Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Una de les obsessions dels governs d’Artur Mas i Carles Puigdemont va ser potenciar l’acció exterior amb l’objectiu d’explicar al món per què Catalunya volia votar i decidir el seu futur.
De resultes d’aquesta política, la Generalitat va poder repartir pel món dotze delegacions i, a partir del febrer del 2013, el Diplocat, un consorci público-privat dedicat a la projecció internacional de Catalunya.
Però amb l’aplicació del 155, Rajoy va tallar de soca-rel tota l’acció exterior del govern i va ordenar de liquidar el Diplocat i tancar totes les delegacions tret de la de Brussel·les, reconeguda per l’estatut.
Però ha estat la societat civil organitzada, principalment amb l’ANC, que ha aconseguit de mantenir viva l’activitat internacional.
Per exemple, avui l’ANC de Londres ha organitzat una conferència en què s’avaluarà què va fallar el mes d’octubre de l’any passat.
‘Volem reflexionar-hi per no repetir-ho quan tinguem una altra d’oportunitat’, explica un membre de l’ANC de Londres.
Hi participaran tres ex-treballadors de la delegació de Londres, juntament amb Toni Castellà, Clara Ponsatí i Elisenda Paluzie.
Ahir la presidenta de l’ANC ja va visitar el parlament britànic per a explicar la situació política de Catalunya davant un grup de parlamentaris i també ho va aprofitar per reclamar la solidaritat internacional amb els presos polítics.
‘Anem cobrint les tasques de representació exterior que intentava de desenvolupar la delegació.
Mirem d’organitzar actes per a teixir complicitats diplomàtiques i crear influència política fins allà on puguem’, diu aquest membre de l’ANC de Londres, que a la visita de Paluzie ahir al parlament va aconseguir de portar-hi Majid Mahmood, membre del govern a l’ombra de Jeremy Corbyn.
Una iniciativa particular
Però no només l’ANC es troba darrere aquests actes.
Aquesta mateixa setmana a la Universitat d’Oslo, gràcies a l’impuls d’una investigadora catalana que fa deu anys que resideix a Noruega, es va fer el debat ‘Desapareix la democràcia d’Europa?
El cas de Catalunya‘.
Ella sola, únicament amb l’ajuda del departament de Ciències Polítiques de la universitat, va aconseguir preparar l’acte, en el qual hi van intervenir el diputat finlandès Mikko Kärnä, els professors noruecs Øivind Bratberg, Johannes Nymark i Øyvind Østerud, i el director de VilaWeb, Vicent Partal.
Va ser al mes de gener que aquesta catalana va sentir la necessitat d’organitzar un acte que visualitzés el cas de Catalunya: ‘Els mitjans noruecs havien parlat molt del referèndum, però no es feien gaire ressò de la repressió que es continuava vivint a Catalunya.
Per això vaig pensar de preparar un acte com aquest’.
I va aconseguir el que cercava perquè un dels periodistes estrella del canal nacional va anar a cobrir l’acte.
A primera fila també hi va assistir un enviat de l’ambaixada espanyola que ‘ho va apuntar tot’.
Exemples com aquest evidencien que els catalans a l’exterior han sabut omplir el buit deixat per les delegacions i el Diplocat i així continuar explicant la situació política del Principat.
Tanmateix, no es pot afirmar que puguin desenvolupar la mateixa feina: ‘Els nostres debats tenien un vessant més acadèmic i pretenien crear complicitats amb think tanks, mitjans de comunicació, periodistes… Però cal aplaudir la tasca que fan grups de persones organitzades que tenen una altra feina’, explica un ex-membre del departament de comunicació del Diplocat, que es troba en procés de ser liquidat per ordre del govern espanyol.
Els representants morals
L’activitat dels catalans a l’exterior no s’atura i continuarà la setmana vinent a Copenhaguen.
En aquella ciutat hi ha uns dels grups de l’ANC més actius.
Un cop la delegació de la Generalitat es va instal·lar sobre el territori, aquest grup de voluntaris els va facilitar el seu ‘llibre negre de contactes’.
Dilluns vinent a la capital danesa, el sindicat Djøef d’advocats, economistes i politòlegs, que té més de 90.000 membres, ha organitzat un acte amb la col·laboració de l’ANC a l’ombra, en què es debatran els fets de l’octubre.
L’ANC explica que han aconseguit l’assistència de dos representants de dues ambaixades europees i membres de la premsa internacional.

Response: Catalunya ha intentat potenciar l'acció exterior per a explicar per què Catalunya vol votar. Aquesta tasca la duia a terme el Diplocat, però des de l'entrada en vigor del 155, es va liquidar i aquesta feina l'ha tirada endavant la societat civil organitzada. Això no obstant, la feina no és la mateixa, ja que està més enfocada a l'àmbit acadèmic.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els sindicats CCOO i UGT de les comarques gironines han fet una crida perquè la manifestació d'aquest dissabte contra "l'estafa" que suposa l'increment del 0,25% de les pensions tingui una resposta "massiva i unitària" per part de la ciutadania.
Els sindicats asseguren que aquesta serà "la primera de moltes protestes" contra un sistema que aboca "a l'empobriment i a la misèria".
La protesta es farà de manera simultània arreu de l'estat espanyol.
A Girona, la manifestació sortirà de la plaça Independència a les dotze del migdia i, després de recórrer el centre, acabarà a la plaça del Vi.
Els secretaris de CCOO i UGT a la demarcació, Bartomeu Compte i Xavier Casas, han criticat que els canvis legislatius "imposats" pel PP aboquen els pensionistes i jubilats a una "creixent pèrdua de poder adquisitiu" i que a la demarcació ja hi plou sobre mullat, perquè aquí, de mitjana, les pensions ja són un 10% més baixes que a la resta del territori estatal.
Els dos sindicats esperen que la protesta convocada arreu de l'Estat es converteixi en una autèntica demostració de força de la ciutadania.
I Girona, asseguren, no en pot quedar al marge.
Per això, tant CCOO com la UGT han fet una crida a sortir al carrer aquest 17 de març al migdia per protestar contra l'increment del 0,25% de les pensions.
Una manifestació, ja adverteix Casas, que tindrà "un to marcadament reivindicatiu i molt poc festiu".
El secretari general de la UGT ha criticat obertament l'Estat i l'ha acusat d'estar "robant" als pensionistes i jubilats.
Un col·lectiu que, a la demarcació, suma 156.000 persones (de les quals, 102.000 són jubilats i la resta perceben algun altre tipus de pensió, com ara d'incapacitat o viduïtat).
Per als sindicats, no és de rebut que mentre l'IPC hagi tancat l'any amb un increment de l'1,4% al territori, les pensions només s'hagin apujat "un trist 0,25%".
Xavier Casas, a més, també ha recordat que a les comarques gironines, de mitjana, les pensions per jubilació són un 10% inferiors a les de la resta de l'Estat (945 euros davant dels 1.074 del conjunt d'Espanya).
"Per tant, la conclusió és que les persones grans cada cop són més pobres; i això no és res més que el reflex d'una vida laboral de precarietat", ha dit el secretari de la UGT.
I hi ha afegit: "Conseqüència de cotitzacions baixes arran de contractes cada cop més estacionals i temporals".
"Reforma unilateral"
Per la seva banda, el secretari general de CCOO, Bartomeu Compte, ha insistit que la mobilització del dissabte ha de servir per fer arribar un missatge clar a l'executiu estatal.
"Reclamem tirar enrere la reforma unilateral del sistema de pensions que el PP va a dur a terme", ha subratllat.
Compte ha criticat que el govern espanyol hagi "gairebé buidat del tot" la guardiola de les pensions "per afavorir interessos privats" (forçant així la ciutadania a fer-se plans de jubilació).
En aquesta línia, el secretari de CCOO ha demanat que "els ingressos addicionals" per recuperar aquests fons vinguin també de les empreses, i no només de les cotitzacions dels treballadors.
"Estic indignada"
Aquest dijous, a la roda de premsa que han convocat els dos sindicats, també han pres la paraula representants de l'executiva de jubilats de la UGT i dels pensionistes de CCOO a les comarques gironines.
Per part de la UGT, la seva portaveu Angelines Pérez ha dit sentir-se "indignada" i "estafada".
"Ens han robat i ens han pres el pèl", ha dit.
"Visc en un barri on hi ha molta gent gran i em dol veure com una dona de 82 anys m'explica que, quan ve el fred, a dins de casa no es treu l'abric i gairebé dorm vestida perquè no pot pagar la calefacció", hi ha afegit.
Pérez ha demanat que a la manifestació de dissabte hi vagin les famílies senceres, no només els jubilats o pensionistes.
"Si no defensem les nostres pensions, tots hi perdrem" ha dit.
Per la seva banda, la representant de CCOO, Carme Bosch, ha acusat el govern espanyol d'haver-se "carregat l'Estat del Benestar", perquè amb la crisi molta gent gran ha hagut d'alimentar famílies senceres amb la seva pensió.
"Reclamem salaris dignes per a tothom i no misèries", ha dit.
Bosch ja ha advertit que la protesta d'aquest dissabte no serà "cap final" sinó "un acció més de les moltes que vindran".
A Girona, la manifestació sortirà a les dotze del migdia de la plaça Independència.
L'encapçalarà el lema 'En defensa del sistema públic de pensions'.
Passarà per Jaume I, Pompeu Fabra, la plaça Catalunya i acabarà a la plaça del Vi, on es faran els parlaments.

Response: CCOO i UGT de Girona han convocat una manifestació contra la pujada de només el 0,25% de les pensions. Han criticat que, malgrat que l'IPC s'hagi incrementat un 1,4%, les pensions no han vist un increment equilibrat. També s'ha exigit que la guardiola de les pensions s'ompli no només amb els impostos, sinó també amb contribucions d'empreses.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Generalitat i Ajuntament han acordat aquest dijous el procés per adjudicar els lloguers socials al bloc Salt, ocupat fins a principis de maig.
Els preus mensuals dels habitatges s'estendran entre els 215 i els 240 euros (sense treure que els inquilins puguin rebre directament ajudes addicionals que permetin rebaixar-los).
Dels 30 pisos, se'n reservaran dos de buits per atendre situacions d'emergència habitacional.
Dilluns vinent s'obrirà el termini per adjudicar els habitatges –ara, la Sareb n'està arreglant els desperfectes- i caldrà que els sol·licitants portin tres anys empadronats al municipi per accedir-hi.
La consellera de Governació, Meritxell Borràs, i l'alcalde de Salt, Jordi Viñas, han subratllat que la cessió permet solucionar un problema "enquistat" i ampliar el parc d'habitatge social al municipi.
Els pisos del bloc Salt, situat als números 91-93 del carrer Doctor Castany, estan tancats i barrats.
S'hi han instal·lat portes blindades, reixes als balcons i al davant hi ha vigilància privada permanent.
L'edifici, emblema de la lluita de la PAH, va quedar buit a principis de mes, quan les famílies i els activistes que l'havien ocupat per segona vegada van marxar-ne.
Aquesta situació, però, s'acabarà aviat.
Després que la Sareb en cedís els 30 pisos per destinar-los a lloguer social, Governació i Ajuntament han acordat com serà el procés –i els requisits- per poder optar a un dels habitatges.
D'entrada, ja n'hi haurà dos que no s'adjudicaran, i que es reservaran per atendre emergències habitacional.
És a dir, famílies que es quedin sense sostre i a qui s'ha de donar una solució immediata.
Dos més es destinaran a entitats del tercer sector (perquè hi visquin persones amb discapacitats) i uns altres tres quedaran a disposició de l'Ajuntament (que hi vol impulsar un projecte social).
Els 23 restants seran els que entraran dins el procés d'adjudicació, que s'obrirà dilluns vinent.
Els interessats en accedir a un dels habitatges hauran de portar tres anys empadronats al municipi i tenen temps per presentar les sol·licituds fins al 17 de juny.
Els habitatges de lloguer social s'han dividit en tres grups, per poder garantir que els inquilins del bloc tinguin diversitat de rendes.
D'entrada, sis seran per a famílies o persones amb ingressos anuals d'entre 5.000 i 8.000 euros; vuit pisos, per a rendes d'entre 8.000 i 15.000 euros, i els nou restants, a partir de 15.000 euros i fins al màxim establert que marca la llei.
Situacions d'emergència i lloguers assequibles
La consellera de Governació, Meritxell Borràs, ha subratllat que aquesta fórmula permet combinar l'atenció a tots aquells qui passin penúries econòmiques –"5.000 euros anuals suposa cobrar-ne uns 400 al mes", ha recordat.
Però, al mateix temps, també oferir lloguers assequibles a col·lectius com els joves o les persones grans.
"Allò que no volem és que el bloc estigui només per a situacions d'emergència; en reservarem per atendre aquests casos, però també volem garantir que determinats perfils de població, que ara no poden, puguin accedir a pisos de lloguer", ha dit l'alcalde, Jordi Viñas.
Tant Borràs com Viñas s'han felicitat que la cessió del bloc per part de la Sareb hagi permès resoldre una problemàtica que s'havia "enquistat".
L'alcalde ha recordat que, en els darrers tres anys, el bloc del carrer Doctor Castany ha patit dues ocupacions.
I que ara, gràcies a disposar dels pisos, "es podrà revertir la situació" ampliant el parc d'habitatge social al municipi.
De manera "immediata"
La intenció de la Generalitat i l'Ajuntament és que els pisos del bloc Salt es puguin omplir de manera "immediata".
Encara no hi ha data tancada, però, perquè primer s'han d'arreglar els desperfectes que tenen alguns dels habitatges (uns treballs que assumeix la Sareb).
Després de tancar el termini de sol·licituds, es farà un sorteig públic per determinar qui seran els adjudicataris dels 23 pisos que sortiran a lloguer social.
Tenen superfícies d'entre 61,72 i 69,35 metres quadrats.
Els preus mensuals dels lloguers socials oscil·len entre els 215 i els 240 euros.
Però això no treu que els inquilins puguin rebre ajudes implícites i addicionals, que permetran abaratir-los.
Entre els sol·licitants que no hagin estat admesos, es farà una llista d'espera (que també s'ordenarà mitjançant sorteig).
Tindrà una vigència de tres anys.

