han fet garantir la supervivència de l'empresa Aranow, de la qual n'és propietari.
"Hem demostrat que som un equip", ha apuntat el president d'Òmnium, visiblement emocionat davant una vintena d'empleats "Hem mantingut els llocs de treball sense renunciar a ser el que som", ha destacat.
Cuixart té restringida les seves declaracions públiques en les sortides de la presó.
La Generalitat no havia informat prèviament ni de la data de sortida de la presó ni tampoc d'on completaria la seva jornada laboral.
Cuixart sortirà a partir d'ara sortirà diàriament de la presó -d'acord amb els criteris fixats per la Junta de Tractament de Lledoners- i també està a l'espera de disposar d'un permís de 72 hores, un cop el jutge de vigilància penitenciària ha avalat la seva petició, en contra del criteri de la Fiscalia.
El president d'Òmnium no podrà tenir projecció pública -ni oferir discursos ni participar en actes-, però sí que podrà participar presencialment en la cuina de l'entitat.
Des de la presó, de fet, ja ha estat molt actiu en l'estratègia d'Òmnium en els més de dos anys i quatre mesos que suma de reclusió.
Com Cuixart, Jordi Sànchez també disposa de l'aval de la Junta de Tractament de Lledoners per fer tasques de voluntariat de forma imminent.
Sànchez podrà estar onze hores diàries fora de la presó durant tres dies a la setmana, sempre de dilluns a divendres i mai durant el cap de setmana.
Tal com havia passat prèviament amb els Jordis -els presos polítics que acumulen més dies privats de llibertat-, aquest dimecres la Generalitat va comunicar que la Junta de Tractament del centre penitenciari Mas d’Enric també havia acordat que Carme Forcadell pogués sortir de la presó tres dies a la setmana -durant nou hores diàries- per cuidar la seva mare, d'edat avançada.
Sentència de l'1-O
Forcadell podrà sortir de la presó per cuidar la mare
L'expresidenta del Parlament rep l'aval del centre penitenciari de Mas d'Enric per desenvolupar tasques de cura familiars tres dies a la setmana
Forcadell s'ha acollit també a l'article 100.2 del reglament penitenciari.
Aquest article permet combinar elements propis del segon i el tercer grau penitenciari, i a la pràctica facilita sortir més sovint de la presó per anar a treballar o fer tasques de voluntariat.
La seva aplicació ha de tenir l'aval del jutjat de vigilància penitenciària i la Fiscalia hi pot presentar recurs, però això no en paralitza l'aplicació.
Cada any hi ha més de 400 interns a qui s'aplica l'article 100.2.
Els presos polítics fa setmanes que van activar totes les possibilitats que ofereix el reglament penitenciari.
Per fer-ho, primer calia estar classificats en segon grau penitenciari.
Les presons van proposar aquest grau a finals d'any i la Generalitat el va ratificar el 9 de gener.
A partir d'aleshores, els líders independentistes i les seves defenses van començar a treballar amb els centres penitenciaris -aportant documentació, ofertes de feina o propostes de voluntariat- per tal que les juntes de tractament, seguint criteris tècnics encaminats a la reinserció, proposessin l'aplicació de l'article 100.2.

Response: Jordi Cuixart, Jordi Sànchez i Carme Forcadell s'han acollit a totes les possibilitats del reglament penitenciari per poder passar temps en règim obert. En el cas de Cuixart, sortirà a treballar i fer voluntariat cinc dies a la setmana, mentre que Sànchez i Forcadell ho podran fer tres dies a la setmana per fer tasques de voluntariat i cures familiars.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El cap de llista del PPC a les eleccions al Congrés dels Diputats i ministre d'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, ha assegurat aquest dimecres que ell i el director de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso, de Catalunya són "víctimes" davant l'acusació de conspirar.
Amb aquestes paraules ha reaccionat Fernández Díaz a la notícia que una gravació presumptament enregistrada pel director de l'Oficina Antifrau revela una conversa entre ell i Fernández Díaz en què el membre del govern de Mariano Rajoy s'interessa per saber si hi ha temes que es puguin utilitzar en contra d'ERC i de CDC, segons va explicar el diari digital 'Público'.
El ministre d'Interior en funcions ha replicat al president de la Generalitat, Carles Puigdemont, que no li farà el favor de dimitir i ha negat que el president del govern espanyol en funcions, Mariano Rajoy, conegués la conversa i que se'n va assabentar aquest dimarts.
En aquest context, Fernández Díaz ha passat a l'ofensiva i ha assegurat que "hi ha hagut una conducta repugnant de fer servir mecanismes il·legals per intentar en plena recta final de la campanya electoral fer mal a un adversari polític i un partit".
En aquesta línia, s'ha presentat al final de les seves declaracions davant un alt nombre de periodistes com una víctima com també ho és, ha dit, el director de l'OAC.
"El que hem de posar èmfasi és en garantir la privacitat de les persones".
Abans de visitar la Cerrajería Jiménez a Viladecans, el ministre d'Interior en funcions ha manifestat que "la única conspiració és de qui ha gravat aquella conversa fa dos anys i ara a pocs dies de les eleccions" es filtra "d'una forma esbiaixada, per fascicles i descontextualitzada".
"Aquest és la conspiració", ha dit, al temps que ha carregat que se'l critiqui abans de conèixer què ha passat.
Fernández Díaz, qui no ha entrat en el debat de qui ho ha filtrat, ha manifestat que "no volia caure en el judici d'intencions i que s'ha d'esperar la investigació.
Alguns s'han llançat a la piscina i en comptes de criticar que es filtri unes converses de fa dos anys a quatre dies d'unes eleccions espanyoles, li donin credibilitat i veracitat a això sense esperar el resultat de la investigació".
Ha criticat que els que carreguen contra ell "cooperin amb els que han fet aquest lamentable fet que té com a finalitat destruir a un adversari polític".
Ha indicat que demanar el cessament a l'OAC i la seva dimissió "és cooperar amb els que han fet aquesta lamentable i repugnant actuació".
El candidat dels populars per Barcelona ha reiterat que "hi ha hagut una conducta repugnant de fer servir mecanismes il·legals en plena recta final de campanya per fer mal a un partit i un adversari polític i de pas si es pot acabar amb el director de l'OAC, dos al preu d'un".
Rajoy "no ho sabia"
Ha assegurat que el president del govern espanyol no coneixia la conversa.
Ha apuntat que Rajoy el va trucar aquest dimarts quan sortia de l'acte a Sant Cugat del Vallès "perquè ho va veure a través dels mitjans.
Jo li vaig explicar que me n'acabava d'assabentar".
Tot i això, segons les gravacions publicades per 'Público', Fernández Díaz va informar a Rajoy sobre les converses amb el director de l'Oficina Antifrau de Catalunya.
Resposta a Puigdemont
Després de les crítiques del president Puigdemont, Fernández Díaz ha considerat que "no està a l'alçada del seu càrrec.
Del president podríem esperar una mica més, però ara ja no.
Alguns confonen el procés amb la impunitat i creuen que la llei es pot saltar quan es tracta de casos de corrupció".
Acte seguit, ha assegurat que no li farà el favor de dimitir al president de la Generalitat.
"Esperava que estigués amb més alçada de mires i al nivell de la seva responsabilitat".
Davant les crítiques del president, qui ha denuncia un "GAL informatiu" contra el procés, Fernández Díaz ha apuntat que aquestes declaracions es desqualifiquen per si mateix i desqualifiquen als qui les fan.
Veu "sorprenent" que la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, "digui que la cambra catalana tingui tots els mecanismes per destituir" el director de l'OAC i que tots els partits demanin la seva dimissió.
De fet, ha alertat que a alguns els hi molesta que existeixi a Catalunya l'OAC que lluita contra la corrupció.

Response: Arran de la filtració d'una conversa gravada entre el director de l'Oficina Antifrau i Fernández Díaz, líder del PP català i ministre d'Interior en funcions, en què presumptament conspiraven per trobar elements acusatoris contra ERC i CDC, el líder dels populars ha declarat ser víctima de la violació de la seva privadesa i ha negat totes les acusacions.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La fiscalia sol·licita una pena de 15 anys de presó per Ramon Franch, l'únic acusat per la mort d'una veïna dels Pallaresos (Tarragonès) que està desapareguda des de fa un any i mig.
L'home està processat per un delicte d'homicidi.
Segons l'escrit d'acusació del fiscal, aquest agent immobiliari va decidir matar Carmen Gallart i desfer-se del seu cos per evitar la celebració d'un judici en què ella l'acusava d'estafa.
El cadàver de la víctima no ha aparegut, però els Mossos d'Esquadra sospiten que Franch l'hauria ocultat en algun indret del Pirineu.
Per la seva banda, l'acusació particular sol·licita una pena de 20 anys de presó per assassinat.
El judici se celebrarà amb jurat popular a l'Audiència de Tarragona, possiblement abans de finals d'any.
Litigi per estafa entre ambdós
Ramon Franch i Carmen Gallart mantenien un litigi per estafa que es remunta a l'any 2006.
Aquell any, la dona va contractar els serveis de la immobiliària Franch, situada en plena Rambla Nova de Tarragona, amb l'objectiu de posar a la venda una casa que tenia a la platja del Miracle i adquirir un habitatge a la zona de la Muntanyeta, al barri de Sant Pere i Sant Pau.
L'empresari va fer creure a la dona que tenia un comprador per al seu domicili i, aquesta, va demanar un préstec per comprar el segon habitatge.
Totes dues operacions les va gestionar l'acusat, que es va embutxacar una comissió de 45.000 euros.
Com que la primera operació va resultar un engany, la dona es va veure obligada a demanar més préstecs i a desfer-se de les seves propietats per pagar els deutes.
Com a conseqüència d'aquests fets, Gallart va presentar una querella contra Franch pels delictes d'estafa i falsedat documental.
El cas havia d'arribar a judici els dies 29 i 30 de setembre del 2015.
Franch s'enfrontava a una petició de la fiscalia de fins a sis anys de presó, quinze mesos de multa i una indemnització d'1,5 MEUR.
Segons el fiscal, però, en tenir coneixement del senyalament del judici i davant les greus conseqüències a què hauria de fer front, Franch va intentar arribar a un acord econòmic amb Carmen Gallart en diverses ocasions perquè s'apartés del procediment.
Com que els intents van ser infructuosos, el processat va decidir acabar amb la vida de la dona i fer desaparèixer el seu cos per impedir la seva localització, segons el ministeri públic.
Un cop traçat el pla, "amb consciència i voluntat d'ocasionar-li la mort", Franch va demanar el cotxe a una coneguda amb l'excusa de fer vigilàncies a la seva dona per una presumpta infidelitat.
Tan bon punt va disposar del vehicle, l'agent immobiliari va tintar els vidres del cotxe per impedir que pogués ser reconegut i va iniciar diversos seguiments a la dona amb l'objectiu de localitzar-la durant els mesos de maig i juny del 2015.
Cap a les 11 del matí del 18 de juny del 2015, Franch va trobar la dona al carrer als Pallaresos "aconseguint voluntàriament o forçada, que s'introduís en el vehicle".
En un indret i moment només coneguts per ell, segons el fiscal, la va matar.
Més tard, l'agent immobiliari va estacionar el vehicle a l'interior del seu pàrquing, situat a la Baixada del Toro de Tarragona.
Allà, "estant viva o després d'haver-la matat", va introduir la dona al maleter del vehicle prestat.
Restes de sang
L'anàlisi de diverses restes de sang localitzades al vehicle van confirmar que pertanyien a Carme Gallart, de 65 anys.
Els investigadors, que mantenen que la dona no va desaparèixer voluntàriament, sospiten que Franch s'hauria desfet del cadàver en algun indret del Pirineu d'Osca.
A més, el rastre del seu telèfon mòbil va revelar que l'home havia fet el mateix viatge un mes abans, possiblement per realitzar alguna mena de preparatiu sobre el terreny.
El fiscal sosté que, des del 18 de juny del 2015, Carme Gallart no ha donat senyals de vida.
Així, no consta que hagi contactat amb cap familiar ni que hagi realitzat cap operació als seus comptes bancaris.
Per la seva banda, els Mossos d'Esquadra van detenir Franch el 16 de març del 2016.
El jutjat d'instrucció número 3 de Tarragona va decretar el seu ingrés a presó per un delicte d'homicidi amb ocultació de cadàver.
L'escrit del fiscal
En el seu escrit d'acusació, el fiscal sol·licita una pena de 15 anys de presó per homicidi i la prohibició d'aproximar-se als familiars de la dona a un radi d'un quilòmetre durant un període de 20 anys i de comunicar-se amb ells.
A més, la fiscalia sol·licita que l'home indemnitzi els familiars de la dona -els seus pares i dos fills- amb un total de 600.000 euros.

