Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La xifra de persones que s’han vist obligades a abandonar les seves cases sense creuar les fronteres dels seus països va aconseguir el 2018 una nova xifra rècord, 41,3 milions de persones, la majoria de les quals estan concentrades a l’Àfrica Subsahariana, on més van augmentar, i al Llevant i al Nord d’Àfrica, amb l’excepció de Colòmbia, el segon país amb més desplaçats interns del món.
Així es desprèn de l’últim Informe Global sobre Desplaçament Intern publicat pel Centre d’Observació del Desplaçament Intern (IDMC) de l’ONG Consell Noruec per als Refugiats (NRC).
La representa dues terceres parts més que el nombre total de refugiats que hi ha al món (25,4 milions a finals del 2017).
En total, l’IDMC va registrar 10,8 milions de nous desplaçaments en relació amb guerres i violència durant el 2018 motivats principalment pels conflictes continuats a la República Democràtica del Congo (RDC) i Síria, l’augment de les tensions intercomunitarias a Etiòpia, el Camerun i la regió del Cinturó Mitjà de Nigèria, segons l’informe.
Dels 41,3 milions de desplaçats interns a nivell mundial, dues terceres parts, o el que és el mateix, 30,9 milions, viuen en deu països: Síria, Colòmbia, República Democràtica del Congo, Somàlia, l’Afganistan, el Iemen, Nigèria, Etiòpia, el Sudan i l’Iraq.
‘L’informe d’aquest any és un trist recordatori de la recurrència del desplaçament i de la gravetat i urgència de les necessitats dels desplaçats interns’, ha subratllat la directora de l’IDMC, Alexandra Bilak.
‘Molts dels mateixos factors que van força la gent a fugir de les seves cases ara els impedeixen tornar o trobar solucions en els llocs on s’han instal·lat’, ha lamentat.
Molts dels desplaçats interns que van intentar tornar a l’Iraq, Nigèria i Síria es van trobar amb les seves cases destruïdes, infraestructures devastades i manca de serveis bàsics.
Àfrica Subsahariana va ser la regió que més desplaçats interns va registrar, amb 7,4 milions.
En total, en acabar l’any, hi havia 16,5 milions de desplaçats a la regió, que ‘acull alguns de les crisis de desplaçament més aferrissades del món’, segons Bilak.
‘Conflictes emergents i els efectes del canvi climàtic van forçar més milions de persones a fugir l’any passat, però moltes d’aquestes crisis són passades per alt i reben pocs fons’, ha denunciat.
Etiòpia va ser el país que més nous desplaçats interns va registrar el 2018, 2,9 milions, motivats per conflictes entorn de recursos i per violència intercomunitaria, una xifra que suposa quatre vegades més la registrada el 2017.
Somàlia també va registrar el nombre més alt de nous desplaçaments en una dècada, 578.000.
A Llevant i el Nord d’Àfrica hi havia a finals del 2018 11 milions de desplaçats interns, mentre que al llarg de l’any es van produir 2,1 milions de nous desplaçats principalment a Síria, el Iemen i Líbia.
A més, milions de persones que ja estaven desplaçades en aquesta regió no van poder tornar a les seves cases per motius de seguretat, perquè els seus habitatges i infraestructures estan destruïdes i per la falta de serveis bàsics i mitjans de vida.
Fora d’aquestes dues regions, només Colòmbia té un nombre considerable de desplaçats interns.
El país encara té dins de les seves fronteres 3,8 milions de desplaçats.
Malgrat l’acord de pau entre el govern i la principal guerrilla del país, les FARC, els enfrontaments amb altres grups armats van provocar el 2018 145.000 nous desplaçats, la qual cosa suposa un augment pel que fa a l’any anterior.
La violència criminal i de carrer va provocar també nous desplaçats al Triangle Nord de Centreamèrica.
Segons l’estudi, més de 240.000 persones es van veure desplaçades a El Salvador, mentre que a Hondures es van comptabilitzar 950 però es creu que aquesta no és la xifra real.
Pel que fa a Guatemala, no va ser possible formular una estimació fiable.
A Mèxic, la violència relacionada amb els càrtels de la droga va provocar 11.000 nous desplaçats.

Response: L’informe de l’ONG Consell Noruec per als Refugiats revela que la xifra global de desplaçats interns s’ha elevat fins als 41,3 milions de persones el 2018. Les zones que més acusen l’increment són l’Àfrica Subsahariana, el Llevant i el Nord d’Àfrica, i també Colòmbia. Els conflictes armats devasten cases i infraestructures i descoratgen la tornada dels desplaçats al seu territori.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La vicepresidenta corporativa de la firma manresana Tous, Rosa Tous, ha assegurat aquest dijous que la tecnologia que la companyia utilitza per fabricar les seves joies és "completament legal" i fa més de 25 anys que la fan servir per aconseguir les peces de gran volum i lleugeres alhora.
Tous està sent investigada per l'Audiència Nacional per aquest motiu.
En una entrevista a Antena3, ha dit respecte a la presumpta estafa denunciada per l'associació de consumidors i joiers Consujoya, que el seu procés de fabricació és "molt tècnic i que requereix de moltíssima tecnologia", i que de vegades la legislació no avança al mateix ritme que els avenços en R+d de les empreses.
Tous ha assegurat que estan dolguts per l'acusació d'estafa i, sobre què hi ha al darrere de la denúncia, ha assegurat que els seus equips ho estan investigant, a més d'afegir que "estem col·laborant especialment per aclarir la situació i què hi ha darrere de tot això".
Al preguntar-li si hi pot haver intenció política en la denúncia, Tous ha dit que "és casualitat que després d'una batalla -la de boicot als seus productes- comencem a lliurar-ne una altra".
Tous ha volgut puntualitzar que aquesta situació els afecta més perquè toca l'essència dels seus valors com són "l'honradesa, la transparència i la legalitat".
"Lluitarem per demostrar als nostres consumidors que Tous és completament legal", ha destacat, a més d'assegurar, textualment, que estan tranquils perquè han fet sempre bé les coses i tenen un respecte increïble a l'ofici de joiers.
El Col·legi de Joiers de Catalunya expressa la seva "total confiança" en les joies de Tous
El Col·legi de Joiers, d'Orfebres, de Rellotgers i de Gemmòlegs de Catalunya (JORGC) ha manifestat la seva "total confiança" en la professionalitat, experiència i qualitat de les joies de Tous.
En un comunicat emès aquest dijous, el col·legi ha sostingut que té constància que Tous, a través d'un laboratori oficial, realitza l'anàlisi i posterior marcat de la seva producció, denominat tècnicament contrast oficial de metalls.
Ha recordat que els laboratoris oficials estan subjectes a auditories per part de l'administració pública, i que estan acreditats per la certificació ISO 17025.
"El contrast oficial aplicat per aquests laboratoris espanyols és una garantia per al consumidor que la part metàl·lica compleix amb les pureses de metalls preciosos contemplades per la llei", ha assegurat.
El col·legi ha explicat que la tècnica electroforming és utilitzada per empreses nacionals i internacionals per a la fabricació de peces de joieria i que aquest procés és presentat obertament per les firmes que el fan servir, "com és el cas de l'empresa Tous".
Andema "confia plenament" en les bones pràctiques de Tous
Per la seva part, l'Associació per a la Defensa de la Marca (Andema) ha afirmat aquest dijous que "confia plenament" en les bones pràctiques de Tous, denunciada recentment per una presumpta estafa per vendre joies sense farciment metàl·lic.
Andema, a la qual pertany Tous, ha defensat la presumpció d'innocència de la marca i ha lamentat el "dany reputacional" que poden provocar els últims esdeveniments, segons un comunicat aquest dijous.
L'associació espera que aquesta situació es resolgui com més aviat millor perquè Tous continuï "amb el prestigi que ha forjat durant anys d'esforç, innovació i creació d'ocupació".
L'Associació de Marques Renombrades Espanyoles defensa el "bon fer" de Tous
L'Associació de Marques Renombrades Espanyoles ha confiat aquest dijous en el "bon fer" de Tous i en el seu compliment de la legislació vigent en matèria de joieria, després que la firma hagi estat denunciada per una presumpta estafa per l'associació de consumidors i joiers Consujoya, que sosté que la firma ven joies amb farcits no metàl·lics.
En un comunicat, l'associació ha lamentat el dany reputacional que està patint Tous, "motor de desenvolupament econòmic i social del seu entorn, compromesa amb la creativitat i la innovació i pionera en l'ús de noves tècniques per al disseny de joies", en al·lusió a l'electroforming.
L'electroforming, una tecnologia que Tous defensa que és legal i que va començar a utilitzar en joieria el 1996, consisteix a incorporar a la joia nuclis no metàl·lics que ajudin a donar estabilitat a la peça, mantenint sempre la primera llei i certificant.