Response: El bloc de pisos Salt ha passat a ser un bloc de lloguers socials, on hi haurà 30 pisos amb un lloguer d'entre 215 i 240 € destinats a persones amb rendes molt baixes que no poden accedir a un habitatge. Alguns d'aquests es destinaran a emergències habitacionals. Sareb s'està fent càrrec d'arreglar-ne els desperfectes.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L’Ajuntament de Castelló, a través de l’Agència de Desenvolupament Local CastellóCREA, ha desenvolupat un projecte pioner per a formar a futurs artistes gaiaters.
El curs, gratuït d’un any de durada, oferirà formació ocupacional a 30 persones per a aprendre l’ofici d’artista gaiater.
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha destacat que aquesta proposta innovadora “respon a una demanda històrica de les gaiates, contribuirà a professionalitzar un ofici tradicional i oferirà oportunitats laborals per la seua transversalitat en els continguts”.
El curs està dirigit a persones majors de 16 anys en situació d’atur i no és necessari tenir coneixements previs.
Marco ha presentat aquest primer curs d’artista gaiater junt a la regidora d’Impuls de l’Activitat Econòmica, Patricia Puerta; Pepín Marco, de l’Associació d’Artistes Gaiaters; Carlos Chipirraz, president de la Gestora de Gaiate; la responsable de l’ADL CastellóCREA Remedios Pavón, i el secretari general d’UGT, Francisco Sacacia, un dels integrants del Pacte Local per l’Ocupació des del qual s’impulsa aquest curs de formació ocupacional.
El programa, l’inici del qual està previst a principis d’abril, s’ha estructurat en tres especialitats: fusteria metàl·lica i forja artística, electricitat i automatismes i fusteria de fusta i talla artesanal.
Amparo Marco ha detallat que aquesta formació “contribuirà a professionalitzar totes les fases de construcció del monument gaiater i facilitarà eixides professionals a l’alumnat”.
“És la primera vegada que Castelló llança un taller per a donar resposta a les necessitats formatives relacionades amb el monument gaiater i aconseguir innovar i professionalitzar un ofici tradicional com el d’artista gaiater”, ha defensat la primera edil.
Després de l’experiència d’aquest primer projecte pilot, l’Ajuntament de Castelló aspira a aconseguir per a les següents convocatòries que la realització del curs permeta obtenir un certificat de professionalitat.
Per a aconseguir aquest objectiu, l’Agència de Desenvolupament Local CastellóCREA traslladarà l’experiència del programa pilot al SERVEF, que de considerar-la adequada la remetrà al Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE), l’organisme que autoritzar el nou certificat de professionalitat d’artista gaiater.
La regidora d’Impuls de l’Activitat Econòmica, Patricia Puerta, ha explicat que es tracta d’un curs amb doble finalitat, ja que combinarà la formació professional amb la promoció d’un símbol cultural i tradicional de Castelló com és la gaiata.
“El taller impartirà una formació multidisciplinària en tècniques artesanals i possibilitarà que l’alumnat s’involucre en el sector gaiater i conega les moltes eixides laborals que pot oferir aquest àmbit professional”, ha apunte l’edil.
El curs està dirigit a persones aturades majors de 16 anys, amb una participació màxima de 10 alumnes i alumnes per taller.
Es desenvoluparà íntegrament en les instal·lacions del Centre Municipal de Formació, situat en Tetuán XIV.
A més de rebre formació teòrica i pràctica sobre tècniques artesanals específiques de metall, fusta i derivats, enllumenat i automatització, les persones participants adquiriran coneixements sobre seguretat laboral i protecció ambiental.
Per a confeccionar els continguts del curs, els tres monitors del projecte es van reunir amb membres de l’Associació d’Artistes Gaiaters de Castelló i van visitar les diferents gaiates per a conèixer de primera mà les necessitats i les demandes del sector i adequar la formació impartida a les eixides professionals que ofereix aquest àmbit laboral.
Així mateix s’ha traslladat a la Gestora de Gaiates la implementació d’aquest curs.
L’especialitat de fusteria metàl·lica i forja artística ensenyarà a l’alumnat a elaborar i conformar peces d’una gaiata mitjançant tècniques de tall i tècniques de procediment en fred, així com realitzar el muntatge, repassat i protecció d’obres.
El taller de fusta se centrarà a planificar el procés d’elaboració dels elements decoratius i realitzar textures i acabats en el monument gaiater.
Per la seua banda, el mòdul d’electricitat es dedicarà a muntar instal·lacions d’automatismes elèctrics, programació i la inclusió en el monument gaiater de les innovacions tecnològiques que hi ha en el mercat.
L’acceptació de les sol·licituds es realitzarà per rigorós ordre d’inscripció.
La documentació a presentar, que haurà de lliurar-se en el Registre de l’Ajuntament o en qualsevol tinença d’alcaldia, es podrà trobar en la pàgina web municipal a partir de demà.
El període d’inscripció romandrà oberta del 22 de febrer al 26 de març i el curs arrancarà el dia 3 d’abril.

Response: A Castelló, l'Ajuntament ha desenvolupat un projecte per a formar artistes gaiaters. Es tracta d'un curs dirigit a persones en l'atur i majors de setze anys, a banda que no cal tenir-ne experiència prèvia. Amb aquest, es busca donar formació relacionada amb la tradició gaiatera de la ciutat i professionalitzar aquest sector.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
L’empresa es fa dir Desokupa i fa publicitat dels seus serveis d’aquesta manera: ‘Empresa especialitzada en el desallotjament de pisos ocupats il·legalment.’
Diu que ofereix serveis d’intermediació entre els propietaris de pisos ocupats i els ocupants.
Però avui ha començat una campanya que denuncia que Desokupa no són intermediaris, sinó sicaris i ex-militars, gent que fa amenaces, fa ús de la força, entra en pisos i hi fa destrosses.
‘La campanya STOPDESOKUPA té l’objectiu de fer visible i combatre la contractació de sicaris per part dels propietaris especuladors, els quals, per tal de defensar els seus interessos econòmics, passen per sobre dels drets i les necessitats de les persones, contractant sicaris que se serveixen de la intimidació i la força per fer fora la gent de casa seva’, diuen els impulsors de la campanya.
L’empresa té aquesta web, que ha estat activa durant mesos, però que justament avui, que s’ha presentat la campanya, sembla que té problemes i no s’hi pot accedir.
La campanya té un bloc que va ple d’informació sobre aquesta empresa i s’hi diu que alguns dels treballadors de Desokupa són els següents: Ernesto Navas Palacín, implicat en baralles i intents d’homicidi quan era menor –cosa que va implicar-li una pena de dos anys de llibertat vigilada– i que va tatuat amb simbologia nazi; Jivko Ivanov, ex-militar de Kossove; Tuilo Ricardo Múñoz Acosta, ex-vigilant de seguretat i ex-porter de discoteca, afiliat a UGT.
A més a més, demanen si ningú té informació de més treballadors de l’empresa, com aquest, o aquest altre, que han vist actuar, però no en tenen els noms.
Querella per ‘organització criminal’
‘Nosaltres tenim comptabilitzats quatre casos en què Desokupa ha actuat: Can Dimoni, a Gràcia; el carrer de la Cera, al Raval; un al Penedès i la Clota’, diu Irene Escorihuela, de l’observatori Drets Econòmics Socials i Culturals (DESC).
Precisament és el DESC que ha presentat una querella per un d’aquests casos, el de Can Dimoni de Gràcia, un pis que es va ocupar el 2015 i que no fa gaire Desokupa va destruir per dins i va blocar-hi la porta d’accés.
Ja no hi viu ningú.
El DESC acusa Desokupa d’actuar fora de la llei, de violació de domicili, amenaces, coaccions i organització criminal.
La querella s’ha presentat també contra l’empresa propietària del pis que va contractar els seus serveis, Norvet Property DVLP.
En alguns casos en què ha participat Desokupa hi havia una mare amb dos fills menors d’edat que gairebé es van quedar al carrer, segons que diuen els promotors de la campanya.
L’ajuda dels veïns del carrer de la Cera ho va impedir.
‘Nosaltres tenim comptabilitzats quatre casos, però els responsables de Desokupa parlen d’haver fet setanta actuacions i sabem per experiència que només veiem la punta de l’iceberg.
A nosaltres ens arriben els casos en què la gent ha plantat cara.
Però potser hi ha desenes de casos que els veïns afectats els viuen en silenci.
Aquesta campanya és per a demanar a la gent que denunciï als mossos i a la justícia si veuen un cas com aquest.
No tothom parla’, diu Albert Recio, de la Federació de Veïns de Barcelona (FAVB).
‘Desokupa són uns sicaris de l’especulació i desnonen sense ordre judicial’, diu Carlos Macías.
La campanya també explica la pràctica que a hores d’ara fan servir molts bancs: vendre pisos a un preu baix amb okupes dins, de manera que el propietari nou se les ha d’enginyar per a fer-los-en marxar.
‘Demanem que l’Ajuntament, la Generalitat i la justícia actuïn.
No pot ser que només siguin els veïns que s’enfrontin a Desokupa.
Sabem que sense l’acció dels veïns és impossible d’aturar res, però les administracions també han d’actuar.
Això que passa és molt greu’, diu Albert Recio, de la Federació de Veïns de Barcelona.