Response: Ramon Franch, agent immobiliari de Tarragona, és l'únic acusat per la desaparició i presumpta mort de Carmen Gallart. Franch hauria assassinat i fet desaparèixer la víctima en algun indret del Pirineu per evitar la celebració d'un judici contra ell per estafa. El litigi entre ambdós es remunta al 2006, quan Franch va enganyar la víctima en una operació immobiliària.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Oriol Junqueras i Raül Romeva han presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la sentència de l'1-O del Tribunal Suprem.
La defensa dels dos líders d'ERC denuncia vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, entre d'altres el dret de reunió i de manifestació, i també critica la condemna per sedició, un delicte que considera imprevisible, desproporcionat i obsolet.
En el recurs, de 294 pàgines i redactat per Van den Eynde i Roxana Staniloaie, la defensa dels dirigents independentistes també demana al TC que presenti diverses qüestions prejudicials a la justícia europea.
L'escrit, que s'ha fet públic avui tot i que el termini per presentar els recursos d'empara al TC acabava dijous, denuncia una vulneració flagrant dels drets fonamentals.
En concret, assegura que s'ha vulnerat el dret de reunió i manifestació, el dret a la llibertat d'expressió i la llibertat ideològica, i el dret de participació i representació política.
Pel que fa al dret de reunió, Junqueras i Romeva argumenten que el 20 de setembre i l'1-O va ser un exercici d'aquest dret, que inclou la protesta no violenta.
"Defensar un referèndum no és organitzar un alçament tumultuari", argumenten els advocats.
Sobre la llibertat d'expressió, la defensa sosté que la causa del procés és "una criminalització generalitzada" de l'independentisme.
Considera que s'ha vulnerat el dret a expressar opinions polítiques favorables a la independència, tant amb la repressió dels votants com amb la condemna d'entre nou i tretze anys de presó als líders del procés.
Així mateix, Van den Eynde i Staniloaie consideren que s'han vulnerat els drets de participació i representació política de Junqueras i Romeva.
Això es va fer, diuen les defenses, per "neutralitzar una determinada opció política i els seus representants".
Argumenten que s'ha fet un ús abusiu de la presó preventiva, s'ha prohibit la participació en campanyes electorals i s'ha negat la immunitat parlamentària dels dos acusats, que van ser elegits a les eleccions del 28-A al Congrés dels Diputats.
Tot plegat, diu el recurs, lesiona la presumpció d'innocència, el dret al sufragi passiu i l'interès públic de la ciutadania.
El cas no es podia jutjar
Oriol Junqueras i Raül Romeva també mantenen que la causa no es podia jutjar.
En aquest sentit, argumenten que Junqueras va ser elegit membre del Parlament Europeu i això li donava immunitat i, per tant, la sentència no es podia dictar fins que no es resolgués el suplicatori.
Van den Eynde recorda, en aquest sentit, que el mateix Suprem va dir que la resolució del TJUE tindria eficàcia en el cas de Junqueras independentment de la seva situació.
El judici tampoc es podia produir perquè Junqueras i Romeva perquè tenien immunitat parlamentària i la seva actuació com a diputats quedava emparada en aquesta prerrogativa, que té per objectiu vetllar per la llibertat ideològica, d'expressió, de reunió i de representació política.
En la mateixa línia, els advocats també consideren que el Suprem no va respectar la immunitat parlamentària que tenien com a diputat i senador arran de les eleccions del 28-A.
La sedició i el judici just
La defensa de Junqueras i Romeva també diu que el delicte de sedició no s'ajusta als fets i que és desproporcionat, imprevisible i obsolet.
Van den Eynde sosté que el tribunal no ha tingut en compte altres tipus delictius menys greus que també protegeixen l'ordre públic, com la desobediència, i que la manca de concreció de la definició de la sedició fa que molts fets puguin ser castigats amb aquest delicte.
El recurs també denuncia que s'ha vulnerat el dret a un judici just, el dret al jutge predeterminat per llei (el Suprem no era competent per jutjar la causa) i el tribunal no era independent ni imparcial.
Així mateix, la divisió de la causa en diversos procediments pot provocar indefensió per als acusats.
El recurs també diu que s'ha fet una investigació irregular en el marc d'una causa general contra l'independentisme i que s'ha restringit la capacitat provatòria.

Response: La defensa d'Oriol Junqueras i Raül Romeva ha presentat recurs d'empara al TC contra la sentència del Suprem per l’1-O. El recurs es fonamenta en la presumpta vulneració, entre d’altres, dels drets de reunió i manifestació, a la llibertat d'expressió i llibertat ideològica i del dret de participació i representació política. El judici també hauria vulnerat la seva immunitat parlamentària.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
En roda de premsa, el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, ha aprofitat per presentar-se com la solució al procés català a Espanya davant Mariano Rajoy, al qual ha advertit del fet que "no es pot ser un partit gran a nivell nacional si s'és una anècdota electoral a Catalunya".
Sánchez ha assegurat que la majoria independentista a les urnes no és conseqüència de l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, que ha tornat a defensar per "constitucional i legítim", sinó que n'ha responsabilitzat a Rajoy perquè ha mirat durant 10 anys "cap a un altre costat" i ha governat sense presentar cap alternativa.
"L'independentisme només se'l podrà derrotar si des d'Espanya es constitueix un projecte de regeneració nacional basat en polítiques des de l'esquerra", ha reivindicat referint-se al PSOE.
En opinió de Sánchez, els socialistes són els únics capaços de "vertebrar" Espanya, perquè té una presència "notable" en tots els territoris, i ho ha contraposat al PP, que a Catalunya "té menys suports que una força antisistema".
També ha reclamat al president de la Generalitat a l'exili i candidat de Junts per Catalunya, Carles Puigdemont, que cal governar pel 100% i no pel 47%.
"Si alguna cosa funciona a Espanya és la Constitució, l'Estatut i la democràcia, no la unilateralitat", ha subratllat.
Iceta diu que no han connectat amb les classes populars
El candidat del PSC al 21-D, Miquel Iceta, i Sánchez han admès que esperaven un resultat electoral millor: els socialistes han obtingut 17 escons, un més dels que tenien fins ara.
S'esperaven entre 21 i 23 com a mínim.
El primer secretari del PSOE creu, malgrat tot, que han "avançat", però els dos han discrepat del paper que ha tingut Ciutadans per a les seves expectatives electorals.
Mentre que Sánchez creu que la formació taronja és "un partit conservador que no està competint a l'esquerra", Iceta sí que hi veu vinculació directa.
En concret, opina que han estat incapaços de generar "prou confiança entre els sectors populars no independentistes", vot que s'ha disputat amb Ciutadans.
A més, ha incidit en el fet que han acusat la situació "d'excepcionalitat" de la política catalana, molt marcada pels blocs unionista i independentista, i ha remarcat que la tercera via que propugnen els socialistes no és vista encara com una solució "capaç de superar" la polarització.
Iceta ha destacat que ara cal veure què pensen fer els partits sobiranistes amb la majoria d'escons, i els ha exigit que abandonin actuacions que "debiliten" la societat catalana i canviïn de rumb.
Ha concretat que el PSC se situarà a l'oposició i que no donarà suport a la investidura d'un govern independentista, però no descarta tancar acords sobre polítiques concretes en un futur.
Sánchez i Iceta han passat de puntetes sobre l'ampliació de la causa per rebel·lió contra Artur Mas, Marta Rovira, Mireia Boya i Anna Gabriel, i han dit que respecten les decisions judicials i que cal deixar treballar a la justícia.
Això sí, el també primer secretari del PSC ha afegit que "la solució ha de ser política".
Espadaler insisteix en la tercera via com a solució
Units per Avançar ha estat el primer a fer la seva primera valoració.
Ha admès que no han obtingut el resultat esperat, i que "ha crescut de manera insuficient" la tercera via d'ordre que representen.
Segons Ramon Espadaler, que anava de número 3 d'Iceta, d'aquests comicis es desprèn que "ni la unilateralitat ni el 155 ens porten enlloc", i ha reclamat als governs català i espanyol abordar la qüestió catalana amb "bilateralitat".
Espadaler considera que l'independentisme no pot seguir el camí de la unilateralitat després de no haver obtingut ni el 50% dels vots, i que el govern espanyol ha d'abandonar "l'actitud passiva" i la judicialització del procés català.
En aquesta línia, ha advertit del fet que "no és una bona notícia" l'ampliació de la causa per rebel·lió contra Mas, Rovira, Boya i Gabriel, perquè "s'ha d'afrontar el problema des de la política".
La candidatura que encapçalava Iceta ha obtingut 17 diputats, un més dels que fins ara tenien els socialistes en solitari.
Ha crescut en uns 79.000 vots, i no ha capitalitzat ni els 103.000 que Unió va treure a les eleccions del 27-S del 2015.
Espadaler ha considerat que han acusat la divisió entre blocs, però confia que podran fer de pont com aspiraven malgrat els resultats.
"Hi ha marge per fer política", ha defensat.
Evita valorar si Borrell ha restat vots
En tot cas, ha evitat aprofundir més en les causes que els ha dut a aquest resultat, i no ha volgut entrar en si la presència a la campanya de l'exministre socialista Josep Borrell pot haver tingut algun efecte en les expectatives electorals de la candidatura liderada pel PSC.
Borrell ha tingut intervencions els darrers dies com que primer cal "desinfectar" per després cosir les ferides.
"Hem fet una campanya molt en positiu", s'ha limitat a dir Espadaler.