Response: Entrevistada per Antena3, la vicepresidenta Rosa Tous ha reivindicat que el controvertit electroforming és una tecnologia legal emprada a joieria per a estabilitzar peces de gran volum. Ho fa en defensa de la denúncia per estafa interposada per l’associació Consujoya. El Col·legi de Joiers i l’associació Andema ja han manifestat plena confiança en les joies de la firma Tous.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els altres líders suspenen.
En tercera posició hi ha CiU, que es queda amb el 8,5% (seria un 7% per CDC, un 1,4% per CiU i l'0,1% per Unió), la xifra més baixa del baròmetre des del 1988 —a les eleccions de fa un any va tenir un 13,7%-.
Pel que fa al PSC, que no fa ni un mes que governa amb Colau, Jaume Collboni obté un 4,9 i, d'intenció de vot, baixa al 5,5% i queda per sota del 5,8% de les municipals.
Amb un 4,4%, C's es desploma a la meitat en relació al desembre —a les municipals va arribar al 6,7%-.
El PP baixaria a l'1,6% —va tenir un 5,3% als comicis-, però pateix l'efecte del vot no declarat.
La CUP repuntaria fins al 3,8%, tot i que a les eleccions va treure un 4,5%.
La "cupaire" María José Lecha obté un 4,5 de nota; Carina Mejías (C's), un 3,3, i Alberto Fernández Díaz (PP), un 3,1.
La meitat veu bona la gestió municipal però puja a tercer problema
El 52,5% considera la gestió de l'Ajuntament bona o molt bona, gairebé 10 punts més i és el millor resultat d'un govern municipal des del 2004, però els barcelonins ascendeixen la gestió política municipal com a tercer problema més greu a la ciutat.
Tots els primers problemes repunten a l'alça: l'atur i les condicions de treball és el més greu pel 24,6% i el segueixen els problemes socials (6,9%), la gestió política municipal (6,6%), el turisme (5,8%), la inseguretat (5,1%) i la circulació i el trànsit (5,1%).
Els que veuen la gestió de la Generalitat com a bona o molt bona es doblen i són el 50%, mentre que es disparen fins al 83,1% els que valoren com a dolenta o molt dolenta la del govern espanyol.
En relació a Catalunya, el problema més greu passa a ser l'encaix de Catalunya i Espanya (28,5%), seguit de l'atur i les condicions de treball (27,6%).
A Espanya són l'atur (27,5%), la corrupció i el frau (19,1%), els aspectes polítics (17,9%) i la gestió política estatal (9,8%).
Sobre l'evolució de l'economia, els enquestats ofereixen respostes una mica més positives, excepte de l'àmbit espanyol.
El Baròmetre també ha preguntat per la crisi dels refugiats.
El 87,8% es mostren a favor del fet que Barcelona aculli "persones que escapen de la guerra" i el 6,5%, en contra.
A més, el 54,4% afirma que la ciutat ha de fer un esforç per fer-ho, i el 38,8% creu que abans s'haurien de resoldre altres problemes que la ciutat té plantejats.
Valoracions del govern Colau i l'oposició
El baròmetre s'ha avançat un mes (hauria de ser al juny) per no coincidir amb les eleccions espanyoles del 26-J.
En declaracions als mitjans, el portaveu de CiU, Joaquim Forn, ha defensat que amb el 5,5 de Trias es demostra que hi ha "un bon record" del seu mandat.
Pel que fa a la intenció de vot, ha assegurat que no els preocupa gens perquè falten tres anys per les eleccions, però ha dit que són conscients del fet que tenen un repte al davant, ja que encara no tenen candidat.
El líder d'ERC, Alfred Bosch, ha defensat que el baròmetre "valida" la seva aposta per construir una alternativa al govern Colau des de l'oposició, tot i que considera que no es pot conformar "amb l'aprovadet" que ell treu.
Alberto Fernández Díaz (PP) creu que Colau "ha passat de ser solució a ser un problema" perquè la gestió municipal és el tercer problema, i ha destacat el fet que el gruix de les enquestes s'han fet abans dels aldarulls de Gràcia pel desallotjament del "banc expropiat".
En un vídeo enviat als mitjans, la regidora de la CUP Maria Rovira ha assegurat que els resultats del Baròmetre "ratifiquen" el combat del seu partit contra les males condicions laborals, ja que els barcelonins consideren que l'atur i les condicions de treball són el primer problema a la ciutat.
Baròmetre de Barcelona de maig de 2016

Response: Segons el Baròmetre d’intenció de vot del maig, l’aldaldessa Ada Colau sortiria guanyadora, seguida d’ERC, que duplica resultats, i de CIU, que cau fins al 8,5%. El 52,5% troba que la gestió municipal és bona o molt bona, malgrat que aquesta ocupa el tercer lloc entre els principals problemes, per darrera de l’atur i els problemes socials.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Una família de la Cerdanya ha aconseguit recaptar 50.000 euros a favor de la investigació del càncer rabdomiosarcoma.
Fa només una setmana que el matrimoni de Casanovas Abella aconseguia donar a l'Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona un primer xec de 50.000 euros per a la investigació del denominat càncer del desenvolupament.
Són els diners aconseguits mitjançant diferents iniciatives solidàries que s'han realitzat en els últims sis mesos a Puigcerdà, Arenys de Mar i Barcelona, i obtinguts també per donacions privades.
L'èxit de la iniciativa d'aquests pares, que van perdre una filla de nou anys afectada per aquesta malaltia, va més enllà encara; han aconseguit la implicació d'una coneguda fundació esportiva catalana que ha fet donació de 200.000 euros en quatre anys que serviran per a la investigació d'aquesta malaltia molt minoritària.
El projecte solidari s'ha canalitzat aquests mesos a través de l'Associació contra el Rabdomiosarcoma, fundada el mes de juny pels pares de la Cristina Casanovas Abella, que va morir el mes de setembre de 2013.
Una de les primeres accions realitzades, i que es manté, va ser la confecció de les polseres RabdoCors.
Les polseres les fan un seguit de mares dels fills que estaven en el mateix curs que la Cristina, que era alumne de tercer de primària de l'escola Vedruna de Puigcerdà.
Ara han ampliat el catàleg i venen polseres, coixinets, galetes i arracades, entre altres.
Aquests productes es troben a la venda en diferents establiments de Cerdanya i també d'altres punts de Catalunya.
A la causa també s'hi ha afegit iniciatives esportives en els últims mesos que donaven els fons recaptats a l'associació.
Sense anar més lluny, aquest dissabte dia 2 de gener, la cursa de Sant Silvestre de Puigcerdà ha donat els diners de les inscripcions.
I el conegut nedador puigcerdanenc, Pep Vivas i Elias, farà la travessa del Canal de la Mànega l'any 2017 i vendrà les seves braçades per donar els diners recaptats al projecte d'investigació.
El càncer rabdomiosarcoma és una malaltia minoritària.
A l'Estat només se'n detecten uns 40 casos a l'any amb un nivell de mortalitat del 80%.
La investigació i la recerca sobre el càncer de rabdomiosarcoma va quedar aturada l'any 2005.
Essent una malaltia tant minoritària i poc rendible per a les empreses farmacèutiques, es van suprimir els esforços econòmics, tècnics i humans en aquest sentit.
Un projecte d'investigació de 400.000 euros
Ara, els pares de la Cristina, a través de l'associació, han aconseguit impulsar la investigació d'aquest càncer.
És un projecte en el qual ja hi treballa l'hospital de Sant Joan de Déu.
Costa 200.000 euros i té una durada de quatre anys, pel que fa la investigació.
Pels assajos clínics són necessaris altres 200.000 euros, 50.000 dels quals han estat donats fa pocs dies.
L'Hospital de Sant Joan de Déu ha acceptat el repte i ja hi ha una persona contractada que està portant a terme la investigació en aquest camp.
Aquest treball pot convertir el centre mèdic en un referent mundial.
"No volem que ningú més torni a passar per la situació que hem viscut.
És aquesta la raó que ens motiva", explica el matrimoni Casanovas Abella.
La parella ha reconegut la seva "satisfacció" per la resposta obtinguda i ha aprofitat el moment per agrair a tothom, especialment a les mares voluntàries, l'acció solidària d'aquests mesos.
El primer objectiu s'ha complert i l'activitat de l'associació continua per recaptar els altres 150.000 euros que encara fan falta.
Foto de família:
Moment del lliurament del xec a Sant Joan de Déu.
(D'esquerra a dreta) Glòria García, responsable de grans donants de l'obra social de Sant Joan de Déu; el matrimoni Abella i Casanovas; el doctor Andrés Morales, oncòleg pediàtric, i el doctor Jaume Mora, cap de laboratori i oncologia.
A les altres dues fotos: el logotip de l'Associació i les polseres i braçalets que venen per a recaptar fons.