Response: S'ha iniciat una campanya contra l'empresa Desokupa anomenada STOPDESOKUPA, ja que l'empresa contracta sicaris per a dur a terme desocupacions il·legals que no tenen ordre judicial. L'actuació del veïnat és clau per a aturar aquestes desocupacions improcedents, però des de la campanya es demana a ajuntaments i autoritats que actuïn, i el DESC ha presentat una querella.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El pescadors de Roses i l'Escala que col·laboren en el Projecte Sèpia han recol·lectat fins ara uns 116.200 ous de calamar i sèpia.
De mitjana, cada una de les barques pesqueres que participen en aquesta iniciativa, han recopilat uns mil ous diaris que s'havien quedat enganxats a les seves xarxes.
Aquest dijous, s'han calat uns 10.000 ous de sèpia a l'Escala.
Els de calamar es van instal·lar al mar ara fa unes setmanes perquè eclosionen abans.
Com en la primera ocasió, els impulsors del programa han col·locat els ous en unes gàbies reciclables que funcionen com si fossin unes incubadores.
Segons els estudis realitzats pel Projecte Sèpia entre un 80 i un 90 per cent dels ous d'aquests cefalòpodes acaben eclosionant amb èxit.
"Estem molt contents, és una forma d'invertir en el futur dels pescadors, està essent molt millor del que ens esperàvem", ha explicat un dels fundadors del projecte, Isaac Moya.
Aquest dijous, el Projecte Sèpia ha fet un pas més pel que fa a la fase principal d'aquesta iniciativa que té per objectiu potenciar la població d'aquests cefalòpodes a la costa gironina.
Es tracta de la vessant més pionera i que ha despertat més interès entre els científics europeus.
En concret, els experts han calat uns 10.000 ous de sèpia en incubadores - unes gàbies fetes amb materials reciclables- a l'Escala.
N'havien reunit 20.000 però finalment només n'ha cabut la meitat.
Fins fa dos mesos, els pescadors quan recollien les seves xarxes es trobaven amb una munió d'ous enganxats.
Els treballadors els extreien i els retornaven a mar pensant que així podrien sobreviure però en realitat els ous es fracturen, s'erosionen i només serveixen com aliment pels peixos.
Antigament, tant els calamars com les sèpies, posaven els seus ous a les branques que els rius arrossegaven i que anaven a parar al mar.
Tal i com expliquen des del Projecte Sèpia, amb la reducció del cabal dels rius, els corrents fluvials ja no porten aquestes restes vegetals i la població d'aquestes espècies s'ha anat reduint, també a causa d'altres factors i efectes derivats del canvi climàtic.
"Hem aconseguit sensibilitzar els pescadors, fins ara veia els ous com un treball laboriós que havia de fer per netejar les xarxes però ara els veuen com una possibilitat per millorar el futur del seu sector", ha comentat un dels creadors del Projecte Sèpia, Isaac Moya.
En concret, Moya ha detallat que des del passat 20 de març han aconseguit recopilar un total de 116.200 ous de calmar i sèpia a L'Escala i a Roses, els dos indrets on es porta a terme el projecte.
Tots ells s'han anat destriant, hidratant i cuidant fins que s'han retornat al mar, aquest cop col·locats en unes gàbies experimentals construïdes amb polietilè d'alta densitat (un material 100% reciclable) que funcionen com unes incubadores segures i que s'han instal·lat als extrems dels caps creats amb branques que van col·locar ara fa unes setmanes.
A L'Escala s'han col·locat uns 60.000 ous de calamar i 10.000 de sèpia i a Roses s'estan incubant 38.000 ous de calmar i 8.200 més de sèpia.
"De cara en un futur tenim clar que hem de incrementar la capacitat i el sistema per poder recuperar més ous, ara hem volgut reduir les xifres perquè és una prova pilot", ha assenyalat Moya.
Fins ara, cada quinze dies han fet immersions i han anat controlat com estaven els caps amb les branques de llentiscle, pi i galzeran que van instal·lar al bell mig del mar en aquestes dues poblacions.
"Vora del 80 o del 90 per cent dels ous, tant de sèpia com de calamar, que hi ha als dos indrets han eclosionat", ha comentat l'impulsor.
Unes bones xifres que els impulsen a continuar.
També han estat vigilant els ous de calamar de la incubadora de l'Escala, que es va llançar al mar ara fa uns vuit dies.
"Calculem que a mitjans de juny ja hauran nascuts tots els ous i podrem reomplir-la amb els 20.000 més que s'han recollit", assenyalen des del Projecte Sèpia.
Concretament, pel que fa a les sèpies, s'ha hagut de posposar la instal·lació de les incubadores dedicades a aquesta espècia perquè calia millorar-les.
Des del Projecte Sèpia destaquen la importància dels col·laboradors d'aquest programa: la Confraria de pescadors de l'Escala, l'Hostal Spa Empuries, Orca Diving, el Club Nàutic de l'Escala, Quercus sapiens, Rycsa de Tònic, l'Ajuntament de l'Escala i l'ICM-CSIC, entre d'altres.
"Està essent crucial per poder recuperar els cefalòpodes de les nostres aigües", afirmen.

Response: El Projecte Sèpia consisteix a recollir ous de sèpia i calamar i després ficar-los en gàbies reciclables per a tornar-los al mar i que descloguin. Els han estat recollint pescadors de Roses i l'Escala i, de moment, s'han recuperat més de 16.000 ous. De mitjana, desclouen entre un 80 i un 90 % dels ous dipositats.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La filtració d’un llistat de més de 50.000 números de telèfon seleccionats pels clients de l’empresa de ciberespionatge israeliana NSO Group mostra com és d’estès arreu del món el programari espia Pegasus, amb què es va espiar l’ex-president del parlament i ara conseller Roger Torrent, el dirigent d’ERC a Barcelona Ernest Maragall, l’ex-diputada de la CUP Anna Gabriel, el diputat del PDECat Sergi Miquel o el dirigent de l’ANC Jordi Domingo.
The Forbidden Stories, un consorci de setze mitjans de comunicació d’arreu del món, ha tingut accés a un llistat d’objectius de Pegasus on hi ha 180 periodistes pel cap baix de països com l’Índia, Mèxic, Hongria, el Marroc i l’estat francès, i també activistes pels drets humans, acadèmics, empresaris, advocats, doctors, dirigents sindicals, diplomàtics, polítics i uns quants caps d’estat.
Segons NSO Group, només venen el programari Pegasus a governs i exclusivament per a espiar gent sospitosa d’haver comès delictes importants o terrorisme.
NSO: el fosc historial de l’empresa que ha espiat Torrent, Gabriel i Maragall
La mera aparició del número de telèfon al llistat no vol dir que els hagin espiats, sinó que eren, com a mínim, un objectiu.
De totes maneres, anàlisis forenses fetes per Amnistia Internacional als telèfons mòbils d’alguns dels objectius van concloure que el 85% eren infectats pel programari espia, una xifra molt alta tenint en compte que és difícil de detectar.
Un dels països amb més números de telèfon és Mèxic, amb més de 15.000 números de periodistes, polítics, dirigents sindicals i més crítics amb el govern.
També n’hi ha un gran nombre al Llevant, incloent-hi Qatar, els Emirats Àrabs, Bahrain i el Iemen.
S’han trobat molts números de periodistes de l’Índia, com ara el de Siddarth Varadarajan, fundador del diari The Wire, un dels mitjans que ha publicat la informació.
També hi ha el telèfon de Szabolcs Panyi, periodista d’investigació del diari hongarès Direkt36, que també han publicat la filtració.
The Guardian ha publicat que el govern de Viktor Orbán a Hongria va fer servir l’eina per a apuntar com a objectius advocats, opositors polítics i periodistes.
En declaracions a The Guardian, el govern hongarès ha negat qualsevol espionatge, però l’anàlisi del telèfon de Panyi ha mostrat que va tenir el telèfon infectat unes quantes vegades durant set mesos del 2019, sovint poc després d’haver demanat declaracions a autoritats del govern hongarès.
Les anàlisis d’Amnistia Internacional també han trobat proves que es va instal·lar el programari Pegasus als telèfons mòbils de l’esposa i la xicota del periodista de The Washington Post Jamal Khaixoggi, assassinat a l’interior del consolat saudita a Istambul l’octubre del 2018 per un comando que havia viatjat expressament des de l’Aràbia Saudita, suposadament amb la intenció de convèncer-lo de tornar al país, perquè vivia exiliat als Estats Units.
La informació ha estat publicada per The Guardian, Le Monde, The Washington Post, Süddeutsche Zeitung, Die Zeit, Aristegui Noticias, Radio France, Proceso, OCCRP, Knack, Le Soir, Haaretz/TheMarker, The Wire, Daraj, Direkt36 i PBS Frontline.
Els dies vinents, els diaris publicaran més noms de persones que apareixen al llistat de 50.000 telèfons objectius de Pegasus.
El programari espia Pegasus es pot instal·lar a distància als telèfons dels objectius.
Una vegada fet, permet als clients de NSO Group de prendre tot el control del dispositiu, incloent l’accés a aplicacions de missatgeria encriptada com WhatsApp i Signal, conèixer la ubicació per GPS, encendre el micròfon i la càmera, accedir a l’agenda, llegir els correus electrònics i veure fotografies i vídeos.
Microsoft va denunciar dijous que una desena d’estats havien comprat un programa a l’empresa israeliana Candiru, competidora directa de NSO Group, per espiar polítics, periodistes, dissidents, activistes i ambaixadors, entre els quals ciutadans catalans.
Candiru permet d’entrar il·lícitament a telèfons mòbils, ordinadors, tauletes, dispositius connectats a internet, espais d’emmagatzematge al núvol i tecnologies similars.
Entre els espiats amb el programa de Candiru hi ha l’entorn del president Carles Puigdemont, segons que va poder confirmar VilaWeb.
Els investigadors de Citizen Lab, de la Universitat de Toronto, al Canadà, han identificat el centenar de víctimes de l’espionatge arreu del món i continuen la tasca de detecció dels arxius afectats per a saber l’abast de la intromissió de què va ser víctima el president.

Response: S'ha filtrat un llistat amb més de 50.000 números de telèfon infectats amb el programari espia Pegasus, que utilitzen governs d'arreu del món. Aquest permet prendre el control del dispositiu i accedir a informació encriptada, la ubicació GPS i l'agenda entre d'altres. Entre els noms de les persones afectades, s'hi troben dirigents polítics catalans, com ara Puigdemont o Anna Gabriel.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Museu d’Art Contemporani de Barcelona (Macba) ha exposat tota l’obra de l’artista Antoni Miralda, exponent de l’art efímer de l’alimentació, en l’exposició ‘Miralda Madeinusa’ que obre les portes aquest divendres fins a l’abril del pròxim any amb un bar integrat que recrea el famós ‘El Internacional’, que va impulsar en els 80 juntament a la seva dona, ha destacat el comissari Vicent Todolí en roda de premsa.
L’exposició de Miralda (Terrassa, 1942) recupera en la Capella i l’edifici Meier 15 projectes de Miralda vinculats als EUA –des del 1972 fins a final dels 90– en els quals es fa patent la seva aposta per una obra que prima l’espai públic i l’acostament a múltiples cultures i comunitats residents al país.
La cançó ‘Angelitos negros’ d’Antonio Machín és una de les quals rep als visitants a l’espai de la Capella del Macba, on reflexiona sobre les relacions d’imposició del cristianisme i els mecanismes de la supervivència de la religió ioruba a través de la simbologia de l’ofrena i el menjar.
L’obra ‘Sant Àpat’, de la Col·lecció Macba, parla directament sobre la reivindicació del cantant cubà de boleros que criticava en la seva lletra la imposició dels pintors i l’Església de pintar àngels canònicament bells, quan els negres “també els estima Déu”.
En la Capella, aixeca sis altars-tríptics rematats en arc en honor de diferents déus i de peces catòliques cubanes i brasileres: el Sant Nen d’Atocha, el Diable, Sant Joan Baptista, Sant Jordi, la Puríssima Concepció, la Mare de Deú de Regla, la Mare de Déu de la Candelària, i Santa Bárbara, entre d’altres.
John Mason va col·laborar en aquesta obra al fil del seu llibre ‘Menjar per als déus’, el primer llibre escrit en anglès sobre les receptes i menjars que s’ofereixen a les divinitats, per la qual cosa cada capella apareix flanquejada de diferents aliments, com farines, bacallà, alls i altres productes.
SEMIÒTICA DELS COLORS I MENJAR
Les heterogènies propostes i processos de producció de Miralda, al qual el Museu Reina Sofia de Madrid li va dedicar una retrospectiva al 2000, es poden veure també a l’edifici Meier començant amb ‘Food situation for a Patriotic Banquet’, una taula de banquet amb safates d’arròs acolorit representant les banderes de les nacions més poderoses del moment amb els seus respectius himnes nacionals com menú.
L’obra servida en una taula emfatitza, a mesura que el cereal se’n va descomponent, la desaparició dels colors nacionals identitaris i el final de la lògica colonial a mesura que passa el temps.
GRAN LÍNIA DE PA
Una altra de les peces monumentals és ‘Breadline’ (1977) que una línia enorme feta a base de pans de colors al·ludeix a les cues per al menjar durant la Gran Depressió, i és que el 1981 Miralda va mobilitzar centenars de participants en una desfilada pels carrers de Kansas City.
La peça parla de la “contradicció entre l’opulència i la fam” esdevinguda en l’esmentada ciutat, i els colors exerceixen un paper simbòlic, ha explicat l’artista.
Miralda es va instal·lar a Nova York el 1972, on va fer diversos projectes que dialoguen amb la fusió de cultures i les seves manifestacions populars en grans cerimonials, i el Macba mostra ara alguna cosa que no s’ha exposat abans, ha celebrat Todolí.
COLOM I ESTÀTUA DE LA LLIBERTAT: “PARELLA PERFECTA”
El concepte d’obra com a procés és una marca d’identitat d’aquest artista, que a ‘Honeymoon Project’, 1986-1992 –el seu projecte més conegut– simbolitza el matrimoni entre l’Estàtua de la Llibertat de Nova York i el monument a Cristòfor Colom de Barcelona.
Segons la seva opinió, són una “parella perfecta”, ja que un simbolitza el concepte de conquista i l’altre de llibertat i els intercanvis culturals entre Europa i Amèrica.