Response: En la valoració dels resultats electorals del 21-D, els socialistes s'han presentat com la solució a l’enquistament de la qüestió catalana. Tanmateix, Iceta no ha negat la seva decepció pel nombre d'escons obtinguts, fruit de la situació d'excepcionalitat de la política catalana i la dificultat de representar una tercera via. La solució, insisteix, ha de ser política i no judicial.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La reforma del Tribunal Constitucional (TC) que li permet suspendre polítics independentistes avalada pel mateix òrgan fa una setmana no ha gaudit del suport unànime dels magistrats.
Vuit la van avalar i tres hi van votar en contra formulant vots particulars fets públics aquest divendres.
La principal eina del govern de Mariano Rajoy, anunciada en la campanya del 27-S, per judicialitzar el procés independentista català ha topat amb dures crítiques de tres dels seus membres els vots particulars dels quals s'han donat a conèixer aquest divendres.
La sentència, de la qual ha estat ponent el magistrat Pedro González Trebijano, afirma que el Tribunal Constitucional ha estat configurat per la mateixa Constitució com un “veritable òrgan jurisdiccional i, com a tal, té potestat per executar les seves resolucions”.
El text, també fet públic aquest divendres, assenyala que “permetre suspendre temporalment a un empleat o càrrec públic en l'exercici de les seves funciones no té caràcter punitiu i no suposa cap tipus d'inhabilitació” ja que la el seu objectiu és “garantir el compliment de les resolucions” del mateix tribunal.
L'ala progressista –formada per la vicepresidenta del TC, Adela Asúa, Fernando Valdés Dal-Ré i el català Juan Antonio Xiol (tots ells promoguts al seu dia pel PSOE per al càrrec)- han fet constar, una vegada més, el seu desacord respecte la deriva presa pel màxim intèrpret de la Constitució.
No ha estat el cas, en canvi, de la magistrada catalana, Encarna Roca, que tot i ser nomenada el 2012 a proposta del Parlament i després d'un pacte entre el PSOE i CiU, s'ha adherit a l'opinió majoritària.
Els magistrats díscols s'han oposat a una atribució que va ser rebuda amb incomoditat pels propis membres del tribunal.
En síntesi, aquests són els seus arguments:
La legislació orgànica té límits
Si bé la majoria de membres del TC ha interpretat que la reforma és constitucional en tant que s'ha realitzat d'acord amb el procediment establert a la carta magna espanyola, els magistrats crítics han recordat que en diverses sentències el propi tribunal va establir límits a aquesta via.
Valdés Dal-Ré afegeix que el propi tribunal "renuncia" a interpretar de manera sistemàtica la Constitució, és a dir, sense tenir en compte les funcions dels òrgans responsables d'executar les sentències i la resta de tribunals, i que evita tenir en compte el seu encaix en el "model democràtic de l'Estat".
Aquest magistrat creu que les facultats que s'atribueixen al TC se superposen a l'article 155 de la carta magna espanyola, que permet suspendre l'autonomia.
Sobre aquest assumpte, Xiol recorda una sentència del TC en què es deia que el legislador espanyol no pot actuar de tal manera que es "col·loqui al mateix pla que el poder constituent".
"Càstig" a càrrecs legitimats per les "urnes"
Els magistrats també critiquen que la reforma atribueix capacitat de sanció al tribunal.
"No és funció del Tribunal Constitucional jutjar la conformitat constitucional de les actuacions personals i imposar les corresponents mesures correctores, perquè precisament aquestes són funcions pròpies dels òrgans que integren el Poder Judicial", afirma Asúa.
I conclou que el l'objectiu de la reforma és permetre el "càstig" de càrrecs legitimats "directament o indirecta per les urnes", una funció que la Constitució no atribueix al TC.
Xiol insisteix que la sentència permet un "mecanisme per doblegar la voluntat de l'autoritat o el treballador públic incomplidor a través de la suspensió en les seves funcions", i no simplement cessar l'incompliment.
En "directa relació" amb el context català
Finalment, el magistrat català defensa que la norma impugnada pel País Basc cal interpretar-la d'acord amb el context polític perquè "està en directa relació amb diverses decisions adoptades per la Generalitat i, especialment, pel Parlament de Catalunya".
"Amagar el context justificatiu d'una concreta normativa no ajuda a resoldre sobre la seva eventual constitucionalitat", afegeix.
Per aquest motiu, Xiol lamenta que el TC hagi posposat la valoració del recurs d'inconstitucionalitat que va presentar el Govern.
"No només per raons de prioritat temporal, sinó especialment, per estar molt singularment concernida, l'anàlisi havia de començar pel recurs plantejat per la Generalitat de Catalunya", conclou.

Response: La reforma del Tribunal Constitucional que li permetrà suspendre polítics que incompleixin una resolució del mateix TC, com és el cas dels independentistes, no ha gaudit del suport de tots els magistrats que l'integren. Tres d’ells, la denominada ala progressista, consideren que la reforma representa un càstig als càrrecs escollits democràticament i una extralimitació de les funcions del TC.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Imatge de l'exterior de la seu del CAT112 a Reus, al Baix Camp Foto: delCamp.cat
El telèfon d'emergències 112 ha rebut el reconeixement europeu per la rapidesa d'atenció i la integració de les dues sales de l'Hospitalet de Llobregat i Reus.
El jurat de l'Associació Europea del Número d'Emergències 112 (EENA) ha lliurat el premi a la delegació catalana en un acte celebrat a Varsòvia.
El director del centre, David Ciudad, ha destacat que el 112 és un "servei d'excel·lència" que es basa en criteris de "proximitat, seguretat i qualitat".
La reducció de trucades 'buides' -que es fan sobretot per errors tècnics- és un altre dels punts forts del model català.
Els operadors del CAT 112 atenen una mitjana de 8.000 trucades diàries, el 97,5% de les quals s'atenen en menys de 10 segons.
El telèfon d'emergències CAT 112 ha rebut aquest dimecres a la nit, en un acte celebrat a Varsòvia, el premi 'Centre de trucades d'emergències excepcional', convocat per l'Associació Europea del Número d'Emergències 112 (EENA112).
Ha recollit el guardó el director del Centre d'Atenció i Gestió de Trucades d'Urgència del CAT 112, David Ciudad.
En declaracions a l'ACN, Ciudad ha assenyalat que «a nivell de país, hem d'estar orgullosos d'un servei d'excel·lència».
El CAT 112 ha estat finalista del premi amb la República Txeca, València i Milà.
La mitjana diària de trucades que atenen els dos equips d'operadors se situa en les 8.000, tot i que poden arribar a les 13.500 en dates assenyalades com la Revetlla de Sant Joan o Cap d'Any, i que es reparteixen al 50% entre les dues sales.
De forma habitual, la sala situada a la Zona Franca, a l'Hospitalet de Llobregat, respon les trucades amb origen al Barcelonès, Vallès Oriental i Baix Llobregat, mentre que la sala de Reus atén les de la resta de Catalunya.
Si les línies d'una sala se saturen, la trucada passa automàticament a l'altra sala; en el cas d'una saturació puntual dels dos centres, l'usuari és atès des de la primera posició disponible.
Amb aquest sistema d'atenció, al voltant del 97,5% de les trucades que va rebre el 112 l'any passat van poder ser ateses en menys de 10 segons.
A més, l'entrada en funcionament del centre de Reus, el 2010, va permetre garantir la seguretat d'un servei «al cent per cent els 365 dies de l'any», tal com ha subratllat Ciudad.
Un sistema que detecta les trucades 'buides' multireincidents
El CAT 112 va atendre 2,8 milions de trucades el 2013, un 12% menys respecte a l'any anterior, amb 3,2 milions.
Un dels problemes comuns als centres d'emergències 112 són les trucades 'buides', que es generen per errors tècnics; marcacions equivocades; telèfons sense SIM; de forma automàtica i aleatòria per centraletes; telèfons d'ascensors i, fins i tot, de màquines expenedores connectades a través de telèfon per gestionar-ne el funcionament.
El CAT 112 va engegar el 2011 un sistema innovador de detecció de trucades 'buides' a través d'una base de dades de telèfons multireincidents.
Amb aquest sistema, es demana a les trucades originades per aquests telèfons una acció humana, com prémer una tecla, per ser ateses de forma immediata.
En cas que no ho facin, se situen a la cua de trucades per deixar pas a les prioritàries.
De les trucades rebudes l'any 2013, un 43% van ser operatives, és a dir, van activar els recursos d'emergències.
Aprofitar les noves tecnologies i arribar als turistes, els reptes
Un altre dels desafiaments que es planteja el 112 català és oferir una «millor comunicació» als turistes, perquè se sentin «més segurs i més tranquils».
Ciudad ha avançat que en aquests moments estan treballant en una aplicació perquè els turistes puguin avisar de les emergències en «el mínim de passos i de 'tuits'».
També, el director del 112 ha assenyalat que la "formació dels operadors és fonamental» per continuar «avançant en la qualitat" del servei.

Response: El telèfon d’emergències CAT 112 ha estat guardonat amb el premi de l'Associació Europea del Número d’emergències 112 (EENA112). Organitzat en dues sales, el centre de trucades rep una mitjana de 8.000 trucades diàries, el 97,5% de les quals s'atenen en menys de 10 segons. A més, s'ha aconseguit reduir dràsticament el problema de les trucades buides.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El secretari general de la UGT de Catalunya, Camil Ros, ha advertit que "vénen temps de confrontació" i de "conflictivitat" arran dels resultats que han deixat les eleccions del 26-J i que fan preveure un nou govern del PP, ja que "no tenen gaires intencions de rectificar les polítiques que estan fent".
En aquest sentit, ha reconegut "ara no hi ha una majoria clara que sí hi era després dels resultats del 20-D per derogar la reforma laboral".
Així ho ha dit Ros durant la presentació a Lleida de la campanya 'A igual treball, igual sou', que ha endegat la UGT per denunciar les pràctiques "d'explotació laboral" que, segons el sindicat, porten a terme empreses multiservei i cooperatives de treball associat com a conseqüència de la reforma laboral.
En el cas de Lleida, la UGT posa l'èmfasi en el sector carni per l'ús "fraudulent" que algunes empreses fan de les cooperatives i els autònoms, posant d'exemple Càrniques Solà (antiga Primayor de Mollerussa), que compta amb "un 99% de la plantilla que són falsos autònoms", pràctica que també segueixen en menor mesura altres firmes càrnies i escorxadors de la demarcació, segons el sindicat.
La UGT de Catalunya ha presentat aquest dimarts a Lleida la campanya 'A igual treball, igual sou', que ha posat en marxa el sindicat per denunciar i fer visible "el frau i l'explotació laboral" que porten a terme les empreses multiserveis, així com en alguns casos de cooperatives de treball associat.
Les empreses multiserveis o de serveis integrals són aquelles que ofereixen tots els serveis que les seves empreses clients els demanden.
Es tracta d'empreses que no tenen una activitat principal com a tal i el seu objecte social és la prestació de serveis auxiliars i per a terceres empreses, especialment en els àmbits de la neteja, la seguretat, el manteniment, l'hostaleria i el transport, entre altres.
Els treballadors contractats per aquestes empreses poden arribar a cobrar entre un 30 i un 50% menys tot i fer més hores que si se'ls apliqués el conveni sectorial corresponent, segons ha denunciat Camil Ros.
La UGT considera que amb l'ús d'aquesta pràctica aquestes empreses estan "desregularitzant les relacions laborals", ja que no apliquen als treballadors els convenis col·lectius sectorials i, per tant, cobren menys i treballen més hores del que preveu el conveni, aprofitant les possibilitats que va incorporar la reforma laboral del PP.
Per això, la campanya de la UGT vol denunciar públicament aquestes situacions per posar-hi fre.
En el cas de les comarques de Lleida, el sindicat s'ha centrat més en les pràctiques que estan duent a terme empreses del sector carni i escorxadors que actuen com a "falses cooperatives" i contracten "falsos autònoms", fet que provoca que cada vegada hi hagin menys treballadors fixes al sector i, per tant, s'incrementin els temporals, a més de suposar "competència deslleial amb les empreses que no ho fan i actuen correctament", segons la secretària d'organització de FITAG-UGT a Lleida, Demelsa Mateos.
Aquests treballadors també cobren menys dels salaris previstos en el conveni del sector i es veuen obligats a fer més hores, segons el sindicat.
Per això, des de la UGT reclamen una intensificació de les inspeccions de treball per tal d'eradicar aquesta pràctica empresarial que, segons el significat, ha anat en augment els darrers temps, des de la nova reforma laboral.
En concret, la UGT ha volgut denunciar públicament l'empresa Càrniques Solà (antiga Primayor de Mollerussa), en la qual "un 99% dels seus treballadors són falsos autònoms", segons Mateos.
Al marge d'aquesta firma, des de la UGT també han acusat d'estar implementant aquestes pràctiques "fraudulentes" altres empreses lleidatanes del sector carni com serien Milsa (del Grup Vall Companys), el Grup Alimentari Guissona, Leridana de Piensos de Balaguer i Argal.