Response: La família Abella, fundadors de l’associació, ja ha entregat a l'Hospital de Sant Joan de Déu un primer xec de 50.000 euros aconseguits a través d’iniciatives solidàries fetes a Puigcerdà, la Cerdanya i altres municipis catalans. Però també a través de donacions com la d’una entitat esportiva que aportarà 200.000 euros en quatre anys per a investigar sobre la malaltia.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La presidenta de Ciutadans (Cs) a Catalunya, Inés Arrimadas, apunta que Puigdemont "ha fugit i no ha donat la cara" i el convida a "tornar al món real" i acceptar "que no ha guanyat les eleccions i que no tornarà a ser president".
Ho ha dit quan ha estat preguntada per la piulada del candidat de JxCat pels comicis del 21-D i president cessat pel 155, on indicava que Felip VI serà "benvingut a la República de Catalunya com a màxima autoritat d'Espanya quan demani perdó pel seu paper inconstitucional el passat mes d'octubre".
En una atenció als mitjans aquest diumenge a l'Hospitalet de Llobregat amb motiu de les celebracions del Dia d'Andalusia, la líder del partit taronja considera que el ple al Parlament del pròxim dijous vinent serà "el de la transparència i el desbloqueig" i ha sol·licitat als partits independentistes a "dir la veritat als catalans".
Davant els micròfons, Arrimadas ha insistit en el fet que Puigdemont "viu en una realitat paral·lela" perquè "parla de la República Catalana i "després reconeix per whassap amb els seus que això no va enlloc", ha dit.
"Jo crec que no hem de perdre més el temps en comentar el que cada dia diu Puigdemont"; afirma la líder de la oposició.
Paral·lelismes amb Anna Gabriel
"Ha fugit, no està a Catalunya, no ha donat la cara davant la justícia, no ha guanyat les eleccions i no tornarà a ser president", ha enumerat Inés Arrimadas sobre Carles Puigdemont.
Per això, insta al president cessat pel 155 que "ho accepti, que baixi d'allà on visqui i que vingui al món real a donar la cara davant la justícia", ha indicat.
En aquest sentit, ha traçat paral·lelismes entre la situació de Puigdemont, qui junt amb els consellers cessats Puig, Comín, Ponsatí i Serret es troba a Bèlgica, amb l'exdiputada de la CUP, Anna Gabriel, que ja fa una setmana que es troba a Ginebra, des d'on va anunciar que no compareixeria davant el Suprem i on s'ha instal·lat per "internacionalitzar" la causa del procés.
"Puigdemont és el candidat de la CUP perfecte, fugen igual", ha reblat Inés Arrimadas.
"Pensen igual, actuen igual i fugen igual", ha assenyalat.
Mobile World Congres: Colau i Torrent "no entenen el seu paper"
Inés Arrimadas s'ha referit novament a la no presència d'Ada Colau i Roger Torrent en la rebuda institucional d'aquest diumenge a Felip VI al Palau de la Música, la vigília del Mobile World Congress que el monarca inaugurarà i on el president del Parlament tampoc hi assistirà.
"No entenen els seu paper institucional", assegura la presidenta de Ciutadans.
"En democràcia, un president del Parlament ha de fer discursos institucionals i no mítings d'ERC", ha assenyalat recordant el discurs de Torrent de divendres al Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (ICAB), on les seves al·lusions sobre Forn, Junqueras i els 'Jordis' com a "presos polítics" van fer que destacats membres de la cúpula judicial abandonessin l'acte.
Sobre Colau, la líder de Cs ha dit que ha d'estar a l'altura, que és representar tots els ciutadans de Barcelona i garantir que la col·laboració institucional deixi Barcelona en bon lloc", ha apuntat.
"Tot el que fa Colau és generar incertesa sobre Barcelona, generar conflicte amb la resta d'administracions i això no és estar a l'altura de les circumstàncies ni representar tots els barcelonins", ha conclòs.
Pel que fa a la seva presència aquest diumenge a l'Hospitalet de Llobregat, Inés Arrimadas creu que els bon resultats obtinguts el 21-D a la ciutat és un escenari propici perquè Ciutadans guanyi en les pròximes eleccions municipals.
En la seva visita a La Farga de l'Hospitalet de Llobregat, la presidenta de Cs a Catalunya s'ha assegut durant una estona a la mateixa fila que l'alcaldessa de la ciutat, la socialista Núria Marín, qui posteriorment ha rebut al primer secretari del PSC, Miquel Iceta.

Response: Inés Arrimadas, durant la celebració del Dia d'Andalusia, ha demanat a Carles Puigdemont que torni a la realitat i admeti que ha perdut les eleccions del 21-D. La presidenta de Ciutadans a Catalunya li ha retret que proclami la República Catalana davant les institucions tot i saber que no és viable. També li ha exigit transparència i honestedat envers els ciutadans.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El CDR d'Igualada, la Conca d'Òdena i el Bruc han expressat a través d'un comunicat la seva "oposició més contundent" a l'inici de les diligències prèvies contra un total de 51 persones de la comarca de l'Anoia que van participar als talls de la N-II durant les manifestacions dels dies 3 d'octubre i 8 de novembre.
El jutge ha citat a declarar en condició d'investigades aquestes persones per un presumpte delicte de desordre públic.
Per mostrar el suport als investigats, el CDR impulsarà mocions als Ajuntaments de la comarca perquè "les institucions manifestin la seva oposició pública a l'inici de les diligències prèvies" i "mostrin la solidaritat públicament" amb les 51 persones.
El primer Ajuntament on s'ha presentat la moció és el d'Igualada i el ple d'aquest dimarts al vespre ha aprovat el text amb el suport d'ERC, CDC, la CUP i Decidim.
El jutjat d'instrucció número 1 d'Igualada ha citat a declarar en condició d'investigats 51 persones per desordre públic, concretament pels talls a la N-II a la comarca de l'Anoia durant les manifestacions del 3 d'octubre i el 8 de novembre passat.
El CDR d'Igualada, la Conca d'Òdena i el Bruc ha denunciat que la investigació "es basa en un informe dels Mossos que, al seu torn, es nodreix dels atestats policials del mateix cos en referència als fets ocorreguts durant la jornada de vaga general del 8 de novembre".
En aquest sentit, el CDR assegura a través d'un comunicat que les persones investigades ho són per "ser titulars de vehicles la matrícula dels quals els Mossos van incorporar als seus informes".
A més, denuncien que tres de les persones que han rebut la citació per anar als jutjats "van ser suposadament identificades visualment pels agents que signen l'informe".
El CDR alerta del "risc" que els Mossos "atribueixin a una sola persona la qualitat de 'participant actiu' en una mobilització d'entre 200 i 300 persones" i denuncien que els Mossos han argumentat que el motiu per incloure'ls a l'informe és que "es tracta de persones conegudes per participar en diverses concentracions i manifestacions".
Per tot plegat, el CDR manifesta la seva "oposició més contundent" a l'inici de les diligències prèvies d'aquest procediment i es reafirma en els diferents actes de protesta i mobilització que va haver-hi arreu del país durant les jornades de vaga general.
L'agrupació assegura que la del 8 de novembre va ser "una jornada de mobilització general arreu del país en defensa de la dignitat i de la democràcia" i considera que va ser un "crit unànime del nostre poble en demanda de llibertat i d'una República que ens alliberi d'un estat demofòbic i lliberticida com ho és l'espanyol".
Davant d'aquesta situació, el CDR ha assegurat que no deixarà sola "cap ni una" de les persones investigades i han avançat que se seguiran mobilitzant arreu de la comarca "per acompanyar les investigades".
A més, el CDR presentarà mocions als Ajuntaments perquè les institucions manifestin la seva "oposició pública" a l'inici de les diligències contra aquestes 51 persones.
El primer Ajuntament on s'ha presentat la moció és al d'Igualada.
El ple municipal de la capital de l'Anoia va aprovar el text aquest dimarts al vespre amb el suport dels grups d'ERC, la CUP, CDC i Decidim Igualada, mentre que el PSC es va abstenir i el PP va votar-hi en contra.
En el text de la moció s'acorda manifestar l'oposició a l'inici de les diligències prèvies contra les 51 persones; mostrar públicament la solidaritat amb els 51 investigats; reafirmar el reconeixement cap a les mobilitzacions massives de caràcter no violent que el poble català ha protagonitzat els darrers mesos; i traslladar l'adopció de l'acord al jutjat d'instrucció número 1 d'Igualada, a l'associació Drets, a l'organització Alerta Solidària, a l'ANC i a Òmnium Cultural.