Response: S'ha exposat l'obra d'Antoni Miralda al MACBA sota el nom "Miralda Madeinusa" i es podrà visitar fins a abril de l'any que ve. Aquest artista és un dels principals exponents de l'art efímer de l'alimentació. L'exposició recull els 15 projectes vinculats amb els EUA, on el fil conductor és l'acostament de diferents cultures i comunitats que residien al país.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La data límit per a investir un nou president és el primer de maig i en cas de que no s’aconsegueixi es convocarien eleccions pel 26 de juny.
La possible nova convocatòria d’eleccions ha tornat a activar el debat sobre si els independentistes haurien de presentar-se units o separats.
Convergència, a través del seu cap de llista Francesc Homs s’ha mostrat partidari d’una llista unitària mentre que ERC, a través de Gabriel Rufian ja s’ha posicionat en contra.
Però quins beneficis pot produir cadascuna de les dues opcions?
Beneficis d’anar junts: victòria clara de l’independentisme
A les passades eleccions espanyoles del 20 de desembre es van presentar dues llistes independentistes.
La candidatura d’ERC-CATSÍ i la candidatura de Democràcia i Llibertat (DL), una coalició de CDC, Demòcrates de Catalunya i Reagrupament.
El resultat és conegut però la pregunta a respondre és què hauria passat en cas d’haver-hi una llista comuna.
Aquest escó seria el de Lleida que DL va perdre per pocs vots, a mans del PSC.
En el cas d’anar junts ERC i DL guanyarien aquest escó segur i així el PSC es quedaria sense representació en la província.
Encara que CiU fos la formació que va obtenir més vots i escons a les eleccions municipals, de fet Ada Colau va ser la guanyadora moral en vèncer a la capital del país.
El 20-D també va ser primera força i en el cas d’obtenir de nou la victòria al juny seria considerada la tercera victòria de les confluències d’esquerra en les últimes quatre eleccions, cosa que significaria un cop dur per l’independentisme.
Un altre factor a tenir en compte és que una llista unitària posaria de nou la independència en el centre de la campanya, cosa que convé als partits independentistes per evitar les fuites de vot.
Així segons el CEO, un 14% dels que havien votat a Junts pel Sí el 27-S ho van fer a les espanyoles per En Comú Podem i un altre 10% van decidir abstenir-se.
Una campanya marcada per les relacions Catalunya-Espanya, com va ser la del 27S, podria mobilitzar part de l’independentisme abstencionista i recuperar part del vot que després va anar a la confluència d’esquerres.
Finalment, l’últim benefici de la candidatura unitària seria clarament el d’evitar més tensions en l’independentisme.
Actualment CDC està en un procés de refundació.
El 21 de maig celebra una consulta interna i entre el 8 i el 10 de juliol celebra el seu Congrés.
Uns mals resultats podrien sacsejar l’organització i augmentar les tensions al voltant del full de ruta.
Beneficis d’anar per separat: fer un discurs ideològicament diferenciat
El benefici principal que es podria obtenir de presentar-se CDC i ERC per separat a les eleccions seria que això permet a les dues llistes fer un discurs diferenciat i atraure el màxim de votants possibles.
Amb dues llistes, ERC pot marcar el seu perfil més d’esquerres i intentar evitar la fuga de vots independentistes cap a ECP.
En canvi, amb una llista unitària poden haver votants que prefereixin En Comú Podem que una candidatura on estigui CDC.
Les dades mostren que en les eleccions del 20-D les forces independentistes van perdre vots sobretots per la banda l’esquerra.
Prop d’un terç dels votants de Junts pel Sí situats més a l’esquerra van decidir abstenir-se o votar a la coalició liderada per Xavier Domènech.
Una altra possible referència estadística per saber si els votants d’ERC es decantarien millor per una llista conjunta o per la llista d’ECP seria observar si aquests electors valoren millor a Puigdemont, com a representant del govern de Junts pel Sí o a Xavier Domènech, com líder de la candidatura d’ECP.
Hi ha una part dels votants que no coneixen als dos candidats, però entre aquells que els valoren a tots dos trobem que un 74% dels votants d’ERC valoren millor al President de la Generalitat, que un 11% valoren igual a tots dos i que un 16% valoren millor a Domènech.
Per tant sembla clar que una llista unitària té com a principal perill que més enllà dels votants de la CUP o els de JxSí que ja van votar a ECP, encara es podrien perdre aquests 100.000 vots més.
Perquè difícilment una llista conjunta entre ERC i CDC podrà marcar l’accent social necessari per competir amb garanties contra ECP.
Quina és la millor opció?

Response: S'ha activat el debat sobre si els independentistes haurien de presentar-se units o separats davant la nova possible convocatòria d'eleccions espanyoles. Hi ha motius tant per fer-ho com per no fer-ho, però s'ha de tenir en compte que una llista conjunta tornaria a posar al centre de la campanya la independència.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
‘No tenim rei’.
‘Catalunya no té rei’.
‘Ni rei ni por’.
‘Sa Altesa Reial, que ostenta aquest títol i ens honora fent servir aquesta dignitat, sempre ha posat en relleu el seu compromís amb Girona donant suport a iniciatives’, deien les entitats promotores.
Però, nou anys més tard, aquesta voluntat empresarial i política de crear lligams amb la monarquia s’han trencat totalment.
Ell ja no és el president d’honor de la fundació, sinó que ho és la seva filla Elionor de Borbó i Ortiz –d’aquí sorgeix el canvi de nom–, però ell en continua essent el màxim representant i qui en presideix els actes.
El primer efecte va ser social.
A banda la desafecció entre molts ciutadans, la Cambra de Comerç de Girona va ser el primer agent a pronunciar-s’hi.
La cambra, membre fundador de la fundació, va aprovar per unanimitat, en un ple, d’abandonar ‘per dignitat’ el patronat de l’entitat.
El comunicat era molt explícit: ‘La Cambra ha trobat a faltar en el discurs del passat dimarts del rei Felip VI un inequívoc posicionament de la corona espanyola per condemnar la violència policial indiscriminada soferta per ciutadans indefensos a escoles d’ensenyament.
La Corona ha tancat els ulls davant d’actuacions policials desproporcionades que han estat repudiades arreu del món.’
VilaWeb s’ha posat en contacte amb la Cambra, però oficialment s’estimen més no tornar-ne a parlar.
Fonts de l’entitat expliquen que se senten ‘assenyalats’ i per això no ‘volen fer més soroll’.
‘Ja vàrem fer el que havíem de fer.’
Una altra mostra social contrària a Felipe VI fou la de Robolot Team, els organitzadors del Robolot, que van renunciar a renovar el conveni amb la fundació, a la qual feia uns anys els atorgava un ajut de 5.000 euros.
Els diners es destinaven a organitzar la trobada de robòtica que fan anualment.
En el comunicat deien: ‘Cal finançament per a les activitats educatives però no a qualsevol preu.’
Dos investigadors, Bernat Ollé i Romain Quidant, van retornar el premi de deu mil euros que havien rebut els anys 2015 i 2011, respectivament.
En una carta pública argumentaven que la casa reial espanyola havia ‘liquidat’ de cop la tasca de construir ponts que havia fet la fundació.
Assenyalaven directament Felipe VI d’haver donat ‘un vist-i-plau explícit’ a ‘l’onada de repressió’ que acabava de rebre la població catalana.
Persona ‘non grata’
Després d’aquesta resposta social de pes, pocs dies més tard l’Ajuntament de Girona va declarar persona ‘non grata’ Felipe VI.
El primer d’octubre la ciutat havia vist actuacions policíaques violentes en cinc col·legis diferents i els regidors de CiU, ERC i la CUP, que conformen una àmplia majoria –18 regidors de 25–, van aprovar la moció.
Una moció que, mesos abans, havia estat tombada pels vots en contra de CiU.
‘Nosaltres sempre ens hi havíem oposat perquè interpretàvem que la monarquia no havia tingut cap gest en contra de Girona ni dels ciutadans de Girona.
Crèiem que no s’havia de caure en fórmules de crear tensió.
Tot això, ho he defensat jo mateixa en plens.
Però, és clar, el 3 d’octubre ho canvia tot’, diu la batllessa de Girona, Marta Madrenas, en una entrevista que es publicava ahir a VilaWeb.
La substituta de Carles Puigdemont a la batllia de Girona ha volgut complir la moció aprovada.
El mes de maig ja va anunciar obertament que Felipe VI havia estat ‘del tot deslegitimat’ després del discurs ‘infumable, impresentable i antidemocràtic’, i que no li cediria cap espai municipal per al lliurament dels premis anuals que atorga la FPdGi.
Per una altra banda, Torra també va renunciar fa poc a la vice-presidència d’honor de la fundació.
‘Catalunya viu una situació excepcionalment greu.
I no ens interessen les fotografies amb aquells que avalen i animen la repressió i la persecució d’idees i de projectes polítics democràtics’, va dir el president.
Consegüentment, la FPdGi ha hagut de cercar un nou emplaçament i ahir va fer el lliurament dels premis anuals al Mas Marroch, el centre d’esdeveniments del Celler de Can Roca, a Vilablareix.
La trobada del programa ‘Rescatadors de talent’ es farà també fora de Girona, a l’hotel Camiral de Caldes de Malavella (Selva).
De moment la ciutadania l’ha apartat de Girona, però les comarques gironines volen fer això mateix a curt termini.