Response: La nova campanya impulsada per la UGT de Catalunya a Lleida, "A igual treball, igual sou", vol visibilitzar el frau i l'explotació laboral d'algunes empreses multiservei i cooperatives de treball associat. S'ha vist que aquestes empreses tenen pràctiques fraudulentes, com ara la creació de falses cooperatives o falsos autònoms, que s'han destapat arran de la nova reforma laboral.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
Mel Brusaferri és l'exemple vivent que l'Escola de Pastors de Catalunya, que s'ha presentat aquest dilluns a Sant Joan de les Abadesses (el Ripollès), té èxit: ha impulsat la seva pròpia formatgeria amb vaques de llet després de fer pràctiques en dues explotacions agràries del Ripollès.
Com la gran majoria de persones que decideixen entrar en aquest món, Brusaferri prové del món urbanita.
En concret, treballava d'arquitecte a Barcelona i arrel de la crisi immobiliària del sector va haver de reinventar-se per complet.
Quan era petit, aquest italià nascut a Milà, estiuejava amb la seva família als Alps.
Allà veia com es cuidaven les vaques i es feia el formatge.
Per tant, tot i viure a la ciutat durant tota la seva vida, tenia nocions del món rural i va decidir llençar-se a la piscina per saber si valia per fer de pagès.
Brusaferri va entrar a l'Escola de Pastors l'any 2015 i va fer les pràctiques en una explotació de vaques de carn de Molló i al Mas Pujol Orra de les Llosses amb una explotació de vaques de llet.
En poc més de dos anys, el seu somni s'ha fet realitat i aquest italià s'ha quedat a viure al Ripollès i ja regenta la seva pròpia formatgeria.
Brusaferri compta amb 14 caps de bestiar -nou exemplars adults- i va començar a elaborar formatges a finals d'aquest mes de juny.
Les vaques que té són d'una raça alpina italiana.
''És sobretot per un tema de màrqueting, ja que jo sóc italià i volia fer formatges típics d'allà'', ha assenyalat.
En principi, Brusaferri va apostar per començar a poc a poc i anar creixent amb el temps, ja que es tracta d'una explotació ecològica de cicle tancat amb una producció mitjana-baixa però d'un producte selecte.
Fins fa poc, aquest pagès obtenia uns 1.000 litres de llet al mes, però ara ha baixat a uns 700 litres perquè fa poc que han nascut dues vedelles que demanden més llet.
Traduït a xifres, això suposa que si abans feia unes quatre rodes de formatge a la setmana, ara en fa entre dos i tres.
''Estan criades com si fossin nenes.
Això té un valor afegit i a un preu assequible'', ha remarcat.
El formatge que produeix Brusaferri es diu Toma -és com es diu el formatge de roda als Alps- i és un formatge de roda molt gran que pesa entre cinc i sisi quilos.
Un producte molt típic d'Itàlia, França o Suïssa.
De moment, aquest formatger va acumulant unitats del producte per tenir estoc; tot i que ja l'està venent en mercats, distribuïdors, cooperatives de consum i a clients conscienciats per buscar un producte ecològic i de qualitat.
La burocràcia, la gran trava
Brusaferri té passió pel què fa i l'Escola de Pastors de Catalunya li ha servit de trampolí per fer realitat el seu somni.
Tot i així, aquest formatger ha explicat que per començar de zero amb una nova vida al camp s'ha de tenir cert bagatge en la gestió i el ''cap sobre les espatlles'' en tot moment.
Brusaferri ha reconegut que cal fer un canvi de xip important i deixar enrere la vida a la ciutat per preparar-se alhora de treballar a ''la intempèrie i amb aquests animals''.
Aquest formatger atribueix la pèrdua d'explotacions agràries a la burocràcia, que qualifica ''d'ofegadora''.
Per il·lustrar-ho, Brusaferri ho ha exemplificat amb el decret de la llet crua impulsat pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya ara fa uns mesos.
Aquest decret permet al pagès vendre la llet directament i a un preu més alt.
Amb tot, aquesta llet ha de passar per una gran quantitat de controls sanitaris.
''Està bé fer controls i registres, però això et treu moltes hores de feina i et posen moltes traves'', ha dit.
A més, Brusaferri ha detallat que quan es volen vendre quatre ampolles de llet a un lloc selecte i a preu assequible, ''en vens una i et tornen les altres''.
Això es deu al fet que la gent compra a grans distribuïdors amb qui les petites explotacions no poden competir econòmicament.
Un peix que es mossega la cua i que el sector haurà de reflexionar què s'ha de fer per capgirar-ho.

Response: Mel Brusaferri era un arquitecte italià que treballava a Barcelona i que arran de la crisi immobiliària va haver de buscar una nova feina. Com que tenia nocions del món rural, va decidir entrar a l'Escola de Pastors i fer les pràctiques en una explotació de vaques de carn. Actualment té la seva pròpia formatgeria amb 14 caps de bestiar.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
L’exhumació de la fossa 21 de Paterna, que va començar el 25 d’agost, s’ha acabat amb una sorpresa desagradable per als familiars dels represaliats que hi eren enterrats, i que confiaven de trobar-los.
I és que només s’han recuperat setze cossos.
D’entrada, es va fer una llista de setanta-sis persones afusellades a Paterna en quatre saques diferents, entre els dies 15 i 21 de juliol de 1939.
D’aquesta xifra se n’ha de restar la dels qui van demanar permís o, fins i tot, van pagar per agafar els cossos i poder soterrar-los fora de la fossa comuna.
Segons la presidenta de l’associació de familiars de la fossa 21, Pilar Taberner, esperaven trobar-hi les restes de més de cinquanta persones.
Per a ells ha estat un colp molt dur i desconcertant.
Totes les esperances i l’optimisme que van manifestar per l’obertura de la fossa se n’ha anat en orris.
No hi són tots, i els qui falten no saben on són.
S’han obert molts interrogants i moltes hipòtesis per a respondre-hi.
Però no hi ha cap certesa.
Una de les explicacions possibles, segons Taberner, és que els cossos dels assassinats siguen en unes altres fosses d’allà prop.
Segons l’historiador Vicent Gabarda, els cossos trobats són dels executats en dues saques i no en quatre com s’havia cregut.
Ara falta comprovar de quins dies són.
Ha precisat que entre els setze cossos recuperats, dos són de dones.
En la llista dels soterrats a la fossa 21 n’hi havia tres.
Quan les anàlisis forenses ho confirmen, es podrà saber a quina de les quatre saques pertanyen.
Gabarda ha dit que s’han pogut extraure totes les víctimes que s’hi van enterrar, que la fossa estava intacta i que no hi ha hagut cap obertura després del 1939.
Ha dit també que per la manera com estan disposats els cossos són dues saques ben diferenciades l’una de l’altra.
“No hi ha cap llibre de registre d’enterraments al cementeri de Paterna, sinó que hi ha la memòria de la gent.”
L’historiador explica que els records de la gent s’esvaeixen amb el temps i que algú pot tenir fixada una localització, però això no és mai precís.
“En un camp sense delimitar, de terra, tu pots marcar un punt i dir que allà és on enterraren algú, però, en realitat, pot ser un pam a la dreta o un pam a l’esquerra.
Nosaltres hem anat reconstruint el mapa a partir de la memòria, i moltes vegades, la memòria falla.”
Gabarda ha recordat a VilaWeb que en unes altres extraccions allò que s’esperava no ha coincidit amb allò que s’ha trobat a la fossa.
Una d’aquestes discordances va ocórrer a la fossa 128, quan esperaven trobar executats en cinc saques i en van trobar una altra.
“Quan es pensaven que havien acabat els treballs, els arqueòlegs van detectar un altre enterrament”, ha recordat Gabarda.
D’una altra banda, dimecres començaran a fer-les anàlisis d’ADN als setze cossos recuperats de la fossa.
La majoria dels familiars ja s’han fet les proves, i quan es puguen identificar aquestes restes potser es podrà dibuixar millor el mapa de la localització de la resta.
Luz Josefina Ferre: “Després d’afusellat el pare, la Guàrdia Civil venia a casa per si havíem fugit”
Ara, l’associació ha reprès els contactes amb la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica per veure si és possible de continuar investigant el possible lloc d’enterrament de la resta de víctimes.
Això, segons que han dit a VilaWeb fonts del departament de Rosa Pérez Garijo, ara és impossible, perquè cada exhumació va vinculada amb una partida pressupostària i amb una adjudicació administrativa.
Amb tot, des de la conselleria coincideixen amb Gavarda que l’objectiu final d’aquests treballs ha de ser poder excavar totes les fosses comunes de Paterna al mateix temps que s’emmagatzema l’ADN de tots els familiars encara vius dels represaliats per a facilitar-ne la identificació.
També han demanat als familiars que encara tenen el record d’haver anat a Paterna els dies posteriors a les execucions, que vagen ara al cementeri per a facilitar sobre el terreny tots els detalls que recorden, per menuts que semblen, als investigadors.