Response: Els CDR de l’Anoia han impulsat mocions als ajuntaments de la comarca per mostrar el seu suport a les 51 persones acusades d’un presumpte delicte de desordre públic pel bloqueig de la N-II durant les protestes dels dies 3 d’octubre i 8 de novembre. El Ple d’Igualada n’ha aprovat la primera amb el suport d’ERC, CiU, la CUP i Decidim.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Moment històric amb l'entrada dels presos electes al Congrés.
Junqueras, Rull, Turull i Sànchez han entrat a l'hemicicle entre aplaudiments, i s'han abraçat i fet petons amb els diputats.
Tot seguit, els presos electes s'han assegut al seu escó al Congrés i al Senat fent aterrar l'excepcionalitat al cor de la política espanyola.
Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull estan ocupant ja la seva cadira a l'hemicicle de la cambra baixa mentre que Raül Romeva fa el mateix a la cambra alta per participar de la sessió constitutiva.
El moment serà d'alt voltatge polític -i també emocional- i impactarà en la campanya electoral.
Els presos han arribat custodiats per la policia des de Soto del Real fins a l'hemicicle, però un cop allà tenen llibertat de moviments.
I una de les escenes que s'esperen és la probable salutació que adreçaran a Sánchez.
Fonts pròximes a Junqueras admeten que aquesta és una de les accions que es poden acabar produint durant la sessió.
La reacció del líder del PSOE serà escodrinyada des de tots els punts de vista.
Allargarà la mà?
Evitarà la salutació?
Batet i Cruz portaran les regnes d'una insòlita sessió
Però el focus mediàtic perseguirà tots els gestos i interaccions, així com qualsevol tipus de reacció que puguin tenir els líders d'altres formacions de la cambra que els acusen de ser uns "colpistes".
Per primera vegada, 24 diputats d'extrema dreta ocuparan bancada.
Els presos electes ni podran reunir-se amb els seus respectius grups ni podran atendre els mitjans de comunicació, però la seva sola presència ja és tot un missatge de l'efecte bumerang que ha acabat tenint la judicialització del conflicte.
De fet, en el moment en què Junts per Catalunya i ERC van apostar per escollir-los com a candidats per demostrar que, malgrat la situació de presó preventiva, tenen els seus drets intactes perquè encara no han estat condemnats, ja es buscava que a Madrid es fos conscient que difícilment es podrà governar si no s'afronta de cara el conflicte i es desfà el camí dels tribunals.
El laberint jurídic aterrarà també a les corts espanyoles
El laberint jurídic en què ha quedat atrapat durant un any i mig el Parlament, on totes les rutines han quedat alterades per l'existència d'electes empresonats i a l'exili, aterrarà ara al Congrés i al Senat.
La primera patata calenta arriba a la mesa que presidirà Meritxell Batet abans fins i tot de constituir-se: el Tribunal Suprem ja ha dit que serà aquest òrgan qui haurà de decidir la suspensió dels diputats processats, un moment que no està fixat en el calendari però que s'haurà de produir abans de la votació d'investidura de Pedro Sánchez.
El Suprem no dona per feta la suspensió automàtica, però deixa en mans de la mesa de Batet la decisió d'executar-la.
La primera derivada de suspendre'ls seria alterar la pròpia representació de la cambra, que es quedaria amb 346 diputats en comptes de 350.
Aquesta nova geometria seria favorable per a Sánchez, ja que la majoria per ser investit seria de 174 vots a favor i no de 176, amb la qual cosa podria ser escollit sense necessitar una abstenció dels independentistes.
Tot i això, la líder dels comuns, Ada Colau, ja ha deixat clar en una entrevista a TV3 que el seu espai no és partidari de la suspensió dels presos independentistes i Gerardo Pisarello és un dels components de la mesa.
Tot i que el PSOE té majoria amb Podem en l'òrgan de la cambra, arribat el moment els socialistes hauran de decidir si en la primera gran decisió clau s'alinea amb Ciutadans i PP, que ja demanen que s'acordi de forma immediata la suspensió.
Exportar el conflicte també a Europa
Més enllà de si són o no suspesos, l'independentisme té també com a horitzó exportar el conflicte al Parlament Europeu de la mà de Junqueras i de Carles Puigdemont.
El pas del líder d'ERC pel Congrés serà efímer perquè es presenta com a cap de llista a les europees amb la finalitat de convertir-se en el primer pres polític que és eurodiputat.
El seu objectiu és que la Unió Europea sigui conscient de la situació d'empresonament que pateixen uns dirigents d'un dels seus estats membre tot i tenir els seus drets intactes per haver organitzat l'1-O.
Puigdemont, per la seva banda, lliurarà també el pols per intentar aconseguir la immunitat i recollir l'acta tot i l'informe desfavorable encarregat pel president del Parlament Antonio Tajani.
En tot cas, la intenció de Sànchez, Rull i Turull és quedar-se al Congrés fins a la suspensió, de la mateixa manera que Romeva pensa fer-ho al Senat.
Ara, amb la possibilitat de mirar-lo directament als ulls des dels escons de l'hemicicle.
Acabada la sessió, tornaran tots a Soto del Real.

Response: Junqueras, Rull, Turull i Sànchez han ocupat el seu lloc a l'hemicicle de la cambra baixa. Romeva ha fet el mateix al Senat. Malgrat que allà tenen llibertat de moviments, els diputats no podran reunir-se amb els seus grups ni fer declaracions als mitjans. Ara, el Congrés i el Senat hauran de decidir sobre la suspensió del seus càrrecs.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
"La pel·lícula Yo también podria resumir la història del cinema espanyol.
Un director diu que farà una pel·lícula sobre la Guerra Civil i tots els altres diuen doncs jo també".
Amb aquesta ironia punxava Andreu Buenafuente els creadors i cineastes durant la gala dels Premis Goya de 2010.
Fa més d'una dècada que la broma segueix gaudint de vigència, ja que el sector de la cinematografia de tot l'Estat no ha fet pràcticament res per esmenar-ho ni per crear cap producte rellevant sobre aquella època.
És més, s'han estrenat encara més pel·lícules sobre la Guerra Civil, recaragolant històries ja explicades anteriorment des de noves perspectives.
En el 90è aniversari de la proclamació de la República Catalana (i de l'espanyola), es posa de manifest la manca de varietat de pel·lícules i produccions cinematogràfiques que expliquin aquells fets o, simplement, centrin la seva trama en aquells anys convulsos.
La majoria dels films que s'han fet sobre la Segona República estan permanentment relacionats amb el final d'aquella etapa i el cop d'estat militar que provoca la guerra.
Només un telefilm s'escapa d'aquesta repetida consigna guerracivilista en el cinema, en referència a l'etapa de 1931 a 1939.
El 2011, sota la producció de Minoria Absoluta, el guió del periodista Toni Soler i la direcció de Manuel Huerga, es va estrenar 14 d'abril.
Macià contra Companys, l'única ficció cinematogràfica, que posa el focus en aquells tres dies de republicanisme català en efervescència.
El director de Salvador -una de les millors obres de la cinematografia catalana, que explica la vida de Salvador Puig Antich, la seva detenció i la seva cruel execució- vesteix un original film a través d'un fals documental i explica la història d'aquells dies d'abril a través dels seus personatges principals.
Macià, Companys, Tarradellas, Castells, Alfons XIII... tots passen per la càmera com si estiguessin entaulant una conversa amb un entrevistador, creant una realitat alternativa on graven un documental de format modern.
A partir d'aquesta llicència creativa i temporal, els protagonistes d'un dels episodis crucials de la Catalunya de segle XX, Francesc Macià i Lluís Companys, comenten els fets en primera persona mirant directament a l'espectador, mentre una càmera curiosa ens ajuda a reviure el que va passar a Barcelona entre el 14 i el 17 d'abril del 1931.
No s'havia fet res similar i ni tan sols se n'ha tornat a crear des que s'hi assembli.
El sector cinematogràfic ha buscat, en canvi, tota mena de punts de vista de la Guerra Civil espanyola: el seu origen, els detonants, els protagonistes, els criminals, les conseqüències, les històries paral·leles o fins i tot ser un mer escenari d'altres històries d'amor, investigació o drama.
Amb els dits de les dues mans es poden comptar els films contemporanis que han seguit aquesta línia amb la Segona República.
Matar un president (12/12)
Lluís Companys, una figura única en la cinematografia catalana
El 123è president de la Generalitat, afusellat pel franquisme el 1940, és la personalitat política catalana amb més adaptacions i pel·lícules
La història contemporània del segle XX i XIX de Catalunya pateix fortes mancances en la cinematografia catalana -també l'espanyola- i segueix sense trobar espais per a la creació.
La lengua de las mariposas (1999) de José Luis Cuerda se centra en la Galícia de 1935.
El telefilm Clara Campoamor explica el moviment feminista de 1931, que aterra amb la Segona República.
Bèlle Epoque (1992), guanyadora de l'Oscar a millor film de parla estrangera, se centra en els anys previs a la Segona República i amb la proclamació d'aquesta a Jaca.
Les poques (encara que bones) històries sobre aquella època no s'han centrat, en cap cas, en Catalunya.
Si hi ha aparegut algun element, ha estat en films de la Guerra Civil o del cop d'estat, sempre com a ingredient del guió, mai com a escenari o fil conductor principal.
El cinema, canalitzador de milions d'històries del passat, té un deute pendent amb la Segona República i els fets del 14 d'abril.
Un deute que no es pagarà aviat ni amb cap expectativa de qualitat.
90 anys de l'embat republicà
14 d'abril de 1931: Macià proclama la República catalana i el rei fuig
La monarquia és abatuda i Alcalá Zamora assumeix la presidència del govern provisional del nou règim republicà