Response: Girona ha rebutjat el rei Felip VI i l'ha declarat persona "non grata" després de la seva actuació davant la violència que ha patit Catalunya per l'1-O. La Cambra de la Fundació Princesa de Girona ha apartat el monarca del patronat d'aquesta, i altres entitats gironines també han manifestat el seu rebuig a la casa reial.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Els plans per ampliar el Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC) comencen a ser una realitat.
En una reunió del patronat feta avui a la tarda, l’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat i l’estat espanyol han donat llum verda perquè l’equipament pugui expandir-se en el termini de dos anys al pavelló Victòria Eugènia, que es convertirà en una nova sala d’exposicions temporals de 2.500 metres quadrats.
El Departament de Cultura s’ha compromès aportar una partida de 2,5 milions d’euros –supeditats a l’aprovació dels nous pressupostos de la Generalitat- per a acondicionar l’espai.
La primera mostra temporal que acolliria el nou pavelló es dedicarà a Gaudí, gràcies a la col·laboració de l’equipament amb el Museu d’Orsay i la Fundació la Caixa.
El patronat del MNAC va aprovar fa uns mesos els plans d’ampliació del museu i el mateix director, Pepe Serra, va expressar el juliol passat la intenció que l’expansió completa fos una realitat en un horitzó teòric del 2029.
Ara, les institucions públiques que conformen el consorci han aprovat la primera fase del projecte.
El consistori barceloní -que ja havia fet una primera adequació d’uns sis metres quadrats a l’espai- ha cedit el pavelló al MNAC per al seu ús, materialitzant una de les reclamacions històriques de l’equipament cultural.
Paral·lelament, el Departament de Cultura ha confirma a la reunió del patronat que destinarà 2,5 milions per a les obres, condicionats a l’aprovació dels nous pressupostos de l’executiu català.
La inversió es començarà a executar l’any 2020.
L’aportació del govern es destinarà a l’adequació de les instal·lacions amb l’objectiu d’apropar a la ciutat un equipament situat al cim de la muntanya de Montjuïc i dotar-lo de més espai per ampliar el seu relat a l’art de postguerra i segona avantguarda a Catalunya.
L’expansió, ha recordat la consellera de Cultura, Mariàngela Vilallonga, contribuirà a crear una nova centralitat cultural a Barcelona en una zona on també hi ha la Fundació Miró, el CaixaFòrum, el pavelló Mies van der Rohe i altres equipaments culturals.
En declaracions posteriors als mitjans, Vilallonga, ha destacat l’aposta per fer baixar el MNAC a la ciutat i connectar-lo amb Barcelona i altres equipaments, com a primera peça del pla estratègic.
En una línia similar s’ha expressat el comissionat de Cultura, Joan Subirats, que ha celebrat que el pavelló pugui ser utilitzat com a espai expositiu després de la inversió de 2,5 milions que també hi va fer l’Ajuntament de Barcelona fa dos anys.
‘Amb la nova inversió, s’acostarà la col·lecció al públic’, ha precisat.
El patronat ha emplaçat el museu a treballar els mesos vinents conjuntament amb les administracions en la definició d’un possible pla de finançament publico-privat del projecte.
El MNAC va detallar el juliol els cent cinquanta projectes i accions incloses a l’Estratègia i Pla d’Acció 2019-2022/2029.
El full de ruta de l’equipament previst pels deu anys vinents inclou cinc grans línies d’actuació que van des d’un nou pla d’accessibilitat i nous programes públics per obrir l’equipament a col·lectius poc representats i a les famílies, fins a la proposta d’un nou model regulador que obri la governança del museu més enllà de les administracions públiques.
En el pla artístic, el MNAC abordarà la renovació de les presentacions de les col·leccions gòtica (2020) i del Romànic (2022), seguirà ampliant el projecte Art de postguerra i segona avantguarda i la seva col·lecció fotogràfica, i implementarà millores en l’accés ‘on line’ a la col·lecció.
També es preveu una extensió del seu relat fins als anys 70, amb un centre d’estudis i recerca, una dimensió educativa més gran, més espai de reserves i nous espais per a les exposicions temporals.
Serra, a però, sempre ha posat l’accés en la necessitat d’ampliar l’extenció del museu i millorar l’entorn on s’ubica, una àrea de Montjuïc on considera que cal intervenir en il·luminació, accessos, transport públic, pàrquings o seguretat.

Response: L'Ajuntament de Barcelona, la Generalitat i l'Estat espanyol han acceptat que l'equipament del MNAC es pugui expandir al pavelló Victòria Eugènia. Aquest exposarà una mostra dedicada a Gaudí amb el suport d'altres museus i fundacions. Així, es busca acostar el museu de Montjuïc a la resta de la ciutat i que renovi les seves presentacions.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Festival de Peralada (Alt Empordà) estrena aquest dimecres un 'Acis i Galatea' que posa l'accent en la relació dramàtica i apropa l'òpera a l'univers del madrigal.
Aquí, els solistes són també intèrprets, i la relació entre el pastor i la nimfa, estroncada pel gelós Polifem, s'allunya de l'ègloga i "redueix la història a un drama domèstic", explica el director escènic, Rafael R. Villalobos.
A 'Acis i Galatea', la posada en escena estableix una retòrica amb la música –interpretada per la formació barroca 'Vespres d'Arnadí'- amb l'objectiu d'intensificar les parts clau de l'òpera.
Villalobos s'imbueix de l'atmosfera del Claustre del Carme i tan sols hi representa una natura "gairebé asèptica", partint de la premissa "que Händel, a la seva partitura, també intenta recrear el cant dels ocells o el fluir de l'aigua a través de la matemàtica de les notes".
Després del 'Rinaldo', el Festival de Peralada torna a apostar per Händel amb una nova producció, 'Acis i Galatea'.
Sota la direcció escènica de Rafael R. Villalobos i la musical de Fausto Nardi, l'òpera agafa la partitura original que Händel va estrenar el 1718 (on la peça tenia un sol acte).
"Té la particularitat que està composta per a cinc cantants, que al mateix temps eren intèrprets, solistes i part del cor; i aquest univers, que està molt més a prop del madrigal que de l'operístic, ens interessava especialment", explica Villalobos.
El director subratlla que "la nuesa d'aquesta primera versió" suposava "un gran repte a nivell musical", però també li oferia més possibilitats a nivell escènic i dramatúrgic.
De fet, amb l'estrena a Peralada, Villalobos s'allunya de l'ègloga pastoral anglesa –amb què Händel va revestir l'òpera- i apropa més 'Acis i Galatea' a un "drama domèstic".
Per això, l'òpera posa l'accent en la teatralització de les emocions.
Villalobos reuneix un equip íntegre de veus espanyoles i fa que el drama mitològic flueixi "de la manera més natural possible" respectant, al mateix temps, "l'arquitectura musical" de la partitura de Händel.
Amb aquest 'Acis i Galatea', però, el director escènic també s'allunya d'aquella natura barroca, d'aquell univers rústic anglès que el compositor va impregnar a la seva primera versió.
De fet, per posar un exemple, Villalobos concreta que aquí, el seu Polifem, amb americana i corbata de llacet, "s'apropa més al dandi anglès de ciutat que no al personatge mitològic".
Naturalesa conceptual i "asèptica"
I aquesta voluntat d'actualitzar el concepte barroc de paisatge també es veu en l'escenografia.
Rafael R. Villalobos aprofita l'atmosfera que li ofereix el Claustre del Carme –un arbre, una font- i tan sols la complementa amb una representació "gairebé asèptica" de la natura, partint de la premissa que "la música és matemàtica" i que la partitura de Händel, a través de les notes, també "intenta recrear el cant dels ocells o el fluir de l'aigua".
Per això, Villalobos fa girar gairebé tota l'acció damunt del llit de Galatea, situat al mig d'una passarel·la que creua el claustre en transversal.
I jugant amb els colors, com si fossin llençols, hi situa gespa artificial (el prat), una seda blava (el cel) i coixins i roba grisosos (les roques que representen el ciclop).
"És una representació conceptual, de pura matemàtica", precisa el director escènic.
Música i posada en escena
A aquest 'Acis i Galatea' que signa Vilallobos, la música i la posada en escena dels intèrprets estableixen una retòrica constant.
"Hi ha moments en què prima l'atmosfera i la música cedeix perquè l'òpera guanyi escènicament, i moments en què passa al revés, per aconseguir un atac musical net, clar i concís", explica el director.
Del cant musical als més simples plaers, passant per l'amor entre el pastor i la nimfa i el desig de Polifem de posseir Galatea, l'òpera guanya en intensitat.
I desemboca en el desenllaç fatal (aquí, la roca és un coixí esventrat) en què Acis, derrotat pel ciclop, mor esclafat i acaba convertit en una font per la seva amada.

Response: Rafael R. Villalobos estrenarà la seva nova obra, "Acis i Galatea", dins el Festival de Peralada. A aquesta obra, el director s'allunya de l'obra original de Händel i presenta un drama domèstic on l'acció ocorre al llit de Galatea i els personatges disten molt de l'univers rústic anglès de l'obra original.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La presidenta del grup parlamentari de CatECP, Jéssica Albiach, ha reclamat al president de la Generalitat, Quim Torra, que se sotmeti a una qüestió de confiança després que el Govern hagi sigut "incapaç de tirar endavant els pressupostos".
En una entrevista amb l'Agència Catalana de Notícies (ACN), Albiach ha lamentat que l'executiu "vagi sense rumb" i "no tingui clares les seves prioritats".
La líder del Comuns a la cambra catalana descarta tornar a negociar els comptes i sosté que part del Govern "té interès en anar a eleccions".
També ha criticat que de les 10 propostes de "mínims" que CatECP va fer al Govern de cara als pressupostos "no els n'han ofert ni una".
Després de tornar a criticar que el Govern presentés uns comptes al Parlament que no havia aprovat prèviament, Albiach ha constatat que el propi executiu "ni se'ls creia" i ha evitat avançar les demandes del seu grup a Torra en una hipotètica qüestió de confiança.
Això sí, ha dit que d'entrada la seva predisposició "no és bona".
En concret, ha carregat contra l'executiu Torra-Aragonès perquè considera que quan el seu grup ha alertat que Catalunya "està en una situació d'emergència", JxCat i ERC els han respost que els Comuns fan "petita política"."No parlaria de quines serien les prioritats o condicions per tirar endavant o no una qüestió de confiança.
El que han de fer és la seva feina.
Ja que han estat incapaços de presentar uns pressupostos, que impulsin una qüestió de confiança i ja veurem", ha apuntat.
"No tornarem a seure [a negociar] perquè veiem que durant aquest temps no han tingut cap voluntat de treballar, ni negociar i moure's", ha dit Albiach.
"Comencem a sospitar que hi ha part del Govern que té interès en anar a eleccions", ha explicat durant l'entrevista amb l'ACN.
De fet, Albiach ha explicat que CatECP ha ofert al Govern "totes les possibilitats" però que l'equip del vicepresident Pere Aragonès "no s'ha mogut ni un mil·límetre".
De fet, ha negat que en algun moment la conselleria d'Economia i el grup parlamentari dels comuns hagin arribat a negociar plenament.
Els comuns han lamentat que el Govern no hagi abordat de forma suficients qüestions com la mesa d'emergència habitacional per persones desnonades.
Al seu entendre, Aragonès no hi destina suficients recursos.
D'altra banda, del nombre de places en residències d'avis, CatECP en reclamava 3.500 i, en canvi apunten, que el Govern no n'oferia cap. El finançament de les escoles bressol ha estat un dels altres esculls perquè, segons Albiach, la llei obliga a garantir-ne 80 MEUR de finançament però CatECP n'exigia 45 MEUR i el Govern n'oferia 20 MEUR.
També ha criticat que la partida per l'Institut Català de la Dona "estigui congelada" i que no s'hagin rebaixat les taxes universitàries.
"Defensem propostes mínimes per la situació d'emergència.
Ells fallen als infants, a la gent gran i a les dones", ha opinat.
"Demanem qüestions tant de mínims que ells no estan a l'alçada de Catalunya i fallen", ha conclòs a l'ACN.
"Nosaltres no els castiguem, son ells els qui han castigat Catalunya"
Pel que fa a una possible convocatòria anticipada d'eleccions al Parlament, per Albiach seria "coherent si el Govern perd el suport majoritari de la cambra".
"Tenim un Govern que no governa, que estan barallats entre ells i sense full de ruta.
Hi ha una retòrica per una banda i els fets per una altra", ha lamentat.
Amb tot, Albiach ha criticat que els grups independentistes hagin "castigat Catalunya" renunciant als avenços socials que "suposaven" els pressupostos generals de l'Estat del PSOE i Podem.
"Ha estat un error històric per moltes mesures positives perdudes però també per dinamitar ponts de diàleg tant necessaris", ha expressat.
"Nosaltres no els castiguem, son ells els que han castigat a Catalunya", ha argumentat.