Response: S'ha finalitzat l'exhumació de la fossa 21 de Paterna que va començar el 25 d'agost. En aquesta fosa s’esperaven trobar unes 50 persones executades en 4 saques diferents, tanmateix només s'han recuperat 16 cossos. Malauradament la investigació ha de continuar perquè actualment es desconeix on poden estar la resta de persones que es creien enterrades en aquesta fosa.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El jutjat d’instrucció número 2 de Girona, que investiga les càrregues policíaques de l’1-O, ha començat a prendre declaració als més de dos-cents afectats que van presentar denúncia.
Assistits pels advocats voluntaris, avui una vintena passaran davant la jutgessa.
El dia del referèndum, eren als col·legis electorals que hi havia a Pedret, al centre cívic Ernest Lluch o al pavelló de Sant Julià de Ramis.
Les declaracions dels afectats, a les quals s’unirà la querella conjunta interposada pels ajuntaments, duraran fins al 12 d’abril.
Un a un, els denunciants han anat esperant que els cridessin.
A la porta, el cartell que penjat ja era prou explícit: ‘Perjudicats 1 d’octubre’.
Però després d’haver passat davant la jutgessa, molts dels afectats per les càrregues sortien xocats –i alguns, fins i tot, indignats–per la situació que han viscut dins la sala.
‘Com si ens culpabilitzessin’
‘A vegades, semblava que et culpabilitzessin a tu del que va passar’, explicava una de les denunciants, Montse Oller, en referència a l’actitud ‘insistent’ de la fiscal i, fins i tot, de la jutgessa.
El dia 1 d’octubre ella era Pedret i recorda la càrrega policíaca ‘com un malson’.
‘Som aquí per intentar que hi hagi una mica de justícia, però a dins m’han preguntat què hi fèiem nosaltres, allà, si havíem oposat resistència i si havíem estat violents’, ha concretat.
En la mateixa línia també s’explicava Mireia Ripoll.
El dia del referèndum, ella també va viure les càrregues de Pedret.
Va perdre una arracada, li van estripar el jersei i avui portava fotos que testificaven les lesions que va patir.
‘Ha estat molt dur, perquè encaminen les preguntes a voler-te fer veure que has fet alguna cosa dolenta; no hi ha dret’, ha explicat, a la sortida de la declaració.
‘Et demanen si sabies que el referèndum era il·legal, quan allò que fèiem era exercir el nostre dret a votar i protestar’, i ha precisat que la policia va carregar perquè va voler, i que hauria pogut ‘entrar perfectament al col·legi sense fer ús de la força’ si ho hagués volgut.
‘Van ser inhumanes’
Entre els qui van viure les càrregues a Sant Narcís i que avui han passat pels jutjats, hi havia l’Anna i en Hicham Fellahi.
Després de declarar, ella ha explicat que s’havia sentit com si fiscal i jutgessa volguessin ‘convertir una denúncia per violència policíaca’ en un delicte ‘per impedir una votació que consideren il·legal’.
‘Feien servir un to bastant autoritari: tinc la sensació de ser una formigueta davant un imperi’, ha dit, indignada.
L’1-O, ella va anar a defensar un home gran a qui la policia donava cops.
Va ser aleshores, explica, quan un agent la va empentar, la va fer caure a terra, li va donar una puntada de peu als ronyons i li va trencar una costella.
‘Això és clarament persecució contra un poble’, ha dit.
Per la seva banda, Hicham Fellahi considera que les càrregues de la policia van ser ‘inhumanes’ i critica que el jutjat vulgui fer passar els afectats com a ‘culpables d’haver agredit la policia’.
‘Aquell dia vaig anar a votar i, mentre m’esperava, va entrar la policia i va començar a colpejar tothom’, recorda.
Protesta pacífica contra brutalitat policíaca
Un dels advocats voluntaris, Jordi Colomer, ha explicat que la seva postura és la de fer veure que l’actuació de la policia va ser ‘del tot desproporcionada’.
Colomer recorda que, el dia del referèndum, aquells qui eren als col·legis electorals van actuar de manera pacífica i en cap moment no van impedir l’actuació dels agents.
L’advocat, però, sí que admet que durant les declaracions, les preguntes de la fiscalia van més encaminades a justificar l’actuació policíaca i fer veure que els denunciants ‘podrien haver obstruït’ l’acció dels agents.
‘Nosaltres, però, entenem que en cap moment no hi va haver obstrucció, sinó brutalitat policíaca’, conclou.
Amb les denúncies rebudes fins ara, el jutjat d’instrucció ha obert un procediment per a cadascun dels centres de votació.
I aquí dins, també hi ha inclòs la querella conjunta que van presentar els ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva.
En paral·lel, el jutjat també ha rebut un primer informe sobre els policies i guàrdies civils que l’1-O van anar als col·legis electorals.
El document, però, identifica els responsables de l’operatiu i només algun dels agents que van prendre part a les càrregues.

Response: El jutjat d’instrucció número 2 de Girona investiga les càrregues policials de l'1-O i ha començat aquest matí a prendre declaració als afectats que van presentar la denúncia. Tanmateix, després de declarar, els afectats han sortit sorpresos per l’actitud culpabilitzadora de la jutgessa. Els advocats dels afectats pretenen demostrar que l'actuació de la policia va ser desproporcionada.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El 17 de maig de 1997 obria a Igualada un nou espai independent de cultura, el Teatre de l'Aurora.
20 anys després, el projecte ha esdevingut un referent a la Catalunya Central, amb la programació de 460 espectacles i 22 produccions pròpies.
Al llarg dels vint anys, uns 62.000 espectadors han vist alguna de les 974 representacions que s'han fet.
L'Aurora ha celebrat aquest dimecres al vespre el vintè aniversari de la inauguració oficial del teatre amb la representació de 'Les alegres casades de Windsor', de William Shakespeare, a càrrec de la companyia Parking Shakespeare.
Durant l'acte inaugural, el president d'Unicoop Cultural –la cooperativa que gestiona el teatre-, Lluís Segura, ha destacat que l'Aurora és un projecte d'una "multitud de gent que ha aportat les seves hores de forma altruista" i ha expressat que a la sala igualadina es viu "teatre de debò".
'La tigressa i altres històries', tres monòlegs escrits per Dario Fo i Franca Rame, i interpretats per l'actor Manel Barceló, va ser el primer espectacle que el públic va poder veure al Teatre de l'Aurora d'Igualada, ara fa vint anys.
Per commemorar les dues dècades de trajectòria, la sala independent igualadina ha programat aquest dimecres una sessió especial als jardins del Cercle Mercantil on al voltant de 250 persones han pogut gaudir de l'espectacle 'Les alegres casades de Windsor', a càrrec de la companyia Parking Shakespeare.
El president de la cooperativa que gestiona el teatre, Lluís Segura, ha explicat que podria semblar un "contrasentit" que se celebrin els 20 anys del Teatre de l'Aurora fora del teatre, però ha expressat que "avui volem ser molts i teníem ganes de gaudir d'un espectacle a 'plein air'".
De fet, el Teatre de l'Aurora compta amb 110 localitats, mentre que els jardins del Mercantil han pogut encabir unes 250 persones.
La celebració de les dues dècades del naixement del teatre ha comptat també amb la presència de la directora dels Serveis de Cultura a la Catalunya Central, Maria Àngels Blasco; el diputat delegat de Cultura de la Diputació de Barcelona, Juanjo Puigcorbé; i del batlle d'Igualada, Marc Castells.
Tant Blasco com Castells han volgut refermar el suport de les administracions públiques en el projecte cultural del Teatre de l'Aurora i han anunciat que estan treballant per establir un conveni de col·laboració per aportar una inversió per millorar les instal·lacions del teatre.
De la seva banda, Puigcorbé ha lloat la programació que fa la sala independent igualadina i ha apuntat que "el teatre independent és precisament qui crea nous públics perquè porta gent jove al teatre".
Per ell, "és una gran notícia que hi hagi sales privades que arrisquin d'aquesta manera".
De fet, Puigcorbé ha apuntat que només hi ha quatre teatres privats fora de Barcelona, però considera que "n'hi hauria d'haver molts més".
Una comèdia de Shakespeare per celebrar el vintè aniversari
El Teatre de l'Aurora ha escollit l'espectacle 'Les alegres casades de Windsor', de William Shakespeare, per celebrar el seu vintè aniversari.
La funció, que ha anat a càrrec de la companyia Parking Shakespeare, especialitzada en els clàssics del dramaturg anglès.
De fet, aquest és el vuitè projecte que realitza la companyia amb l'objectiu d'apropar Shakespeare de manera gratuïta a tots els públics i en un espai obert.
El muntatge es va poder veure el passat mes de juliol al Parc de l'Estació del Nord de Barcelona.
D'altra banda, per commemorar l'efemèride el teatre també ha produït l'exposició '20 anys del Teatre de l'Aurora (1997-2017', on ofereix un breu repàs dels vint anys d'història de la sala independent igualadina a través d'objectes, escrits, obsequis i curiositats.
En concret, s'hi troben comentaris escrits pels espectadors a la sortida del teatre, dedicatòries d'actors i companyies que hi ha actuat o obsequis que ha rebut el teatre.
L'aposta per les produccions pròpies
Fa un any i mig el Teatre de l'Aurora va portar a escena la seva primera producció pròpia després d'haver participat en una vintena llarga de coproduccions.
Es tracta del 'Comte Arnau', un muntatge inspirat en una de les llegendes més importants de Catalunya i que ha tingut una bona acollida de públic i a dia d'avui encara està rodant per algunes sales del país.
D'aquí una setmana el teatre estrenarà la seva segona producció pròpia, un espectacle sense veu que porta per títol 'La casa perduda' i està inspirat en el drama dels refugiats.
Per a dur a terme aquestes produccions la sala igualadina ha creat una companyia de teatre pròpia, la Cia.
Teatre de l'Aurora, que compta amb un director resident, en Joan Arqué.
El president d'Unicoop Cultural, Lluís Soler, ha explicat que aquest és un projecte que feia molts anys que tenien en cartera "però per motius pressupostaris i per manca de coneixement no l'havíem pogut tirar endavant".

Response: El Teatre de l'Aurora a Igualada s'ha convertit en un espai independent de cultura referent a la Catalunya Central. Aquest mes, es compleixen 20 anys de la seva inauguració i per celebrar-ho s'ha fet la representació de la comèdia "Les alegres casades de Windsor", de Shakespeare. Aquesta representació ha estat gratuïta i per a tots el públics.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
La Generalitat de Catalunya vol sancionar amb 7,9 milions d'euros en total a Telefónica, Vodafone i Orange pels increments unilaterals dels preus al consumidor.
Concretament, la sanció més alta seria per a Telefónica, amb 5.073.519 milions, seguit de Vodafone, amb 1.695.063 milions i d'Orange, amb 1.130.002 milions.
L'Agència Catalana del Consum (ACC) proposa aquests imports després que incrementessin les reclamacions dels consumidors i que, durant el 2018, es celebrés una reunió entre la direcció general de l'ACC i les companyies afectades per avisar de la "disconformitat" per part de la Generalitat.
La mesura l'ha anunciat el secretari d'Empresa i Competitivitat, Joaquim Ferrer, durant la presentació del balanç d'actuacions de l'ACC del 2018.
Ferrer ha explicat que l'ACC va decidir iniciar la inspecció després de detectar "una allau" de reclamacions per part de consumidors i ha especificat que no es tractaven de queixes en relació al servei sinó específicament de la pujada de preus.
En aquest sentit, el secretari ha informat que es va "avisar" les tres companyies afectades, amb les que es va celebrar una reunió.
Segons el representant del Govern durant aquesta trobada les empreses "no es van donar per al·ludides".
En aquest sentit, Ferrer ha dit que l'increment dels preus podria ser lícit si respongués a una modificació tècnica imposada per una norma de rang superior, però ha assegurat que aquest no era el cas.
De fet, ha apuntat que l'augment podria ser coordinat entre les tres empreses perquè "de cop tothom va actuar igual", encara que ha reconegut que no tenen cap constatació d'això, per afegir després que el que els preocupa "no és que sigui coordinat sinó injustificat".
D'altra banda, Ferrer ha explicat que l'expedient sancionador es va comunicar aquest dimecres i que ara s'obre un termini de deu dies per presentar al·legacions, que és prorrogable.
Tot i això, les al·legacions les resol la mateixa directora de l'Agència Catalana de Consum, així que previsiblement es desestimarien i les empreses afectades podrien presentar un recurs d'alçada contra la consellera d'Empresa i Coneixement, Àngels Chacón, amb un termini més d'un mes.
Com ha apuntat el secretari, si s'esgotés la via administrativa, que calcula que serà d'un mes i mig en total, ja es passaria a la via judicial amb un recurs contenciós.
Presentació del balanç de l'ACC del 2018
L'anunci de la sanció s'ha emmarcat en la presentació del balanç del 2018 de l'Agència Catalana de Consum, on han comunicat que es van registrar un total de 16.012 reclamacions, un 23,08% més que l'any anterior.
El sector que més reclamacions ha rebut és precisament el de les telecomunicacions i Internet, amb un 28,5% de les queixes, seguit d'altres serveis generals de consum (19,4%) i del transport (15,8%).
Desgranant les reclamacions per companyies, la que va rebre més reclamacions és Endesa, amb 1480 queixes, seguida d'Orange, Telefónica i Vodafone, amb 3.614 entre els tres, i de Vueling i Ryanair.
D'altra banda, l'informe de l'ACC apunta que la gran majoria de les queixes es van resoldre a través de la mateixa agència (un 84%) i d'aquestes més de la meitat es van resoldre per mediació o arbitratge (un 52,62%).
Pel que fa a denúncies, l'ACC detalla que el 2018 se'n van rebre un 32,92% menys que l'any anterior, mentre que, en canvi, sí que ha augmentat el nombre d'inspeccions, concretament en un 16,63% amb un total de 9.882 actuacions.
D'altra banda, l'informe apunta que el 2018 es van registrar un total de 3.004 productes alertats i que se'n va retirar un total de 24.060, la major part material elèctric i joguines.
Per la seva `banda, la directora de l'ACC, Elisabeth Abad, ha volgut posar en valor la tasca formativa que desenvolupa l'agència i ha destacat que aquesta ha estat "una de les prioritats".
Així, ha assegurat que el curs 2017-2018 més de 22.500 alumnes van participar als tallers formatius de l'Escola del Consum de Catalunya.