Response: Gairebé no existeixen pel·lícules sobre la Segona República espanyola i menys sobre la catalana. Gran part de la filmografia d’aquesta època versa sobre la seva caiguda o el començament de la Guerra Civil Espanyola. Com a excepció, destaca el film “14 d’abril: Macià contra companys”, un documental presumptament enregistrat el 1932 però amb una estètica pròpia del 2010.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El 19 de setembre de 1893, Nova Zelanda va permetre el vot de les dones.
Va ser el primer estat on es va reconèixer aquest dret.
Uns anys més tard, el 1918 a la Gran Bretanya, quan tot just aquest dimarts se celebra el centenari d'aquella històrica efemèride, les dones van poder votar en unes eleccions generals angleses.
Van fer-ho amb restriccions, però mesos més tard, a finals d'aquell mateix any, es va donar llum verda a la llei definitiva de sufragi femení.
Homes i dones van començar a votar amb (aparent) igualtat de condicions.
Les dones havien començat a lluitar per aconseguir els seus drets polítics molt abans del 1893, amb reivindicacions sobretot des de l'àmbit literari.
Tal com explica l'historiador David Fernández al seu bloc, la visió tradicional del paper de la dona, generalment influenciada per la religió, era la d’una dona dedicada a la vida privada.
Criar i educar els nens i nenes, tenir cura de les tasques de la llar i ser complaent amb el seu marit eren les seves principals funcions.
En el cas de les dones de classe alta, en ocasions també tenien accés a la cultura.
Fora de l'espai domèstic la dona no tenia ni veu ni vot.
Aquesta situació va començar a canviar amb el desenvolupament de la Il·lustració i posteriorment de les idees impulsades pels revolucionaris francesos.
A finals del segle XIX, Nova Zelanda va ser el primer estat on es va reconèixer el dret a vot per a la seva població femenina.
El 1902 el sufragi femení es va aprovar a Austràlia, el 1906 a Finlàndia i el 1913 a Noruega.
El 28 de maig de 1917, el Parlament britànic va aprovar el projecte de llei de sufragi femení pel qual es concedia el vot a les dones al Regne Unit, tot i que encara era limitat a les majors de 30 anys que fossin caps de família.
Mesos més tard, avui fa 100 anys, es va consumar la victòria.
Parcial, però victòria de totes maneres.
Les dones van poder votar per primera vegada quan ja feia ben bé mig segle que el moviment sufragista s'obria pas.
Aleshores podien votar els homes majors de 21 anys.
Les dones, en canvi, van poder exercir el dret a vot aquelles que tenien més de 30 i complien un seguit de requisits.
Aquest primer pas, però, va obrir la porta a un avenç definitiu que va acabar, a finals del 1918, amb l'aprovació de la llei definitiva de sufragi femení.
La Primera Guerra Mundial, punt d'inflexió
La situació de la dona va canviar amb l’esclat de la Primera Guerra Mundial.
La incorporació de bona part dels treballadors dels països industrialitzats als respectius exèrcits, va fer que moltes dones comencessin a treballar a les fàbriques per tal de contribuir a l’economia de guerra nacional.
El seu paper en la rereguarda va ser fonamental durant el conflicte: tenint cura dels ferits com a infermeres, com a treballadores a les fàbriques d’armament i municions, en la indústria tèxtil i en altres àmbits estratègics.
Les dones europees havien aconseguit la igualtat econòmica, i per tant, el següent pas era aconseguir la igualtat política.
Els governs que havien demanat la seva col·laboració a l’economia de guerra, en molts casos no s’hi van poder negar.
Durant el període d’entreguerres (1919-1939) la població femenina de molts països va aconseguir el dret a vot: als nous estats europeus sorgits després de la guerra –Polònia, Irlanda o Hongria – o als països on el sistema polític va canviar – l’Alemanya de Weimar, o Àustria-.
Als Estats Units les dones van poder votar el 1920, i a la majoria de països desenvolupats el vot femení era una realitat en començar la Segona Guerra Mundial.
Tot i així, encara existien algunes vergonyoses excepcions com França o Suïssa.
En el cas d’Espanya, les dones van poder votar per primera vegada a les eleccions del 1933, a la Segona República .
Ho recordem amb aquest vídeo de l'agència EFE, quan es van commemorar els 80 anys d'aquest primer sufragi femení.

Response: El 1918 el Parlament britànic va aprovar la llei que reconeixia el dret a vot a les dones majors de 30 anys. Però la pionera va ser Nova Zelanda, el 1893, seguida d’Austràlia, Finlàndia i Noruega. Durant l’època d’entreguerres es va reconèixer el sufragi femení en gairebé tots els països, entre ells Espanya (1933).


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
"Raval VS Blackstone".
Aquest és el nom amb què el Sindicat d'Habitatge del Raval de Barcelona ha presentat la campanya de resistència al desnonament amb data oberta que amenaça deu famílies del número 99 del carrer Hospital, una trentena de persones en total.
Els veïns no s'han arronsat i amb el suport del Sindicat de Llogaters i la Plataforma Raval Nord, entre altres, han programat activitats ininterrompudes des d'aquest dilluns fins al 15 de juliol, que han presentat en una roda de premsa aquest dilluns.
Hi haurà tallers, xerrades, àpats populars i cinema a la fresca i també se celebraran assemblees de col·lectius del barri.
El Sindicat d'Habitatge del Raval també ha anunciat que els pròxims quinze dies convocaran "escraches oberts" contra directius del fons d'inversió immobiliària.
Durant aquestes dues setmanes, el desnonament es podrà produir en qualsevol moment i els col·lectius volen mantenir-se en alerta permanent.
És el tercer desnonament que han d'afrontar les famílies que ocupen l'immoble des de fa deu anys però és el primer que es pot produir per sorpresa.
A l'habitatge hi viuen vuit menors.
La portaveu del Sindicat d'Habitatge del Raval (SHR), Joana Sales, ha avançat que intentaran evitar el desnonament amb dents i ungles i ha reivindicat la tasca dels col·lectius d'habitatge al barri.
"Sense nosaltres hi hauria més narcopisos i més veïns expulsats", ha defensat.
Sales ha denunciat que les institucions no han donat resposta a la situació de les famílies del carrer Hospital.
Blackstone ofereix tres lloguers socials
Poc després de la roda de premsa al carrer Hospital, la regidora d'Habitatge, Lucía Martín, ha fet públic que Blackstone ha presentat una oferta a les famílies.
Concretament, oferir tres lloguers socials a les tres famílies més empobrides i llogar la resta d'immobles a preus per sota de mercat.
Això implicaria que la resta de famílies haguessin de recórrer als serveis municipals i que alguns pisos de l'edifici sí que es llogarien a preu de mercat.
Martín ha valorat positivament la proposta.
"Estem evitant un nou cas de gentrificació, hem aconseguit fer moure Blackstone gràcies a la pressió ciutadana", ha argumentat.
Segons la regidora, no és la primera oferta del fons voltor, que inicialment proposava reallotjaments a algunes famílies i posar en lloguer tots els immobles a preus de mercat.
El consistori ha traslladat l'oferta del fons a l'SHR, que encara no l'ha comunicat a totes les famílies.
La proposta de Blackstone, però, queda lluny de les exigències dels col·lectius d'habitatge, que demanen l'expropiació del bloc i lloguer social per a tots els pisos.
Fonts de l'SHR confimen a NacióDigital que consideren insuficient la proposta feta pel fons voltor.
A la roda de premsa, Sales ha avisat que l'única solució que contempla l'SHR és que les famílies puguin quedar-se a casa seva i assegura que no acceptaran "l'almoina" de l'Ajuntament en forma d'habitatge provisional per a les famílies i que si el desnonament es consuma, reallotjaran els afectats al barri.
Com a màxim un parell a preu de mercat
En aquest sentit, el portaveu del Sindicat de Llogaters, Jaime Palomera, ha demanat "parar els peus" a Blackstone.
"L'expropiació de l'edifici no hauria de costar a l'Ajuntament no un euro més del preu de saldo al qual el fons va adquirir el bloc", ha dit.
Demandes a l'Ajuntament, el Govern i l'Estat
Els col·lectius implicats en la campanya Raval VS Blackstone exigeixen la implicació de les administracions en el cas, que consideren paradigmàtic de la situació d'emergència habitacional que es viu arreu de Catalunya.
"La Cosntitució reconeix la possibilitat de subordinar la riquesa a l'interès general", ha recordat Palomera, que ha acusat l'Estat de posar la "catifa vermella" als fons d'inversió.
La Tatiana també ha criticat l'Ajuntament, després que la Guàrdia Urbana desallotgés dissabte un local ocupat pel Sindicat d'Habitatge del Raval ubicat al costat del número 99 i que el col·lectiu volia utilitzar com a quarter general per la campanya Raval VS Blackstone.
"No permetrem que s'omplin la boca de polítiques socials i després mirin cap a una altra banda", ha etzibat.