Response: Jéssica Albiach, de CatECP, ha criticat el president de la Generalitat i el seu partit perquè no han tirat endavant els pressupostos. De les propostes de CatECP, cap s'ha acceptat, i la dirigent creu que es vol forçar unes eleccions. Llavors, Albiach ha reclamat que el Govern se sotmeti a una qüestió de confiança.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La CUP considera inefectives les restriccions aprovades darrerament pel govern de la Generalitat i les veu ‘un pretext per justificar la petició de l’estat d’alarma a l’estat espanyol’, ja que, segons diu, ‘la Generalitat està suplint la manca de recursos públics amb què es troba el país per fer front a la covid-19 amb limitacions i retallades dels drets fonamentals, traslladant la responsabilitat de l’augment dels contagis directament a la població’.
En un comunicat, diu que sempre s’han mostrat a favor de les mesures i les recomanacions per a frenar els contagis i evitar el col·lapse de la salut pública, però diuen que les restriccions adoptades les darreres setmanes ‘ni són efectives ni van directament a l’arrel dels focus de contagi’.
La CUP no creu que mesures com la queda o el tancament de bars i restaurants siguin prou efectives per a reduir els contagis i demanen d‘augmentar els rastrejadors, reforçar el sistema sanitari públic, reforçar el transport públic, reduir el nombre d’alumnes a les aules o la intervenció de les residències geriàtriques.
‘S’està normalitzant la retallada de drets i llibertats com a pretext sanitari per frenar la corba de contagis, sense fer ni un sol pas per revertir aquelles polítiques de privatització i retallades que ens han dut fins aquí i que afecten directament la sanitat i l’educació pública’, diu el partit.
Com a alternativa, la CUP proposa mesures en sanitat, educació, mobilitat, treball i residències de gent gran.
Pel que fa a la sanitat, demanen d’augmentar els rastrejadors i que siguin de gestió pública, que es reforci l’atenció primària per a evitar-ne el desbordament i que s’aportin més recursos econòmics i materials i millors condicions laborals pels sanitaris i els estudiants de medicina i infermeria que hagin de reforçar el sistema sanitari.
En educació, demanen de reduir de manera urgent el nombre d’alumnes per grup i que es facin noves contractacions de professors per a poder duplicar grups de manera general.
També proposen d’augmentar la freqüència de pas del transport públic a les hores puntes, cosa que veuen ‘absolutament prioritari’ i que als centres de treball hi hagi PCR, EPIs i controls de temperatura, a més d’augmentar les inspeccions laborals.
A més, demanen que a les residències geriàtriques es garanteixin proes diagnòstiques pels treballadors i els residents, que els CAP els garanteixin l’assistència mèdica, que s’estableixi un servei d’infermeria de 24 hores i que s’avanci cap a un model de gestió 100% pública.
La CGT de Catalunya també veu la queda com una mesura ‘absurda, completament inefectiva i autoritària’.
L’organització ha assegurat que aquesta mesura pretén ‘controlar’ la població i ‘combatre’ les protestes contra els poders polítics.
‘S’està intentant que els sacrificis els faci la classe treballadora .
No podem lluitar de forma efectiva contra el virus sense combatre també el sistema econòmic i polític en què vivim’, han defensat en un comunicat.
Per això, la confederació ha proposat d’incrementar els recursos en els hospitals i residències per ‘descongestionar’ la sanitat pública, augmentar la freqüència del transport públic per evitar la massificació i reduir la ràtio d’alumnes per aula a entre deu i dotze.
‘És imprescindible que l’adopció de possibles mesures que afectin drets fonamentals estiguin avalades per una finalitat clara i explícita, formin part de paquets de mesures molt més àmplies i no es facin ni amb finalitats propagandístiques ni de control social present ni futur’, diuen.
La confederació ha proposatd’ incrementar el nombre d’infraestructures sanitàries i professionals contractats, aturar les àrees productives no essencials i donar suport econòmic als treballadors que hagin de confinar-se o es trobin en situació d’atur.
La CGT també ha demanat la intervenció ‘immediata’ sobre els centres productius que han demostrat ser origen de brots, com la indústria càrnia, i garantir l’aplicació de mesures de seguretat per als treballadors.
L’organització també ha proposat actuacions ‘urgents’ per garantir habitatges en condicions per a les persones que ho necessitin i desenvolupar recursos per donar acompanyament i suport en tasques quotidianes a les persones en risc.

Response: La CUP critica les mesures del Govern davant la situació causada per la pandèmia, com les restriccions a l'hostaleria o la queda, que inclús consideren que suposa una retallada en els drets dels ciutadans. Han proposat diverses mesures en sanitat i educació entre d'altres per a mantenir la seguretat i que no augmentin els contagis.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El mes passat esclatava un conflicte armat a la regió de Tigre, entre les autoritats regionals i les forces federals d’Etiòpia, una disputa ètnica i política que ha causat fins ara vora cent mil desplaçats i que amenaça de desestabilitzar tota la regió.
Etiòpia, un dels països més estables de la zona, té una estructura federal d’ençà del final de la guerra civil el 1991, amb regions delimitades per raons ètniques i controlades per partits que componien el Front Democràtic Revolucionari Popular d’Etiòpia.
La coalició i, per tant, el govern, era dominat pel Front Popular d’Alliberament de Tigre, tot i que els tigresos representen només el 6% de la població del país.
No obstant això, la situació va canviar ara fa dos anys, quan va assumir el poder l’actual primer ministre, Abiy Ahmed, d’ètnia oromo.
En aquesta nova etapa s’han introduït reformes democràtiques i han millorat les relacions amb els estats de la rodalia, fent de mediadors a la transició política sudanesa i normalitzant les relacions amb Eritrea, fet que va comportar el premi Nobel de la pau del 2019.
La primera espurna del conflicte actual va ser la voluntat del primer ministre etíop d’acabar amb la divisió ètnica del poder, una mesura que beneficia l’ètnia oromo, la més nombrosa del país.
Ahmed va promoure la fusió de tots els partits de base ètnica i regional, tot creant el Partit de la Prosperitat; tanmateix, el partit dels tigresos no va acceptar la refundació i va abandonar la coalició l’any passat, en considerar que cada cop estaven més apartats del poder.
El conflicte s’intensificava ara fa tres mesos, quan la regió de Tigre va fer eleccions, malgrat que el govern central havia decidit d’ajornar la votació fins a l’any vinent, a causa de la covid.
El guanyador va ser el Front Popular d’Alliberament de Tigre, de manera aclaparadora, amb el 98% dels vots, però el govern central no en va reconèixer el resultat.
Al seu torn, el govern regional diu que les autoritats federals són il·legítimes d’ençà del 5 d’octubre, quan s’hauria esgotat el mandat del govern etíop si no s’haguessin ajornat les eleccions d’enguany.
El conflicte armat va començar aquest 4 de novembre passat, quan el govern central va acusar les autoritats tigreses d’haver atacat amb coets una base militar federal.
Les forces etíops començaven així una ofensiva militar per a “restituir l’ordre constitucional”, a la vegada que es declarava l’estat d’emergència i s’imposava un govern provisional a la regió.
El primer ministre, Ahmed, s’ha oposat a dialogar, perquè assegura que les autoritats regionals duen a terme un pla de desestabilització d’ençà de fa dos anys i que la guerra és necessària per a “defensar i preservar la sobirania i la integritat de l’estat d’Etiòpia”.
A més, ha demanat a la comunitat internacional que es respecti el principi de “no-intervenció”.
Les autoritats de Tigre, en canvi, han volgut involucrar més estats.
Les forces regionals han llançat coets contra Eritrea, amb qui mantenen una disputa històrica pel control de l’aparell de l’estat quan va haver-hi la guerra entre els dos països (1998-2000) i ara acusen els eritreus de permetre que les forces d’Etiòpia facin servir les seves instal·lacions.
Per altra banda, el govern del Sudan, afectat pel desplaçament de cinquanta mil persones, ha demanat una mediació africana per acabar la guerra i començar un diàleg, alhora que ha aprofitat per ocupar algunes zones en disputa; Somàlia, arran de la retirada de tropes del govern etíop, també s’hi pot veure afectat negativament, tal com ha denunciat el programa a Àfrica de l’International Crisis Group.
Aquest 28 de novembre, les forces federals van envair Mekele, la capital de la regió, on han esclatat protestes.
Els combatents tigresos asseguren que van marxar de la capital perquè no fos bombardada i els combats continuen, cosa que pot fer augmentar els conflictes a més regions del país, on sovint ja hi ha combats entre comunitats.

Response: A la regió etíop de Tigre va esclatar un conflicte armat entre les autoritats i les forces federals per qüestions d'ètnia i política. El president Ahmed ha intentat diluir les diferències ètniques del país, però des de Tigre es va veure com un atac directe i el passat 4 de novembre va esclatar el conflicte.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
"Una minoria no acabarà amb la nostra manera de fer, som gent de pau i acollida", proclamava el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, poques hores després dels atemptats de Barcelona i Cambrils.
El discurs d'aquella compareixença conjunta amb el vicepresident Oriol Junqueras i l'alcaldessa Ada Colau es va preparar a consciència al Palau de la Generalitat en moments de gran consternació i desconcert.
Casava totalment amb el de l'Ajuntament de Barcelona, que també ha fet sempre bandera de ser una capital integradora.
"Més que mai, som una ciutat oberta i d'acollida", ha repetit durant tots aquests dies l'alcaldessa Ada Colau.
Tots han treballat sense descans en el que consideren, sens dubte, el moment més difícil dels seus respectius mandats.
Abans que Barcelona i Cambrils, ciutats com Niza, París, Brussel·les, Berlin i Londres s'han vist colpejades per atemptats reivindicats per Estat Islàmic.
Arran dels atemptats que va patir França el 13 de novembre del 2015 en els quals van morir 137 persones, França va decidir bombardejar Raqqa, capital de l'Estat Islàmic a Síria.
Sense extrema dreta forta
En el cas de Catalunya i de l'estat espanyol, no hi ha, però, una força política "explícitament antiimmigració",que doni incentius a altres partits per utilitzar arguments que puguin atiar la xenofòbia, explica el politòleg Jordi Muñoz.
De fet, Barcelona va acollir el passat 18 de març la manifestació més gran d'Europa sota el crit "Volem acollir" per exigir que es complissin els compromisos d'acollida dels refugiats que, precisament, fugen del terrorisme d'Estat Islàmic en es seus països d'origen, com ara Síria.
"A França, per exemple, els partits establerts han fet de les polítiques d'immigració un dels seus grans temes por a la competència", argumenta.
I és que el Front Nacional de Marine Le Pen va aconseguir situar a l'agenda pública un discurs de caire xenòfob sobre les polítiques d'immigració que va acabar forçant a participar-hi -cadascú des de la seva perspectiva- la resta de partits.
"Especialment els de centre-dreta, que són els que tenen la competència més directa amb l'extrema dreta", puntualitza Muñoz.
Islamofòbia i Estat Islàmic, dues xacres que es retroalimenten
Fonts del Govern expliquen que des del moment de l'atemptat van tenir clar que calia donar una resposta política que posés en valor "la llibertat, la pau i la convivència" per no donar munició ni a la islamofòbia ni tampoc a Estat Islàmic, que tot i semblar antagònics es "retroalimenten".
"El discurs que hem fet ens surt de dins.
Ens creiem les polítiques d'acollida", asseguren aquestes mateixes fonts.
"La hostilitat cap a la comunitat musulmana és la que engreixa les files del terrorisme gihadista", explica el quart tinent d'alcaldia de l'Ajuntament de Barcelona, Jaume Asens, que recorda les "més de 40 mesures" que s'han pres a la capital catalana per combatre la islamofòbia.
Afegeix que van tenir clar des del principi dels atemptats que no es podia sucumbir a la "por" i a la "destrucció del model de convivència" que busquen els terroristes.
És per això que també avisa que la resposta per part del govern espanyol no pot ser "retallar llibertats en nom de la seguretat".
Al seu judici, si no hi ha a Catalunya i a l'estat espanyol una extrema dreta amb pes és perquè durant la crisi els moviments socials han aconseguit apuntar "les elits" com les principals responsables.
Una Catalunya "que ha substituït l'Estat que no té"
El president i fundador de la Fundació CATmón i editor de la revista Catalan International View i ONGC, Víctor Tarradellas, no considera, però, que hi hagi hagut gaire diferència entre la reacció de les institucions catalanes i la d'altres ciutats europees colpejades pel terrorisme.
"No som ni millors ni pitjors.
Hem tingut la mateixa reacció que qualsevol altra societat occidental.
Als xenòfobs també se'ls va fer fora de les manifestacions de París", recorda.
Coincideix, però, que en el cas català és "més fàcil" perquè no hi ha una "extrema dreta forta".
Plataforma per Catalunya, per exemple, va ser un intent que no va reeixir.
En tot cas, considera que la principal diferència amb la resta de ciutats europees colpejades pel terrorisme d'Estat Islàmic ha estat que "Catalunya ha sabut substituir l'Estat que no té" a l'hora de gestionar-ho.