Response: L'Agència Catalana del Consum ha confirmat que se sancionarà Telefónica, Vodafone i Orange, ja que les tres companyies han incrementat els preus al consumidor unilateralment. La investigació va començar quan l'ACC va veure un augment de les reclamacions dels consumidors per la pujada de preus i consideren que aquest augment no és justificat.


Instruction: De qué tracta aquest text?

Context:
El Parlament ha aprovat aquest dijous la creació d'una comissió d'estudi sobre els drets civils i polítics amb els vots a favor de JxCat, ERC, la CUP i CatECP.
En canvi, Cs, PSC i PPC han votat en contra de la comissió impulsada pel president del Parlament, Roger Torrent.
Segons el text aprovat, la comissió ha de permetre "analitzar la profunditat de les vulneracions, les mesures que es poden adoptar per garantir el respecte i el compliment de la legalitat internacional".
Així mateix denuncia la regressió democràtica "sense precedents" i la resposta "autoritària" de l'Estat així com la "degradació progressiva" de la separació de poders.
El debat ha estat marcat per la intervenció de la diputada del PPC Andrea Levy que ha qualificat el president de la Generalitat, Quim Torra, de racista per dir "bèsties" a l'oposició a través dels antics escrits.
Levy s'ha negat a rectificar tot i la petició de Torrent.
La comissió d'estudi estarà integrada per vint-i-un membres, tindrà la mateixa vigència que la legislatura i podrà redactar un informe final i també de provisionals, que s'haurien de lliurar al final de cada període de sessions.
Per a la CUP, l'objectiu de la comissió és "insuficient i limitat" però hi ha votat a favor.
El diputat Carles Riera ha defensat que la comissió també ha d'abordar la repressió de l'1-O i també altres vulneracions "vinguin d'on vinguin".
En aquest sentit, ha assegurat que la CUP vol que a la comissió també es parli sobre la "repressió" del Govern contra el moviment independentista i antifeixista i les "indignes" suspensions de diputats, entre d'altres.
JxCat també ha fet referència a la suspensió de diputats.
Per al diputat Francesc de Dalmases, la política es protegeix protegint el Parlament i dient-li al jutge Pablo Llarena que "tregui les grapes dels escons i que deixi de perseguir líders polítics i socials".
"Defensar drets és cansat i no s'acaba mai però és imprescindible.
El més còmode és abaixar el cap a la repressió i substituir diputats", ha afegit.
La diputada de CatECP Elisenda Alamany ha donat suport a la creació de la comissió d'estudi però ha reclamat que s'abordi la vulneració de drets "en un sentit més ampli".
En aquest context, ha assenyalat que les institucions catalans també han de fer els deures en drets civils i polítics i "posar llum a la vulneració de drets que també han tingut com a protagonista el govern de Catalunya".
Cs, PSC i PP hi ha votat en contra i han coincidit en reivindicar que aquesta comissió hauria de tractar els drets que creuen que es van vulnerar en els ples del 6 i 7 de setembre de l'any passat, quan el Parlament va aprovar la llei de transitorietat i la llei del referèndum.
Per al diputat de Cs Manuel Rodríguez la comissió d'estudi és un "xiringuito per i per als separatistes" i no és per defensar els drets de tots els catalans.
De fet, ha qualificat d'indecència que els independentistes parlin de vulneració de drets polítics tenint en compte la situació que es va viure al Parlament fa un any amb l'aprovació de les lleis de desconnexió.
Per la seva banda, el diputat del PSC Ferran Pedret ha defensat que el seu grup no participarà d'una "farsa amb el relat escrit" que, segon ell, vol contribuir a una acció de propaganda que parteix de la premissa que es viu en un Estat autoritari.
En aquest sentit, ha considerat que és de "poca honestedat intel·lectual anticipar les conclusions", en considerar que l'exposició de motius de la proposta ja són les conclusions de la comissió.
En la seva intervenció, la diputada del PPC Andrea Levy ha fet referència als articles antics del president Torra.
"Quan vostè diu bèsties a l'oposició d'aquest Parlament, li venen a dir que no és tan intel·lectual com es creu sinó que és un racista i incita l'odi", ha afirmat.
Unes paraules que ha provocat la queixa del portaveu de JxCat, Albert Batet, que ha demanat una rectificació per haver qualificat el president de la Generalitat de racista.
Tot i que Torrent ha instat la diputada del PPC a rectificar, Levy ha respost si Torra retirarà els insults dels seus articles contra els catalans que no pensen com ell.
Davant aquesta posició, Torrent ha assegurat que es tractarà la qüestió a la Mesa.
El diputat d'ERC Gerard Gómez del Moral ha replicat Levy recordant l'eslògan del líder del PP, Xavier García Albiol, a Badalona.
"Com qualifica senyora Levy allò de netejar Badalona?".
M'agradaria que aclarís el racisme del seu partit", ha afegit.
El diputat dels republicans també s'ha dirigit al PSC per retreure-li que "giri l'esquena" als drets i li ha demanat una reflexió.

Response: Amb els vots a favor de JxCat, ERC, la CUP i CatECP (i els vots en contra de Cs, PSC i PPC) el Parlament ha aprovat una comissió d'estudi sobre els drets civils i polítics per poder estudiar les vulneracions i poder garantir el respecte i el compliment de les lleis internacionals.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El ministre d’Afers Estrangers espanyol, Josep Borrell, mitjançant els seus ambaixadors, va fer arribar a diversos mitjans internacionals un dossier per mirar d’intoxicar la premsa sobre el judici contra el procés independentista.
Però, ara com ara, no té l’efecte pretès.
‘La gestió del govern espanyol del moviment independentista és pitjor que un ultratge als drets humans: és un error.’
Amb aquesta claredat s’expressa l’editorial del diari anglès Independent publicat avui.
I continua amb un to igualment contundent quan assenyala que dur a judici els dirigents independentistes amb peticions de pena de vint-i-cinc anys, ‘hauria de ser impensable en un país membre de la UE i signatari de la Convenció Europea dels Drets Humans‘.
També diu que el moviment independentista no sempre ha actuat de la manera ‘més eficaç’, i posa d’exemples el referèndum i la declaració d’independència, que considera ‘imprudents’.
‘Però la resposta del govern espanyol ha estat vergonyosa.
Les acusacions contra els dirigents del moviment independentista són clarament polítiques i la detenció prolongada dels acusats no és justificable.
Hauria de remoure la consciència de tots els espanyols i, és clar, de tots els bons europeus que Carles Puigdemont, president de la suposada república, considerés que havia de fugir del país.’
I és molt clar sobre què pot passar si els acusats són declarats culpables: ‘Hauran de recórrer al TEDH, en el qual el seu dret d’expressió pacífica i les seves posicions seran reconegudes gairebé amb tota seguretat.’
Així mateix, diu a Pedro Sánchez que hauria d’adonar-se que la línia que segueix ‘no és la millor manera de derrotar les demandes d’independència’.
I ho compara amb la situació escocesa i de quina manera va decidir de resoldre-la David Cameron: ‘Va acceptar el dret d’un poble a governar-se i va intentar persuadir-los en una campanya democràtica perquè continuessin fent part de la unió més gran.
La idea de fer d’Alex Salmond, primer ministre d’Escòcia, un màrtir i empresonar-lo, no va ser mai vista com una possibilitat.’
Un altre diari digital de pes, en aquest cas de França, Mediapart, centra la crítica en l’immobilisme de la UE en un judici que ‘no s’havia produït mai a Europa’.
I compara aquesta ‘abdicació europea’, amb l’entrada de l’extrema dreta al govern d’Àustria i a Itàlia, o l’ultranacionalisme a Hongria i Polònia: ‘És una desgràcia.
Tres mesos abans de les eleccions europees, aquest judici és una invitació a la degeneració democràtica de l’Europa dels 28.’
El Neue Zürcher Zeitung, el diari de referència en alemany de Suïssa, publica una opinió d’Andres Wysling amb un títol sense matisos: ‘Separatistes catalans a la cort: el càrrec de rebel·lió és absurd’.
Diu que el càrrec de rebel·lió té una motivació política i per això poden rebre les penes més elevades.
‘Aquest delicte requereix violència i els acusats sempre s’han manifestat contra l’acció violenta’, recorda.
I compara la presó preventiva imposada als dirigents independentistes, amb un ‘arrest’ per a intimidar i evitar que continuessin tenint presència pública.
Al Herald Scotland, un altre opinant, Ian Macwhirter, escriu que si en els fets de l’octubre del 2017 hi va haver violència –la clau de volta de l’acusació del judici– va ser del govern espanyol, que va donar via lliure a la Guàrdia Civil per a emprar-la.
I que en tot el procés és incomprensible que la UE no hagi condemnat aquesta ‘violació dels drets civils’.
De tot plegat, i de la resposta del govern espanyol –que ‘recorda l’ex-dictador’– creu que els escocesos n’han d’obtenir una lliçó de què els pot arribar si Westminster no permet un altre referèndum.
A l’altra banda de l’Atlàntic, un diari de pes com el Washington Post publica una opinió de la professora de dret a la Universitat de Georgetown, Naomi Mezey, titulada: ‘No són tan sols separatistes catalans.
A Espanya també es jutja la democràcia’.
Després de situar el lector en els fets, diu el que a Espanya es duu a terme un ‘assaig’ que permetrà de veure si les democràcies poden gestionar profunds desacords entre els seus ciutadans.
‘La concentració de diumenge passat organitzada pels partits de dreta i extrema dreta va deixar clar que això és una guerra de nacionalismes competidors.’
I entrant directament en el cas que ens ocupa, Mezey creu que no es pot catalogar de violent el fet de convocar un referèndum: ‘Sembla força evident que l’única violència real que hi hagué va ser causada per la policia espanyola per aturar el referèndum.’
Opina que portar una diferència política a la justícia és un error, perquè no és un lloc per a trobar solucions, sinó per a mantenir els problemes.