Response: El barri del Raval s’ha unit per evitar que el gegant immobiliari Blackstone desallotgi l'edifici del carrer Hospital 99, habitat per una trentena de persones. El desallotjament es pot executar en qualsevol moment durant els pròxims 15 dies, per això entitats del barri han organitzat activitats sense pausa durant les 24 hores del dia fins al 15 de juliol.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La taula de negociació entre els governs català i espanyol que van pactar ERC i el PSOE comença a caminar avui.
Les dues delegacions es reuniran a les 16.30 a la Moncloa, on després el president de la Generalitat, Quim Torra, en farà una valoració.
Ara per ara, no s’ha fet públic si Pedro Sánchez també compareixerà.
La impossible taula de diàleg i el tren que va fer ric Rockefeller | Editorial de Vicent Partal
Ahir a última hora les dues parts no havien tancat cap ordre del dia ni els continguts de la reunió, o si més no no els van fer públics.
El servei de protocol del govern espanyol enllestia els últims detalls sobre la sala on es farà i el tipus de taula.
És segur que no hi haurà mediador, tal com ha reclamat JxCat fins al darrer moment.
La figura del relator no es va incloure al pacte entre els republicans i els socialistes, però sí que es manté el compromís de sotmetre qualsevol acord a votació amb una consulta a Catalunya.
Qui és qui a la taula de negociació?
A banda i banda de la taula hi haurà vuit representants de la Generalitat i vuit del govern espanyol.
Per part catalana, hi seran el president, Quim Torra; el vice-president, Pere Aragonès; els consellers Alfred Bosch i Jordi Puigneró; les diputades Marta Vilalta (ERC) i Elsa Artadi (JxCat); Josep Maria Jové, ex-mà dreta del vice-president Oriol Junqueras; i Josep Rius, ex-mà dreta del president Carles Puigdemont.
Torra i Aragonès només participaran en aquesta primera reunió i en aquelles en què s’hagin de segellar possibles acords amb el govern espanyol, mentre que els altres sis membres formaran la delegació catalana permanent.
La Generalitat defensarà que per a resoldre el conflicte polític entre Catalunya i Espanya cal l’amnistia, la fi de la repressió i la desjudicialització de la política, i a més argumentarà que el millor instrument per a resoldre’l és un referèndum acordat.
Ara com ara, no se sap la proposta que farà el govern espanyol, tot i que Sánchez, a la reunió que va fer amb Torra el 6 de febrer a Barcelona, li va lliurar un document de quaranta-quatre propostes per a començar a resoldre els greuges i deutes històrics de l’estat espanyol amb Catalunya.
Tanmateix, el govern considera que aquests punts s’han d’encarar a l’espai corresponent, la comissió bilateral Generalitat-estat.
En canvi, en aquesta taula de negociació s’hi ha de parlar de la repressió i el referèndum, però el govern espanyol ho defuig.
A la delegació espanyola, a més de Sánchez, hi haurà la vice-presidenta primera, Carmen Calvo, i quatre ministres del PSOE.
Per part d’Unides Podem, hi haurà el vice-president segon espanyol, Pablo Iglesias, i el ministre Manuel Castells, ambdós partidaris del referèndum però ara disposats a defensar la posició oficial del govern de coalició amb el PSOE, més pròxim a les tesis dels socialistes: no permetre cap referèndum sobre la independència de Catalunya.
La reunió entre governs arriba catorze mesos després de la cimera de Pedralbes, en què es va pactar la Declaració de Pedralbes.
El fet que la Generalitat proposés un mediador i que el text parlés d’un diàleg amb ‘seguretat jurídica’ –eludint la constitució espanyola– va desfermar la fúria de la dreta política i mediàtica espanyola, que va convocar una manifestació amb l’extrema dreta a la plaça Colón de Madrid.
L’única virtut del diàleg | Anàlisi de Pere Martí
En aquella situació, i sense que l’independentisme estigués disposat a aprovar el pressupost espanyol per la coincidència amb el començament del judici al Tribunal Suprem espanyol, Sánchez va fer-se enrere.
Va trencar els ponts de diàleg amb la Generalitat, va convocar eleccions espanyoles el 28-A i es va distanciar de l’independentisme tant com va poder, amb una retòrica agressiva durant mesos, que va portar-lo fins i tot a no despenjar el telèfon al president Torra.
Després, la repetició dels comicis el 10-N i la dependència dels vots d’ERC per a la investidura va rebaixar el perfil més dur de Sánchez, que es trobà obligat a pactar la taula de negociació per a obtenir l’abstenció dels republicans.
Però una volta investit Sánchez va incomplir el compromís de reunir per primera vegada la taula al cap de quinze dies de la formació de govern.
El president espanyol també va voler ajornar sine die la taula de negociació després de l’anunci de la convocatòria d’eleccions a Catalunya, però ERC va pressionar-lo –amb la dependència que té dels seus vots per a aprovar el pressupost– per fer-li fer marxa enrere, reunir-se amb el president Torra i fer la primera reunió.
Els republicans han lligat el seu suport al pressupost i a la legislatura espanyola als avenços de la taula de negociació, on l’independentisme es tornarà a enfrontar a les seves contradiccions i comprovarà a quin límit està disposat a arribar el PSOE per a resoldre el conflicte.

Response: Avui a les 16.30 es reunirà per primera vegada la taula de negociació entre el Govern català i l’espanyol a la Moncloa. La Generalitat exigeix l’amnistia, la fi de la repressió i un referèndum pactat. El Govern espanyol no ha concretat cap proposta, a part del document que Sánchez va entregar a Quim Torra a la reunió del 6 de febrer.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, i el grup parlamentari de JxCat, incloses les conselleres del Govern d'aquesta formació que mantenen l'acta de diputades -Elsa Artadi i Laura Borràs-, viatjaran del 5 al 7 de setembre a Waterloo (Bèlgica) per reunir-se amb Carles Puigdemont.
Hi faran una jornada de treball per abordar la tardor i inaugurar el curs polític, tal com ha avançat el 'Diari Ara', després de la reunió del grup al Parlament d'aquest dimarts, la primera després de les vacances.
Fonts de JxCat han explicat a l'ACN que la jornada començarà el dia 5 al matí per centrar-se en l'estratègia política de la formació.
Els dies 6 i 7 es prepararan propostes parlamentàries pel nou curs polític, així com també s'abordarà l'estructura i l'organització del propi grup.
A la jornada de treball també s'hi abordarà la sessió parlamentària del debat de política general, previst pels dies 2, 3 i 4 d'octubre.
Abans, i al llarg del setembre, s'espera que es resolgui la qüestió polèmica sobre els diputats suspesos pel jutge del Suprem Pablo Llarena.
Abans d'acabar el curs polític passat, a finals de juliol, el president del Parlament, Roger Torrent, va desconvocar el darrer ple després que JxCat i ERC no arribessin a cap acord sobre com aplicar la suspensió dels diputats.
JxCat manté que en cap cas acceptarà que Puigdemont quedi suspès de la seva acta de diputat parlamentari.
Aquest tema no s'hauria abordat en la reunió del grup d'aquest dimarts, tal com explica el 'Diari Ara' i ha pogut confirmar l'ACN.
La formació que presideix Jordi Sànchez planteja l'escenari de votar al ple del Parlament les suspensions dels diputats.
És a dir, que les suspensions es tramitin a la comissió de l'Estatut del diputat, i se sotmetin a la votació del plenari a posteriori.
A Waterloo també s'abordarà la formalització de la Crida Nacional que impulsa Puigdemont, amb el suport de Torra, Sànchez i el propi grup de JxCat.
El nou moviment obligarà la formació parlamentària a reorganitzar-se i reestructurar-se.
El PDeCAT també està pendent de com s'adapta dins de la Crida, que voreja les 60.000 adhesions.
Es preveu que entre la segona quinzena de setembre i la primera d'octubre se celebri la convenció que ha de decidir si la Crida esdevé un partit, una coalició, un moviment, i quin nom i marca acaba adoptant.
Fonts impulsores de la Crida consultades per l'ACN remarquen que l'objectiu és presentar-se tant a les eleccions municipals com a les europees sota la marca que s'aprovi a la convenció de la tardor.
La reunió de treball de JxCat, doncs, tindrà lloc just després que Torra pronunciï la seva conferència política, el dia 4, i que es titularà 'El nostre moment'.
El president del Govern ha avançat aquest dimecres que no hi presentarà pas un nou full de ruta, sinó la necessitat de "plans de contingència" per a totes les opcions.
En una entrevista a 'Vilaweb' el cap de l'executiu ha afegit que amb la conferència pretén "reprendre la iniciativa" i passar de la fase de la restitució a "una altra fase".
Sobre el contingut, Torra no ha volgut avançar massa però sí que ha deixat clar que no creu que s'hagi de tornar a fer un altre referèndum perquè és una "pantalla passada".
Pendents de Torra i Llarena
La jornada de treball del grup de JxCat a Waterloo també arribarà després de la citació del jutge belga per al magistrat del Suprem Pablo Llarena, pel mateix dia 4 de setembre, arran de la demanda civil de Puigdemont i els exconsellers.
Continua la incògnita sobre si Llarena s'hi presentarà o no.
L'Estat es planteja personar-se a Bèlgica per defensar la justícia espanyola, i no per donar suport a "actes privats" de Llarena, tal com ha informat el Ministeri de Justícia.
A Waterloo s'hi desplaçaran tots els diputats del grup, a més del president Torra, la portaveu i consellera de la Presidència, Elsa Artadi, i la titular de Cultura, Laura Borràs.
No es descarta que també hi puguin viatjar el cap del departament de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, el conseller de Territori, Damià Calvet, o Maria Àngels Chacón, titular d'Empresa i Coneixement, que tot i ser de JxCat o del PDeCAT no són diputats.
El conseller d'Interior, Miquel Buch, és l'altre membre del Govern amb carnet del PDeCAT, però es dona per fet que es quedarà a Barcelona perquè el 6 de setembre tindrà lloc la reunió de la Junta de Seguretat al Palau de la Generalitat.