Response: Després dels atemptats, el president Puigdemont, junt amb Junqueras i Colau, ha proclamat que Catalunya és una terra d'acollida i pau. Així, es vol lluitar contra la xenofòbia, concretament islamofòbia, que pot néixer arran dels atemptats, com va passar a París. Així i tot, el president de CATmón nega que sigui una situació diferent la de Catalunya.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
La presó provisional és una mesura cautelar restrictiva.
Per als líders independentistes empresonats a centres penitenciaris madrilenys suposa un doble càstig: la reclusió i la llunyania de casa.
Estar a 600 quilòmetres de casa suma un ingredient colpidor per als presos. que veuen en comptagotes les seves famílies i amics propers.
No és estrany, doncs, que els dirigents sobiranistes hagin cursat una petició de trasllat a centres penitenciaris catalans.
Entre els principals arguments per al trasllat, els presos citen diversos articles de les regles penitenciaries del Consell d'Europa i de les anomenades Regles Nelson Mandela, de les Nacions Unides.
Així mateix, també argumenten que la normativa penitenciària espanyola determina que els presos han d'estar als centres més propers possibles de casa seva, i que una distància geogràfica important vulnera el seu dret a la defensa.
La petició dels dirigents independentistes també està basada en valors d'humanitat.
En altres paraules, que les famílies no hagin de pagar d'avançada i per partida doble la condemna.
Un reclam que els presos bascos coneixen bé.
Actualment, hi ha uns 300 presos d'ETA repartits en centres penitenciaris espanyols, la majoria dels quals lluny de casa seva per decisió política.
El paral·lelisme basc
Ara, tot i que per motius diferents, Catalunya se suma a la reivindicació basca, de matriu política.
França ja ha anunciat que té intenció d'acostar els presoners als centres d'Euskadi.
Un escenari que implica un element de pressió afegit per a la política penitenciària del govern de Mariano Rajoy, segons consideren veus del País Basc.
Avui hi ha uns 300 presos d'ETA repartits en centres penitenciaris espanyols, la majoria dels quals lluny de casa seva per decisió política
La decisió formulada per Junqueras, Romeva i Cuixart està a mans del jutge.
Serveis Penitenciaris ha admès a NacióDigital que la situació que fa referència als membres del Govern i líders independentistes podria no seguir els procediments habituals que ocupen els casos de presos comuns.
La "pena" que recau sobre les famílies
Els presos polítics catalans estan reclosos a les presons d'Estremera, Soto del Real i Alcalá-Meco.
És en aquests tres centres on cada setmana els seus familiars es desplacen per poder-los veure.
Segons l'escrit que va presentar Cuixart, aquest desplaçament forçat a més de 600 quilòmetres suposa una vulneració de drets, sobretot de la infància, ja que, tal com recorda, té un fill encara nadó que podria patir efectes psicològics arran de l'experiència.
Txell Bonet recorda que el seu fill de només 11 mesos ja ha viatjat 22 vegades a Madrid per veure el seu pare a la presó
Aquesta vulneració de drets és la que també al·leguen Junqueras i Romeva, així com ha fet pública en diverses ocasions la parella de Cuixart, Txell Bonet.
Ella ho va denunciar en la conferència de l'Institut de Drets Humans de Catalunya, on participava un expert independent de la ONU.
Allà, Bonet va recordar que el seu fill de només 11 mesos ja havia viatjat 22 vegades a Madrid per veure el seu pare a la presó.
En total, lamentava, havia recorregut 30.000 quilòmetres per tenir vistes de 40 minuts que, sovint, no permetien el contacte físic.
En aquest punt, Bonet assegurava que la presó tenia "efectes emocionals" pels infants, de la mateixa manera que ho va determinar l'Observatori Social i Econòmic de la Justícia, que impulsa el Consell de l'Advocacia Catalana (CICAC) i la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB).
En el seu últim informe, aquest organisme parlava dels fills dels presos com les "víctimes invisibles" del conflicte.
D'institucions Penitenciàries a Llarena
Malgrat que la pilota de les peticions està a la teulada d'Institucions Penitenciàries, des d'aquest organisme asseguren a NacióDigital que el cas dels presos catalans es tramita directament des del Ministeri d'Interior.
Tot i això, l'última paraula la té el jutge instructor de la causa, Pablo Llarena.
Llarena, però, ja va denegar aquest acostament a Junqueras, quan li ho va sol·licitar directament.
En aquest nou cas, però, si Serveis Penitenciaris també ho denega, la petició es pot recórrer al Tribunal Superior de Justícia de Madrid.
El més habitual és que la seva decisió d'aquest organisme vagi en la línia de la del jutge instructor.
De fet, aquest tipus de trasllats no són habituals en presos preventius.
Ho sap bé l'expresident del Barça Sandro Rosell, empresonat a Soto del Real per l'Audiència Nacional per un delicte de capitals.
En el seu cas, però, Serveis Penitenciaris li va denegar directament la petició.
Una mica més de sort, és la que esperen tenir els líders independentistes.

Response: Els presos polítics han reclamat el seu trasllat a presons més properes de la seva residència, ja que ara mateix es troben en presons de la Comunitat de Madrid. Segons la normativa penitenciària espanyola, hauria de ser així, però, com ja va passar amb presos bascs, sembla una decisió purament política.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Es diu silibinina i és una substància natural que es troba present als cards que creixen en marges.
Ara, per primer cop, investigadors i metges de l'ICO Girona han demostrat que és efectiva per millorar la qualitat i l'esperança de vida de pacients que pateixen càncer de pulmó amb metàstasi cerebral.
L'estudi, encapçalat pel doctor Joaquim Bosch, s'ha fet a dos pacients que tenien la malaltia molt avançada, i que gairebé només rebien cures pal·liatives.
Administrant-los cinc cops al dia un medicament (que de fet ja es troba en farmàcies per tractar el fetge) s'ha aconseguit reduir fins a un 85% la mida de les metàstasis.
Ara, els investigadors de l'ICO busquen recursos per impulsar un assaig clínic que permeti veure si el tractament amb silibinina és eficaç amb altres càncers.
La silibinina s'extreu de les llavors dels cards marians (una planta que popularment es posa dins el grup de les males herbes).
És una substància natural que, des de fa segles, s'ha fet servir com a protector hepàtic.
De fet, a l'antic Egipte ja s'utilitzava amb els malalts que patien del fetge.
I actualment als hospitals es dóna als pacients que s'han intoxicat amb farinera borda (un bolet altament tòxic que, precisament, ataca aquest òrgan).
Ara, a més, la silibinina també permet combatre un determinat càncer i millorar la qualitat i l'esperança de vida dels malalts.
Investigadors i metges de l'ICO Girona han descobert que la substància ajuda a reduir metàstasis cerebrals en pacients que pateixen càncer de pulmó.
De moment, han fet la prova amb dos malalts, i els resultats han estat "sorprenents", concreta l'oncòleg i responsable de l'estudi, el doctor Joaquim Bosch.
"Administrant-los un suplement oral que conté silibinina, els pacients han reduït les metàstasis cerebrals entre un 70 i un 85%", concreta el metge.
Això, de retruc, ha permès que recuperessin determinades funcions que se'ls havien quedat anul·lades, que disminuïssin els seus mals de cap i que també allarguessin l'esperança de vida.
Un pacient ja fa un any i mig que segueix el tractament; i l'altre, sis mesos.
En tots dos casos, Bosch concreta que es tractava de malalts amb un càncer de pulmó avançat, a qui pràcticament ja només es feien cures pal·liatives per reduir-los el dolor.
"Amb metàstasis cerebrals, els tractaments de quimioteràpia i radioteràpia no solen donar millores; ara, però, hem demostrat que la silibinina és eficaç", indica l'oncòleg.
L'estudi de l'ICO Girona, de fet, és el primer que demostra l'eficàcia d'aquesta substància natural en humans amb càncer.
Va començar a fer-se el 2011 i, dos anys més tard, ja es van publicar els primers resultats positius al laboratori (on es veia la capacitat antitumoral de la silibinina en cèl·lules i ratolins).
Ara, per primer cop s'ha fet en pacients.
A més, en aquest cas, els suplements que se'ls han administrat ja es troben al mercat.
El nom del fàrmac que conté la silibinina és 'Legacil' i es ven a farmàcies com a protector hepàtic.
Segons concreta Joaquim Bosch, cada pacient s'ha de prendre cinc comprimits al dia perquè siguin efectius i el cost del tractament és d'uns 100 euros mensuals.
Assajos clínics
Ara bé, de totes maneres, encara queda camí per recórrer amb aquesta descoberta.
L'oncòleg de l'ICO Girona ja avisa que, de moment, la silibinina s'ha demostrat efectiva com a "pal·liatiu", però no com a "curatiu" i que tampoc se sap si és eficaç al 100% amb tots aquells malalts de càncer de pulmó que evolucionin en metàstasis cerebrals (es calcula que això es dóna en el 30% dels casos diagnosticats).
Per això, el proper pas que es vol fer ara és un assaig clínic.
D'entrada, per determinar exactament per què la silibinina redueix les metàstasis cerebrals, però no actua per exemple damunt del càncer de pulmó.
De fet, el cap de Laboratori de Metabolisme i Càncer de de l'ICO Girona-IDIBGi, Javier Menéndez, explica que aquesta és una de les "preguntes clau" que volen intentar respondre.
"Per què al tumor que hi ha al pulmó la resposta de la silibinina és mínima, però en canvi a la metàstasi del cervell no és així", concreta.
A més, des del laboratori també es vol estudiar si aquesta substància natural podria ser eficaç per tractar més tumors.
"Creiem que podria tenir aplicacions en metàstasis cerebrals d'altres càncers, com el de mama o el melanoma, i en tumors cerebrals primaris com el glioblastoma multiforme; però tot això cal estudiar-ho", concreta Bosch.
Per dur a terme l'assaig clínic, l'equip de l'ICO Girona també està buscant recursos.
L'estudi que ha permès descobrir el potencial antitumoral de la silibinina es va engegar al 2011 gràcies a una ajuda concedida per la fundació Roses contra el Càncer, i es va continuar amb una altra de la Societat Espanyola d'Oncologia Mèdica per a grups emergents concedida el 2013.
A més, també s'ha comptat amb el suport de la companyia farmacèutica Pfizer.