Response: El ministre d'Afers Estrangers, Josep Borrell, ha enviat als mitjans internacions un dossier sobre el judici contra el procés independentista. Tanmateix, la reacció internacional no ha estat la que el ministre esperava: diversos diaris estrangers titllen el judici d'error i opinen que un judici així no hauria de ser possible en un país membre de la UE.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Moviments rellevants a Podem després de mesos d'inestabilitat.
Xavier Domènech, coordinador general de Catalunya en Comú i cap de files dels "comuns" al Parlament, presentarà candidatura a les primàries de la formació lila, que ha encetat el procés intern per triar la nova direcció.
El moviment de Domènech, que encapçalarà una llista pròpia amb dirigents de l'antiga cúpula de Podem, pretén accelerar la fusió del partit amb el projecte dels "comuns", tal com han confirmat diverses fonts a NacióDigital.
L'abril es presenta com el mes decisiu per concretar l'aliança definitiva.
Domènech ja va pilotar fa menys d'un any el naixement del nou partit dels "comuns" i ara intentarà assegurar una confluència que no va ser possible l'abril passat.
El veto de Podem a integrar-se a Catalunya en Comú -quan Albano Dante Fachin era el secretari general de la formació lila- va impedir la confluència de tots els actors, unes tensions que van acabar amb la dimissió forçada de Fachin i l'aparició d'una nova gestora.
Pablo Iglesias, que sempre ha volgut que Podem fos part del nou partit, avala l'estratègia de Domènech.
De fet, sectors de Podem Catalunya veuen en ell l'única opció per pacificar una formació amb moltes veus diferents.
Tanmateix, aquestes fonts reconeixen que, de portes enfora, no és fàcil fer entendre com el coordinador de Catalunya en Comú optarà a ser secretari general de Podem.
Si s'imposa en la votació interna, el dirigent dels "comuns" -de la màxima confiança d'Iglesias- ostentaria la direcció dels dos partits.
La confluència, entenen les fonts consultades, seria molt més senzilla.
Un partit abonat a les turbulències
Podem no disposa d'executiva des del 6 de novembre.
Fachin, pressionat per Iglesias, va abandonar la secretaria general i la militància.
Des d'aquella dimissió, una gestora encapçalada per la diputada Jéssica Albiach i Vicenç Navarro comanda Podem Catalunya, que ja es va integrar en la coalició electoral dels "comuns" en els comicis del 21-D.
Ara, el partit posa en marxa les primàries per triar una nova direcció.
I ho ha fet sense que els cercles en tinguessin un coneixement previ: les bases no han conegut fins aquest dimecres al matí el calendari.
El procés intern arrencarà el 7 de març amb la recollida d'avals dels candidats, mentre que la votació per escollir la nova executiva i el secretari general es farà entre el 5 i el 9 d'abril.
El dia 11 se'n coneixeran els resultats.
Quan es tanquin les primàries de Podem, els "comuns" celebraran la seva assemblea organitzativa, prevista també per a l'abril, que ha de servir per reordenar el partit un any després del naixement de les noves sigles i posar el rumb cap a les municipals del 2019, un trajecte durant el qual hauran de resoldre les confluències a nivell territorial.
Més candidatures a banda de Domènech
La de Domènech no serà l'única llista que es presentarà a les primàries de Podem Catalunya.
La senadora Celia Cánovas, crítica amb l'anterior executiva, pilota una candidatura i se'n gesta una altra a partir del debat d'alguns cercles territorials del partit amb alguns integrants de la direcció de Fachin.
Domènech, que necessita ser inscrit de Podem, parteix com a favorit en una elecció pensada per acabar amb l'etapa d'incertesa a la formació i completar la fusió amb els "comuns".
A la llista hi seran presents dirigents com la mateixa Albiach i el senador Óscar Guardingo, així com integrants de la gestora.
Tant Albiach com Guardingo van integrar la primera executiva de Podem Catalunya el 2015.
La tensió viscuda amb la marxa de Fachin i la falta d'una executiva en els mesos més complexos de la política catalana -és la segona vegada des del naixement de Podem Catalunya que el partit està en mans d'una gestora- ha accentuat la fragmentació de la formació.
Les estructures territorials s'han anat debilitant, segons confirmen diversos dirigents, i part dels quadres van marxar amb Fachin a la plataforma Som Alternativa.
Els mals resultats del 21-D ha provocat una reflexió a Podem.
Veus del partit entenen que part de l'electoraT lila no es va sentir interpel·lat pel projecte dels "comuns".
El diagnòstic obliga els actors de l'esquerra alternativa a fer moviments.

Response: Podem ha iniciat el procés per triar nova directiva després de mesos d'inestabilitat. D'altra banda, Xavier Domènech, coordinador general de Catalunya en Comú i cap d'aquest partit al Parlament, ha confirmat que presentarà la candidatura a les primàries amb Podem. Pablo Iglesias és partidari d'aquesta confluència i avala l'estratègia de Domènech.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
La nova delegada del Govern a la Catalunya Central, Alba Camps, assegura que "frenar la despoblació" als municipis petits i garantir la "igualtat d'oportunitats" al territori seran dues de les prioritats del seu mandat.
En una entrevista a l'ACN i després d'haver visitat una trentena de localitats en el mes que porta al càrrec, la representant de l'executiu posa com a exemple el fet que els municipis berguedans de Vilada i Borredà s'hagin quedat sense caixer automàtic o els reiterats problemes telefònics.
Explica que treballaran per poder "oferir alternatives" i "revertir la situació".
La delegada, que lamenta que molts projectes que van quedar "encallats" amb el 155, explica que des del Govern s'està realitzant un inventari per quantificar els efectes que va tenir la intervenció de la Generalitat.
La fins ara regidora de Puig-reig (Berguedà) per ERC, Alba Camps, va assumir el càrrec de delegada del Govern a la Catalunya Central el passat 24 de juliol.
Camps ha rellevat així a la també republicana Laura Vilagrà, destituïda deu mesos enrere amb el 155.
L'endemà del traspàs ja va començar a visitar Ajuntaments.
Tot i que reconeix que a hores d'ara "la mostra és poc representativa" –duu una trentena dels 144 municipis-, afirma que "garantir la igualtat d'oportunitats" és un dels objectius que tenen damunt de la taula.
"La despoblació és un dels temes comuns i cal que vetllem per evitar-la", diu, tot afegint que "els municipis més petits són els que tenen més problemes per comunicar-se amb la Generalitat i és on més hi hem de ser i on cal incidir més".
Del telèfon al caixer
Camps posa com a exemple el municipi berguedà de Borredà, que als problemes que fa anys que arrossega amb l'antena de telèfon s'hi ha sumat que aquest estiu han perdut l'únic caixer automàtic del municipi.
Solucionar el problema del telèfon o oferir una alternativa per a la retirada de diners, diu, "és una prioritat" per garantir els serveis bàsics i evitar que la gent marxi.
Segons la nova delegada, aquesta situació i d'altres problemes similars es repeteixen als petits municipis del Solsonès i l'Alta Anoia i, per això, creu que cal fer-hi incidència.
L'inventari del 155
La nova delegada denuncia els efectes de l'aplicació de l'article 155 a Catalunya que ha deixat "encallats" tots aquells projectes "que no estaven en fase de seguiment".
Així ho ha constatat en les primeres visites als Ajuntaments.
"Poden semblar coses petites però per a un municipi de 600 habitants és important", ha destacat.
Camps explica que, des de l'executiu, cada conselleria impulsa un inventari per poder palpar els efectes que ha tingut la intervenció del govern espanyol a Catalunya.
"La ciutadania també ha patit més del que som conscients", afegeix.
Territori cohesionat
De les visites que ja ha realitzat als municipis, la delegada també explica que malgrat la "diversitat" de la Catalunya Central, hi ha demandes similars entre els Ajuntaments.
En aquest sentit, insisteix, "cal que ens unim amb determinats temes i treballem plegats", ja que hi ha "temes comuns que es produeixen a diferents comarques".
La delegada apel·la a un territori més cohesionat però des d'un punt de vista "estratègic" i sense perdre de vista la "riquesa de la diversitat".
Per aquesta raó, explica, a banda de recollir les demandes locals, demana als responsables municipals que li traslladin objectius a mig termini que vagin més enllà de les seves fronteres.
La divisió de l'Anoia
La creació de la vegueria del Penedès, el febrer de 2017, ha suposat que només vuit municipis de l'Anoia formin part de la Catalunya Central.
Camps assegura que la gestió d'aquestes localitats serà exactament la mateixa que fins ara "i no notaran canvis".
Pel que fa als que passaran a formar part del Penedès, la delegada diu que ho notaran perquè per primera vegada "tindran un altre interlocutor".
Des de la Catalunya Central, Camps ha ofert al seu homòleg del Penedès, Pere Regull, el suport "en la transició".
"No tenen els serveis desplegats i els ajudarem en tot el que calgui", afegeix.

Response: La nova delegada del Govern a la Catalunya Central, Alba Camps, ha confirmat en una entrevista que les seves prioritats per a aquest mandat són aturar la despoblació i garantir la igualtat d'oportunitats. Afirma que els municipis més petits són els que més dificultats troben per comunicar-se amb el govern i que és on més s'ha d'incidir.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
El muntatge 'El sexe dels fongs' dirigit per Sílvia Delagneau i amb dramatúrgia d'Albert Arribas convida a l'espectador del Grec Festival a participar en un viatge a través d'una gran instal·lació, una espècie de fong gegant situat a l'interior de la Sala Petita del TNC.
Arribas ha dit que l'important és que l'espectador faci el viatge per si mateix quan entri a la sala i que l'espectacle l'ajudi a tenir una experiència pròpia.
Per la seva part, cabosanroque presentarà 'Dimonis' al festival, un espectacle estrenat al Temporada Alta, i que reflexiona al Grec Festival sobre les possessions a partir dels exorcismes en què participava Jacint Verdaguer.
Com ha explicat en la roda de premsa, l'escenògrafa Sílvia Delagneau va començar, al març passat, a treballar en un nou projecte de creació que havia de dur per títol 'El sexe dels mosquits' i s'havia d'estrenar dins el Grec 2020 Festival de Barcelona.
Era un espectacle de 70 minuts concebut per a un públic de més de cent persones, que s'endinsava en un viatge per les metamorfosis dels éssers vius i inanimats.
La pandèmia de la covid-19 però va obligar a variar la proposta.
L'espectacle té ara un format d'instal·lació, on l'espectador es trobarà una espècie de gran titella, que han definit com un fong, i que podrà observar-la i reaccionar davant d'aquesta.
"Proposem un viatge per a un únic espectador per passi i un paisatge a partir dels elements tècnics de l'arquitectura teatral".
El fong, com han recalcat, està creat a partir de material escènic que s'utilitza pels espectacles amb música, llum i so.
L'espectacle 'El sexe dels fongs' es podrà veure del 15 fins al 24 de juliol a la Sala Petita del TNC.
cabosanroque
La companyia cabosanroque reflexionarà al Grec Festival sobre les possessions a partir dels exorcismes en què participava Jacint Verdaguer en l'espectacle 'Dimonis', que ja es va estrenar al Temporada Alta.
El muntatge es podrà veure fins el 12 de juliol al Born Centre de Cultura i Memòria.
Els responsables de cabosanroque han explicat que 'Dimonis' és una obra de teatre expandit, és a dir, que la dramatúrgia sobrepassa els límits i l'espai convencionals d'un muntatge escènic.
"El públic entra al Born en grups reduïts en una sala d'exposicions i surt d'una obra de teatre", ha apuntat Laia Torrents Carull, de la companyia.
L'espai és la recreació de la planta d'un pis de la Barcelona del 1890 i, més concretament, el quart segona del número 7 del carrer de Mirallers, al barri de la Ribera, a tocar del passeig del Born.
Verdaguer comença a assistir en aquest pis del carrer de Mirallers a sessions d'exorcisme i pren uns apunts.
Aquests textos, que mai arriben a ser obra ni a ser publicats en vida del poeta, els recupera Enric Casasses el 2014 i en fa una edició comentada; cabosanroque en selecciona els més poètics, metafòrics i sorprenentment actuals i els utilitza per reflexionar sobre el fenomen de la possessió i les seves implicacions socials, estètiques, biològiques i, finalment, teatrals.
A través d'una cerimònia sonora i visual, amb intervencions enregistrades del cantaor Niño de Elche i la bailaora i coreògrafa Rocío Molina, entre altres, els espectadors són objecte d'una coreografia orquestrada i completen l'obra en passar de ser subjectes passius a objectes actius.
Nico Roig
Nico Roig va presentar l'any passat al Mercat de Música Viva una proposta de concert íntim amb el so binaural.
Una màquina en forma de cap de maniquí captarà el so dels artistes i el recrearà a semblança del que capta l'orella humana –l'anomenat so binaural-, que cada persona del públic escoltarà a través dels seus auriculars.
Roig estava acompanyat per les veus de Tarta Relena (Marta Torrella i Helena Ros), els efectes de Cote Fournier i els teclats de Meritxell Nedderman.
En aquesta ocasió l'acompanyaran a La Pedrera en el marc del Grec, del 28 al 30 de juliol, el mateix grup amb el canvi de Meritxell Nedderman per Marina Herlop.
'La Melancolía del Turista'
L'espectacle 'La Melancolía del Turista' de la companyia Oligor & Microscopía arribarà al Grec a la Sala Tallers del 7 al 12 de juliol.
A 'La melancolía del turista', un grup reduït d'espectadors transita per un petit escenari a escala on les coses apareixen i desapareixen enmig de petits esclats de llum: ombres, imatges analògiques, mecanismes fràgils, miniatures de paper i llauna.