Response: Torra visitarà Carles Puigdemont del 5 al 7 de setembre a Waterloo per encarrilar l’inici del nou curs polític. L’acompanyaran el grup parlamentari al complet amb les conselleres Elsa Artadi i Laura Borràs. Una de les qüestions a resoldre són les discrepàncies entre JxCat i ERC sobre la suspensió dels diputats processats que va ordenar el jutge Pablo Llarena.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Partit Popular català ja té nou president i nova direcció, elegida ahir en el 14è congrés.
Xavier García Albiol ha optat per una executiva amb deu vicesecretaris generals, una decisió que s'explica per la voluntat de reunir totes les faccions internes i afrontar la fase decisiva contra el procés amb un partit pacificat.
S'acosten els congressos provincials i García Albiol vol evitar que s'escenifiquin tensions internes.
El nou líder dels populars catalans va pronunciar una frase durant la seva presentació com a candidat que no va passar desapercebuda i que va repetir: "Jo vull guanyar eleccions, no congressos ni congressets", tot fent una crida a no entretenir-se en batalles internes.
L'afirmació tenia un punt d'irritació però el president del PP ha hagut de satisfer totes les famílies per aconseguir que el congrés transcorregués amb placidesa.
Hi són les principals figures institucionals del PP català, com la ministra de Sanitat Dolors Montserrat, i el delegat del govern, Enric Millo.
Albiol ha volgut, això sí, situar persones de la seva estricta confiança en posicions de relleu.
La guàrdia pretoriana badalonina
En la nova executiva hi ha les persones en qui García Albiol més confia: aquells que van formar part del seu equip de govern quan era alcalde de Badalona.
Són els més lleials, però també aquells a qui ha vist gestionar.
Un d'ells és Albert Fernández Saltiveri, nou vicesecretari general d'organització, la persona que tindrà cura de l'aparell intern, una peça bàsica si vol estalviar-se molts maldecaps.
També hi serà Elisa de Mata (responsable d'igualtat), que va ser responsable d'ensenyament i atenció a les persones grans a l'Ajuntament de Badalona.
I l'històric Ramon Riera, que va ser el primer tinent d'alcalde i presidirà el comitè electoral, un lloc sensible.
Riera i Albiol es coneixen de fa anys.
Ahir, quan el nou president recordava que en les primeres campanyes municipals ell mateix havia de penjar els cartells amb la seva cara, un compromissari va explicar que qui li aguantava l'escala era Ramon Riera.
Dirigents foguejats als ajuntaments
Albiol va ser alcalde de Badalona.
Ahir, recordant-ho, no va poder evitar les llàgrimes.
Ahir hi va haver moltes llàgrimes al congrés del PP, però les d'Albiol eren sinceres.
Badalona encara és una ferida oberta pel polític popular, que ha col·locat molts quadres emergents que s'han foguejat en eleccions locala.
A l'executiva hi ha Núria Carreras, regidora a Monistrol, molt lleial a Albiol, Daniel Serrano, regidor de Cornellà, i diversos consellers de districte de Barcelon, com Elisabet Jiménez (Ciutat Vella), José Antonio Calleja (Sants-Montjuïc) i Javier Barreño (Nou Barris).
Vicesecretaries per a tots
Albiol ha estat generós amb les "tribus" en pugna.
Segons alguns militants, en excés.
Ho és la jove diputada Esperança Garcia (a comunicació), que havia sonat com a possible secretària general.
El fernandisme ha aconseguit situar-hi la regidora de Barcelona Àngels Esteller (sectorials).
Manuel Reyes, que va ser alcalde de Castelldefels, serà vicesecretari d'acció política, un lloc important.
Reyes aspira a presidir el PP de Barcelona amb el suport d'Alberto Fernández.
Però també serà vicesecretari l'actual president provincial Alberto Villagrasa (municipal), molt content ahir, i Antonio Gallego, que li dona suport.
Sánchez-Camacho i Alberto Fernández, "intocables"
Alicia Sánchez-Camacho se'n va... però no del tot.
Ha deixat la presidència del partit, però continua de diputada i membre de la mesa del Congrés.
Albiol ha creat un càrrec per a ella, el de coordinadora d'acció parlamentària.
Alberto Fernández, tot un "clàssic", també hi serà, com a coordinador de relacions institucionals.
Luna i Llanos de Luna, la supervivència dels "pota negra"
En la direcció conviuran quadres de nova fornada amb figures històriques.
Una d'aquestes és Rafael Luna, diputat per Tarragona durant anys que va ser també secretari general.
Luna ha entrat a l'executiva com a membre designat directament per Albiol.
També en formarà part la que va ser delegada del govern espanyol a Catalunya, María de los Llanos de Luna.