Response: Investigadors de l'ICO Girona han descobert una substància que ajuda a tractar la metàstasi cerebral en casos de càncer de pulmó. S'ha provat amb dos pacients i s'ha vist una millora d'entre un 70 i un 85 % en la metàstasi. Tot i això, la silibinina és efectiva com a pal·liatiu, no curatiu, i s'ha de continuar investigant.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
El Pla d'informació i vigilància contra incendis forestals que cada any desplega la Diputació de Barcelona per tot el territori començarà el proper 16 de juny.
Es tracta d'un programa de suport als municipis en la tasca per evitar els incendis forestals o limitar-ne al màxim els efectes amb la detecció ràpida de fum o foc.
En total, a la Catalunya Central s'ha contractat 89 persones que vetllaran pels territoris boscosos del Bages, el Moianès, el Berguedà i Osona.
La campanya s'allargarà dos mesos i mig i finalitzarà l'1 de setembre.
Durant la presentació del pla aquest divendres des de Moià, també s'ha aprofitat per donar a conèixer el canvi d'enfocament de la 21a edició dels Premis de Prevenció d'Incendis Forestals que passaran a escollir els millors projectes a realitzar de cooperació entre les agrupacions i el territori en matèria de prevenció.
El diputat d'Espais Naturals de la Diputació de Barcelona, Jesús Calderer, ha explicat que enguany es contractaran 266 persones, una xifra lleugerament superior a la de l'any passat, que vetllaran per una zona boscosa de més de 475.000 hectàrees.
Pel que fa al sector de prevenció Centre, que comprèn les comarques del Bages, Osona, Berguedà i Moianès, el dispositiu estarà format per un total de 89 persones, dels quals tres són enginyers i sis operadors, situats als centres de control de Manresa i Vic, que cobriran un total de 25 rutes pel territori així com per dos punts de guaita a Mura i Monistrol de Calders dins el Parc Natural de Sant Llorenç del Munt i l'Obac.
El pla també disposa de dos centres de suport situats a la sala central de control del Cos d'Agents Rurals a Torreferrussa, al municipi de Santa Perpètua de Mogoda, i l'altre situat a la mateixa seu de la Diputació de Barcelona des d'on es realitzen funcions de control central del dispositiu
Segons Calderer, el pla té com a objectius reduir el nombre d'incendis mitjançant la sensibilització a la població i la detecció de punts de risc que poden ser causa d'un incendi forestal amb informadors que recorren un total de 90 rutes per zones forestals, així com pels vigilants situats en punts fixos d'observació.
Entre les situacions on els vigilants podran exercir la prevenció d'incendis hi ha els grups d'amics que fan barbacoes, les taques agrícoles, les xarxes elèctriques o els grups d'escoltes i casals que poden anar al bosc a acampar, entre molts d'altres.
La qüestió, ha dit Calderer, és "pentinar el territori" per evitar qualsevol tipus d'incendi.
En aquest sentit, el diputat d'Espais Naturals, Jesús Calderer, ha dit que la tasca dels informadors va encaminada a fer "molta pedagogia".
Nova dimensió als Premis de Prevenció d'Incendis Forestals
La Diputació de Barcelona convoca la 21ena edició dels Premis de Prevenció d'Incendis Forestals, adreçats a les organitzacions de Defensa Forestal (ADF) que actuen en municipis de l'àmbit de la demarcació de Barcelona.
La novetat en la convocatòria d'aquest any és que els premis Jordi Peix i Rossend Montané es destinaran a reconèixer idees i propostes d'actuació que encara no s'hagin materialitzat tant en les accions de sensibilització i divulgació, com també per a projectes de planificació de la gestió per a la prevenció d'incendis.
Es premiarà dos projectes amb 11.000 euros cadascun.
En la convocatòria dels premis d'aquest any, que estarà oberta fins al 27 de juliol, s'inclou també el premi honorífic Joaquim M. de Castellarnau, de reconeixement públic a la trajectòria d'una persona en relació a la prevenció d'incendis.
D'aquesta manera, el premi Jordi Peix i Massip per accions de sensibilització i divulgació es destinarà a un projecte de sensibilització, informació, comunicació i educació que proposi una ADF, sola o en cooperació amb altres entitats del territori, com associacions de propietaris forestals, municipis o altres agents del territori implicats en la prevenció d'incendis forestals.
Per participar en la convocatòria, els candidats han de presentar un projecte amb un pressupost mínim d'11.000 euros.
El Premi Rossend Montané va destinat a premiar un projecte de planificació de la gestió per a la prevenció d'incendis, com per exemple la gestió forestal, l'adequació de la xarxa viària o punts d'aigua, així com altres infraestructures per a la prevenció d'incendis.
La proposta ha d'estar liderada per una ADF en col·laboració ineludible dels propietaris forestals, ajuntaments o altres agents del territori implicats en la prevenció d'incendis forestals.
Els candidats també hauran de presentar un projecte amb un pressupost mínim d'11.000 euros.

Response: El 16 de juny començarà el Pla d'informació i vigilància contra incendis forestals de la Diputació de Barcelona, que busca prevenir incendis durant l'època estival. Aquest any es contractaran 266 persones que guardaran les zones boscoses. Així mateix, els Premis de Prevenció d'Incendis Forestals celebraran la seva 21a edició i atorgaran dos premis d'11.000 cadascun.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Amb l’augment de contagis de la covid-19, les institucions van decidir de reforçar la vaccinació per tal que la població estigues al màxim de protegida possible.
Des de fa mesos s’ha anat posant la tercera dosi per diverses franges d’edat o col·lectiu, prioritzant els de més risc.
Avui, Salut ha anunciat que alguns catalans majors de 18 anys ja poden demanar hora per a posar-se la dosi de reforç del vaccí contra la covid.
Però només ho podran fer aquells que compleixin un seguit de requisits.
Us n’expliquem tots els detalls a continuació.
Els primers de rebre una dosi de reforç van ser els més grans de 70 anys i també els immunodeprimits, a qui el vaccí els havia generat menys anticossos.
Els vaccinats amb aquests dos vaccins podien demanar hora independentment de l’edat.
Actualment, a Catalunya ja poden demanar hora per posar-se la dosi de reforç els majors d’edat, però per rebre-la han d’haver passat almenys cinc mesos des de la segona dosi de Pfizer i Moderna (el termini s’escurça a tres mesos si es va rebre el vaccí de Janssen).
Els menors de 18 anys encara no poden rebre la dosi de reforç.
A banda, pel que fa a menors d’entre 5 anys i 11 que s’hagin contagiat, s’ha acordat de deixar un interval de vuit setmanes per injectar el vaccí -sigui la primera o segona dosi- des del diagnòstic de la infecció.
La vaccinació contra la covid d’infants entre 5 anys i 11 va començar el 15 de desembre.
Ja es pot demanar hora a la pàgina web vacunacovid.catsalut.gencat.cat.
A més, Salut enviarà missatges SMS als infants que tinguin telèfon mòbil i de qui Salut tingui el número.
La vaccinació es fa als centres de vaccinació poblacionals, no pas a les escoles.
També es vaccina en algun CAP i en algun hospital.
Es fa amb dues dosis del vaccí de Pfizer, separades per vuit setmanes.
Es prioritzaran els grups de risc, i els infants de més edat.
Després, s’aniran vaccinant els més joves.
Com serà la vaccinació dels nens de 5 a 11 anys?
En les persones que han rebut el vaccí de Janssen o dues d’AstraZeneca s’ha observat una protecció menor davant el coronavirus respecte a les vacunes d’ARNm.
Per aquest motiu, es recomana d’administrar una dosi de record com a mínim tres mesos després d’haver rebut el vaccí.
Aquesta dosi serà amb els vaccins de Pfizer/BioNTech o Moderna.
Hauran de demanar hora a la web vacunacovidsalut.cat.
Com posar-vos la segona dosi del vaccí si heu de viatjar a un país que ho demana
El Servei Català de Salut ha activat la web vacunacovidsalut.cat perquè la gent demani hora sense que calgui que el departament s’hi posi en contacte.
Aquesta alternativa és disponible per a totes les edats i també per a posar-se la tercera dosi.
Els menors de 17 anys i 16 poden demanar hora sense l’autorització del tutor.
En canvi, per als qui tenen entre 12 anys i 15 caldrà que siguin els pares o tutors els qui els demanin hora per a vaccinar-se.
També caldrà presentar l’SMS del justificant de la programació de la cita que Salut haurà enviat al telèfon del pacient per a confirmar que l’hora demanada ha estat concedida correctament.
Salut també recorda que és important que les dades personals (telèfon, mòbil i adreça electrònica) siguin actualitzades al banc de dades del sistema sanitari.
Podeu entrar a la web de “La Meva Salut” per actualitzar-les.
Em puc infectar de la covid-19 després d’haver-me vaccinat?
I puc contagiar?
Si quan comenceu els tràmits per a demanar hora, els horaris, els dies o els punts de vaccinació són plens, Salut recomana de tornar-ho a provar unes quantes vegades els dies següents per comprovar noves disponibilitats.
He tingut contacte amb un positiu de covid-19, però ja m’havien vaccinat: he de fer quarantena?

Response: Els majors de 18 anys ja poden rebre la tercera dosi de la vacuna contra la covid. L'interval entre l'administració de la segona i la tercera dosi és de cinc mesos, excepte per a qui va rebre la dosi de Jansenn, que serà de tres. Degut a l'increment de contagis, Sanitat va aprovar la tercera dosi començant pels col·lectius més vulnerables.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant del text següent en les seves pròpies paraules.

Context:
Cara a cara entre François Hollande i Nicolas Sarkozy Foto: ACN
Feia gairebé dues dècades que no s'havia pogut gaudir d'un debat presidencial d'altura a França.
El 2002, Jacques Chirac no va voler debatre amb l'ultradretà Jean-Marie Le Pen.
I, el 2007, Nicolas Sarkozy va guanyar per KO Ségolène Royal.
L'esperança femenina socialista va perdre els papers davant un Sarkozy que venia el somni de la ruptura però mantenia la flegma i la convicció.
Aquest dimecres els rols estaven intercanviats, però Sarkozy no es va voler deixar vèncer tan ràpid.
Es va remoure a la seva cadira com un animal ferit, que es deixa la pell en cada intervenció.
Fins que la prudència, la solemnitat i dosis d'agressivitat ben calculades van acabar imposant la figura d'un François Hollande a qui fins ara s'acusava de tou.
Hollande va guanyar per punts i la segona volta d'aquest diumenge ha de confirmar aquest avantatge que ja havia assolit a les enquestes.
Aquest enfrontament va ser tant de programa com de persones.
En unes eleccions que esdevenen binàries i que serveixen per escollir un cap d'Estat, que ha de representar França al món alhora que orienta la política interior, els votants s'acaben projectant en aquell home o dona (tot i que això encara porta molt retard) que els inspira més confiança.
Els electors, en definitiva, estan més preocupats per 'l'estatura de governant' dels candidats que no pas per uns continguts que acabarà aplicant el primer ministre de torn, sigui de la majoria presidencial o en cohabitació.
Artilleria sarkozysta
I, aquí, Sarkozy va gastar tots els seus cartutxos el 2007.
Va fer una aposta absoluta per una presidencialització de la República.
El primer ministre François Fillon ha estat el mateix durant aquest cinc anys, però qui s'ha situat sempre en primera línia, tant a nivell internacional com local, ha estat Sarkozy.
Algú que es reivindica seguidor del general De Gaulle, instaurador d'aquesta V República, ha trastocat completament la funció cerimonial del cap d'Estat per convertir-la en un gladiador que ho vol resoldre tot encara que això sigui impossible.
Aquesta estratègia, i els quatre anys de crisi, es veien dimecres reflectits en una cara de Sarkozy que, tot i portar-se només tres mesos de diferència amb Hollande, en semblaven deu més.
Agitat constantment, movent el cap del seu interlocutor als dos periodistes, amb les mans sobre la taula i el cos corbat.
En realitat, a la defensiva.
Una postura qui no se li coneixia.
Sent interromput per Hollande més que no pas interrompent.
En situació de perdedor més que no pas de president sortint.
Buscant una victimització que el seu rival va tallar immediatament recordant-li que és ell qui ha governat.
L'acusació de falta d'experiència per part del candidat socialista, al final, es va transformar en avantatge moral.
Des del primer moment, Hollande va mirar fix als ulls del seu contrincant.
No es va girar gairebé mai cap als periodistes.
Va tallar el seu adversari de forma contundent, amb ironia.
Pràcticament no va consultar les seves notes i li va sortir una declaració institucional a les acaballes de les tres hores de discussió que semblava ja com el de la presa de possessió: "moi, je respecterai les français…" ("jo, respectaré els francesos…") i així enunciant i encadenant tot el seu ideari d'estadista durant més d'un minut.
Sarkozy no va reaccionar i allà es va finiquitar el debat.
A quatre dies de passar per les urnes, hi ha qui considera que aquesta confrontació dual arriba massa tard i que el sistema francès és molt més encarcarat que el nord-americà.
En tot cas, manté un nivell intel·lectual i de caràcter infinitament més elevat que el català o el de l'Estat espanyol.
Si Hollande diu que no només vol canviar França, sinó també Europa, o potser ha de canviar Europa per canviar França, diumenge que ve l'espera un rival molt més perillós, dur i implacable: la crisi econòmica, social i democràtica.
No se li perdonarà cap error.

Response: El debat de la segona volta de les presidencials franceses deixa Françoise Hollande enfortit. A Sarkozy sembla passar-li factura una estratègia erosionada pels quatre anys de crisi i, malgrat que es va mostrar combatiu, va projectar una imatge derrotista. Hollande es va mostrar més convençut i segur durant el debat, que va concloure amb una intervenció europeista amb aires vencedors.