Response: Del 15 al 24 de juliol es podrà gaudir de l'espectacle "El sexe dels fongs" a la Sala Petita del TNC, que forma part de la programació del Grec Festival. "El sexe dels fongs" és una obra de Sílvia Delagneau i Albert Arribas en la qual es pretén que l'espectador participi i faci un viatge a través d'una gran instal·lació.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Continuem pendents de l’erupció del volcà de l’illa de la Palma, que començà el 19 de setembre en aquest volcà que alguns ja anomenen volcà Cap de Vaca.
Va anar precedida d’una munió de moviments sísmics (eixam sísmic), molt a prop d’anteriors erupcions de l’illa.
D’ençà de llavors, la gent s’ha fet moltes preguntes.
Mirem de respondre’n algunes amb el monitoratge volcànic.
El monitoratge volcànic pretén d’avançar en el coneixement de l’estructura i la dinàmica d’aquestes zones actives.
Té l’objectiu de subministrar informació fonamental perquè Protecció Civil pugui avaluar els perills i prendre decisions.
Consisteix a analitzar les dades històriques del volcà, juntament amb les que es registren sobre el terreny i a distància.
Per interpretar-les correctament, especialment per a alertes i pronòstics, cal entendre científicament l’estructura dels volcans i dels seus processos.
Això és necessari tant en general com per a cada volcà, específicament.
Per al monitoratge volcànic hi ha diverses eines d’observació sobre el terreny: la geoquímica, l’observació tèrmica i de gasos, la geodèsia i geomàtica (que mesuren i modelen les deformacions i variacions de gravetat) i la geofísica.
El monitoratge es fa abans de les erupcions, durant i després.
Normalment, hi ha organismes que tenen oficialment aquesta responsabilitat, recolzant-se en tècniques desenvolupades i provades per la comunitat científica.
Una vegada recollides totes les observacions, cal interpretar-les amb models que les integrin i que ens indiquin què passa sota el subsòl.
L’Institut Geogràfic espanyol manté una xarxa sísmica que ha detectat eixams entre el 2017 i el 2021.
Al costat d’anomalies de gasos i geoquímiques mesurades amb l’Institut Vulcanològic de les Canàries, manifestaven efectes d’una possible intrusió.
La deformació del terreny és un precursor molt sensible a llarg termini.
Es mesura mitjançant la interferometria RADAR amb el satèl·lit (DInSAR), que permet d’analitzar les deformacions de regions molt àmplies amb una gran precisió.
A la Palma s’han analitzat aquestes deformacions i la variació que han tingut entre el 2006 i 2020, mitjançant els satèl·lits ENVISAT, RADARSAT-2 i Copernicus Sentinel.
A la figura es veuen en groc, les zones del terreny que s’allunyen del satèl·lit; en verd, les que no varien; i en blau, les que s’hi acosten.
S’han contrastat aquests resultats amb resultats d’estacions GPS (GNSS).
La interpretació d’aquestes observacions s’ha fet amb un model d’inversió de darrera generació, desenvolupat per un grup d’investigadors que, en llenguatge quotidià, és capaç de localitzar i caracteritzar els volums que exerceixen la pressió i les menes diferents de fractures (dislocacions) que poden representar les fonts magmàtiques i els seus camins.
Així es determina la localització, la grandària i la forma tridimensional de les fonts de pressió positiva representades en vermell en la figura:
La comparació i integració d’aquests resultats amb la sismicitat i les anomalies de gasos i geoquímiques ha permès de forjar un model conceptual per a explicar l’evolució del procés de reactivació volcànica detectada.
A la primeria, entre el 2009 i el 2010, el magma va començar a pujar des d’un emmagatzematge situat sota el sud de l’illa, a una profunditat entre vint-i-cinc quilòmetres i trenta.
Aquest procés va tenir lloc al límit del Complex Volcànic Nord i Cumbre Vieja.
Es pot comprovar en la figura següent:
El magma va ascendir entre vuit i deu quilòmetres de profunditat i produí anomalies de gasos i geoquímiques registrades els anys 2010 i 2011 sobre aquest camí.
Pujà per zones fracturades i fràgils, no consolidades, provinents probablement d’erupcions recents, sense activitat sísmica.
La magnitud dels desplaçaments del terreny mesurats i la falta de canvis significatius de gravetat fan pensar en un petit volum de magma acumulat.
Més tard, els anys 2011 i 2012, es mesura la deformació, però els resultats no donen gaire confiança.
Llavors, l’entrada d’una petita quantitat de magma continua seguint un camí similar, com es pot veure en les anomalies de gasos mesurades per l’Institut Vulcanològic de les Canàries a la zona de Cumbre Vieja, l’any 2013.
Petits volums de magma van pujar probablement per la mateixa ruta, sense sismicitat durant aquests períodes.
Al començament del període 2017-2020 tenim dos eixams sísmics (l’octubre del 2017 i el febrer del 2018) que van ser associats a fractures recents.
Probablement van obrir nous camins i afavoriren l’ascens del magma, novament reflectit en els senyals geoquímics observats, a més de l’augment de grandària i la importància de les fonts de dislocació a Cumbre Vieja.
Aquests resultats han estat possibles gràcies a l’ús de tècniques d’observació i d’interpretació d’última generació.
S’han detectat petites deformacions de manera significativa, que s’han interpretat d’una manera molt exhaustiva.
A la pregunta que avui es fa tothom, hi podem respondre que encara és difícil de predir el moment i el lloc d’una erupció, però que el monitoratge volcànic ens permet d’aproximar-nos-hi cada vegada més.
Juan F. Prieto Morin és professor i investigador en sistemes de localització per satèl·lit i detecció remota per a l’observació de la Terra a la Universitat Politècnica de Madrid (UPM).
Aquest article es va publicar originalment a The Conversation.

Response: El monitoratge volcànic estudia la geoquímica, l’observació tèrmica i de gasos, la geodèsia, la geomàtica i la geofísica d'un terreny volcànic per intentar predir si els volcans del voltant tenen risc d'erupció. Aquesta ciència és el que va permetre l’Institut Vulcanològic de les Canàries predir que el volcà de la Palma tenia risc de reactivació.


Instruction: Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.

Context:
Enmig de dures crítiques de l'oposició en bloc, Junts pel Sí i la CUP han fet aquest dimecres un pas més per garantir-se la via de la desconnexió exprés.
Els 72 vots dels independentistes han tombat les esmenes a la totalitat presentades per la resta de grups -avalades per 62 diputats- i han fet prosperar la proposta de reforma del reglament del Parlament, que preveu incorporar els canvis pertinents per poder tramitar per lectura única -és a dir, en un sol debat si així ho autoritza la mesa, on Junts pel Sí té la majoria- la llei de transitorietat jurídica.
Aquesta és, segons el full de ruta del Govern, la llei clau per passar de la legalitat espanyola a la catalana i convocar el referèndum sense acord amb el govern espanyol.
Amb aquesta tramitació ràpida, es dificultaria que el Tribunal Constitucional (TC) o el govern espanyol poguessin torpedinar-ne l'avenç.
Tot i això, fonts de la coalició sobiranista apunten que aquesta és només una de les opcions per tirar endavant la norma que ha de permetre la desconnexió amb la legalitat espanyola, a l'espera que una eventual victòria del sí al referèndum certifiqui la culminació de la independència.
Un periple parlamentari polèmic des del principi
A hores d'ara, les proposicions de llei només es poden tramitar per lectura única a proposta del Govern o per consens de tots els grups a la mesa o la junta de portaveus.
Ara que la proposició de llei per reforma el reglament del Parlament es debatrà en comissió, Junts pel Sí i la CUP defensaran que a petició de qualsevol grup del Parlament es pugui tramitar de forma ràpida un text normatiu.
Catalunya Sí que es Pot ha estat l'únic grup que fins ara ha assegurat que sí participarà en aquesta comissió.
El periple parlamentari d'aquesta reforma del reglament ha estat polèmic des d'un principi.
Primer perquè Junts pel Sí es va veure forçat a corregir un defecte de forma a l'hora de plantejar-la a la mesa.
L'oposició carrega contra la "retallada" del debat parlamentari
La crispació s'ha fet extensiva al debat parlamentari, especialment agitat en aquest ple per les declaracions del diputat Lluís Llach sobre una hipotètica sanció als funcionaris que no compleixin la llei de transitorietat.
L'oposició en bloc ha carregat contra Junts pel Sí i la CUP perquè, segons el seu parer, el que busquen amb la reforma del reglament és "retallar" el debat parlamentari.
Durant el reguitzell de crítiques s'ha pogut sentir des del president de CSQEP, Lluís Rabell, titllant d'"insult a la intel·ligència" la reforma, a la del portaveu del PP, Alejandro Fernández, que ha acusat els independentistes de fer ús d'un "totalitarisme identitari".
El dirigent popular ha apel·lat als orígens dels règims autoritaris europeus de segle XX i ha comparat la reforma del reglament amb Nicolás Maduro.
"Estan fent la transició cap a un sistema que no té res de democràtic", ha ressaltat Fernández, que ha demanat als independentistes que "perdin tota esperança" perquè el "totalitarisme identitari" no guanyarà.
Més suau en les formes però igual de contundent en el fons, el dirigent de Ciutadans i vicepresident segon de la mesa del Parlament, José María Espejo-Saavedra, ha acusat Junts pel Sí i la CUP de voler "canviar les regles del joc enmig d'un partit que estan perdent" perquè, al seu parer, no tenen ni majoria social ni de vots.
En nom del PSC, la diputada Eva Granados també ha lamentat la iniciativa plantejada pels grups independentistes, que ha qualificat com el "súmmum del nyap del processisme".
Granados ha firmat que els socialistes se senten "preocupats i tristos" perquè la reforma del reglament "rebaixa el prestigi de la institució".
"Està en qüestió la qualitat democràtica del Parlament", ha afirmat.
Anna Gabriel (CUP): "Cal agafar martells per rebentar candaus"
"Alguns l'únic que busquen es dirimir el conflicte de la mà del TC.
Independentment de la via, ja tenen decidit denunciar-nos per aquesta qüestió", ha sentenciat.

Response: Els vots dels partits independentistes han tombat l'esmena a la totalitat i han aconseguit que s'aprovés la proposta de reforma del reglament del Parlament per la qual els canvis es poden tramitar per lectura única. Aquesta llei dificultaria que el Tribunal Constitucional o el Govern espanyol poguessin intervenir en l'avenç de la transitorietat jurídica.