Response: Xavier García Albiol ha estat proclamat nou president del PPC en el 14è congrés de la formació. El popular ha aprofitat per anunciar els membres que l’acompanyaran durant el seu mandat, amb noms rellevants com Enric Millo o Dolors Montserrat. A més, Albiol ha optat per crear deu vicesecretaries generals per no generar crispacions internes de cara als congressos provincials.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La Comissió Territorial d'Urbanisme de l'Aran, presidida pel secretari de l'Agenda Urbana i Territori, Agustí Serra, ha aprovat inicialment el Pla director urbanístic (PDU) de les activitats de càmping a l'Aran.
La nova norma ordenarà la implantació de nous establiments de manera sostenible des dels punts de vista ambiental, social i econòmic.
En total, la Val d'Aran disposa de 3.069 places de càmping i una superfície total de 20 hectàrees.
La superfície mitjana dels establiments és de poc més de dues hectàrees.
Tot el territori de l'Aran està inclòs a l'àrea geogràfica de muntanya, on es vol fomentar aquesta activitat econòmica, i cinc dels nou municipis aranesos tenen menys de 500 habitants: Arres, Bausen, Canejan, Es Bordes i Vilamòs.
Un dels objectius del Pla és fomentar la creació d'oportunitats laborals als micropobles.
A la Val d'Aran hi ha nou càmping repartits en sis dels nou municipis.
Bausen, Canejan i És Bordes, els tres amb menys de 500 habitants, no en tenen cap. Arres, Bossòst, Les i Naut Aran en tenen un.
Vielha e Mijaran, dos, i Vilamòs, tres.
Ordenant les noves instal·lacions
El Pla director concreta directrius generals que afectaran l'establiment de càmpings i que els ajuntaments hauran de considerar obligatòriament a l'hora d'autoritzar-ne de nous en els seus municipis, i també aspectes específics de disseny i ordenació per als de nova instal·lació.
També, estableix una sèrie de paràmetres que s'hauran de tenir en compte per autoritzar noves implantacions en sòl no urbanitzable i els creua entre sí, com són l'àrea geogràfica d'implantació; el grau de protecció del sòl; la superfície de l'establiment; els espais lliures que hauran de tenir els càmpings; les unitats d'acampada per hectàrea o la distància respecte al nucli urbà més proper.
De fet, només es poden habilitar càmpings en sòls de protecció especial a les àrees de muntanya i als micropobles, per fomentar l'activitat econòmica, exceptuant els espais de la Xarxa Natura 2000 o PEIN, si no compten amb una normativa aprovada que els permeti explícitament.
Catalunya compta actualment amb 350 càmpings situats en 181 municipis, que ofereixen més de 280.000 places d'allotjament.
Es concentren sobretot en les zones de muntanya (Alt Pirineu i Aran o Ripollès) i al litoral (Costa Brava i Costa Daurada, especialment) i tenen un pes molt rellevant en el sector turístic.
El turisme representa actualment el 12% del PIB català.
Com a exemple del seu impacte en el territori, en el 27% dels municipis que compten amb càmpings, les places d'aquests establiments superen la població censada.
La superfície mitjana dels establiments també és molt dispar, amb unes tres hectàrees de mitjana en càmpings de muntanya i unes set al litoral.
El 90% dels càmpings catalans no superen les deu hectàrees de superfície.
Regulació dels habitatges d'ús turístic
D'altra banda, la Comissió ha aprovat definitivament la modificació de les normes subsidiàries de planejament de la Val d'Aran, vigents a Vielha e Mijaran, amb l'objectiu de regular l'ús d'habitatge turístic en sòls amb ús residencial unifamiliar i plurifamiliar.
Es vol regular aquests usos de manera expressa, davant la pressió urbanística, i determinar la seva ubicació de manera ordenada, per evitar molèsties als veïns que viuen en edificis amb habitatges d'ús turístic, i les afectacions en el mercat immobiliari, per la reducció de l'estoc del mercat de lloguer, que provoca fortes distorsions en els preus.
Pel que fa als habitatges turístics existents prèviament a la modificació d'aquestes normes, es podran mantenir i, fins i tot, ser susceptibles de modificacions.
Únicament en el cas que aquests usos cessin, la rehabilitació de l'ús exigirà l'adequació a la regulació vigent en la matèria.
Tot i que les normes subsidiàries de planejament de la Val d'Aran abasten nou municipis, aquesta modificació únicament s'aplica al terme municipal de Vielha e Mijaran.
Adequació d'una nau a Les
La Comissió ha informat favorablement a l'adequació d'una nau existent al punt quilomètric 182,5 de l'N-230, al terme municipal de Les, per permetre l'emmagatzematge de biomassa.
L'expedient, formulat pel Conselh Generau d'Aran i tramès per l'Ajuntament de Les, vol permetre l'activitat d'emmagatzematge d'estella per a combustible en la nau.
Les obres inclouen l'adequació de 2.250 m2 de superfície de la nau, amb l'enderroc d'una part important de la nau existent, aproximadament el 50% de la superfície construïda actual.
També comprèn la consolidació i reforç estructural de la part de la nau a mantenir, necessària per a l'emmagatzematge d'estella; la substitució de la coberta de fibrociment per panells de xapa, i la renovació dels tancaments exteriors.
Tot plegat, compta amb un pressupost de més de 181.400 euros.
L'adequació de l'espai permetrà la gestió de boscos públics, i la producció d'estella per ser utilitzada en instal·lacions tèrmiques.
Entre les activitats previstes, es troba l'apilament puntual de troncs, l'estellat de troncs i emmagatzematge de la biomassa (estella), i la càrrega dels vehicles per a la distribució fins als punts de consum.

Response: La Comissió d’Urbanisme de la Vall d’Aran ha ratificat el Pla director urbanístic d’activitats de càmping. La norma neix amb el propòsit d’activar l’economia de les viles araneses, totes ubicades a zones de muntanya. Un dels seus objectius és harmonitzar les noves instal·lacions perquè siguin sostenibles ambientalment, socialment i econòmicament, i al mateix temps encaixin dins el paisatge urbanístic.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La comissió d'Urbanisme, Ecologia i Mobilitat de l'Ajuntament de Barcelona ha reprovat aquest dimecres la gestió de Mercedes Vidal com a presidenta de TMB per la seva gestió en la vaga de metro.
Han votat a favor el Grup Demòcrata, Cs, ERC, PPC, CUP i el regidor no adscrit, Gerard Ardanuy.
Només BComú i PSC, els partits del govern, hi han votat en contra.
La sessió ha estat realment tensa i el seu president, el socialista Dani Mòdol, ha amenaçat amb suspendre-la per les interrupcions i fins i tot algun insult proferit per representants dels treballadors, que han assistit com a públic.
Mercedes Vidal no ha intervingut i ha estat la tinenta d'alcaldia Janet Sanz qui ha defensat la posició del grup majoritari.
Sense intervenir-hi, Vidal ha assistit a un tens debat que ha acabat amb la seva reprovació, amanida amb diferents intervencions d'alguns representants dels treballadors, que l'han increpada acusant-la de "mentidera".
"I d'esquerres sous vosaltres?
Si sou més feixistes...
Doneu vergonya", ha exclamat un d'ells.
"No vull diners, els calers te'ls regalo.
Te'ls poses en un sac i te'ls endús", ha dit un altre.
El president de la comissió ha hagut d'aturar la sessió en diverses ocasions i ha amenaçat amb suspendre-la.
El socialista Dani Mòdol ha considerat "intolerable" que s'estigués insultant representants polítics, impedint, a més, la seva intervenció.
En el pla polític, les propostes de reprovació han estat presentades pel Grup Demòcrata i per Cs, tot i que el PPC també n'ha registrat una fora de termini.
El regidor del Grup Demòcrata Jordi Martí ha constatat que a Vidal "se li ha acabat el crèdit polític" per continuar amb la negociació, i que està "amortitzada" com a presidenta de TMB.
"Ha fracassat i ha de donar pas a altres persones que puguin negociar", ha conclòs Martí, que ha ironitzat que Mercedes Vidal va arribar "procedent de l'activisme i s'ha trobat amb què el món real és molt complicat".
El regidor de Cs Koldo Blanco ha criticat que el govern municipal hagi acabat "criminalitzant" els treballadors i hagi malgastat la carta de l'arbitratge, "llençant després la tovallola i renunciant a negociar".
Des d'ERC, Jordi Coronas ha considerat que retirar un complement de 32 euros al mes a partir de l'agost és "declarar la guerra" en lloc de solucionar el conflicte.
"Vostè està fent de fusible d'Ada Colau amb el conflicte de metro, i potser ja va sent hora que li toqui a ella mullar-se d'una vegada", ha opinat.
"Ja és hora que l'alcaldessa deixi de fer tuits i es posi a treballar, que comenci a treballar per solucionar els problemes que de veritat tenen els barcelonins i els treballadors de TMB", ha reclamat el regidor del PPC Javier Mulleras, que ha instat Colau a agafar el metro el proper dilluns a les 8 del matí.
"Que vagi amb les càmeres i vegi com pateixen els barcelonins", ha etzibat.
La regidora de la CUP María José Lecha ha defensat la vaga com un "dret de la classe treballadora" i ha apostat per reprovar Vidal "per la incapacitat d'aplicar el seu propi discurs abans de les eleccions".
Al seu parer, "l'enrocament" de la regidora de Mobilitat és "antològica" i l'ha acusada d'utilitzar arguments de la "dreta més rància i neoliberal".
En nom del govern municipal i també de l'Àrea Metropolitana, la tinenta d'alcaldia Janet Sanz ha expressat el seu suport a la presidenta de TMB.
"Confiem en tot el treball que s'està fent, en el que s'ha fet i en el que es farà", ha assegurat.
Sanz ha apuntat que a l'executiu no només li preocupa el que està passant al metro cada dilluns, sinó que li "obsessiona poder aconseguir un acord el més aviat possible".
"I ho hem demostrat i hem posat tots els esforços", ha assegurat.
Sanz ha defensat que s'han fet diverses propostes, però també ha recordat que hi ha límits legals.
"El que s'ha fet en altres moments de fer pagaments il·legals no es pot fer perquè això no genera seguretat jurídica a ningú", ha etzibat.
També ha preguntat a l'oposició quina és la seva proposta per desencallar el conflicte en lloc de dedicar-se només a reprovar, i ha subratllat que la Generalitat també té el seu paper en aquesta qüestió.
Igualment, el socialista Dani Mòdol ha preguntat als grups de l'oposició "què estan aconseguint amb les seves iniciatives".
"Algú sortirà més content d'aquesta sala?
Hauran ajudat en alguna cosa?
Jo veig més crispació que mai", s'ha queixat.

Response: Aquest dimecres s’han viscut moments de tensió en la Comissió d’Urbanisme quan s’ha procedit a votar dues mocions de reprovació contra Mercedes Vidal, presentades pel Grup Demòcrata i Ciutadans. Tots els partits de l’oposició hi han votat a favor. El Govern ha recolzat la gestió de Vidal i ha retret a l’oposició que generi més crispació en lloc d’aportar solucions.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'associació animalista AnimaNaturalis ha presentat dues denúncies davant la Delegació del Govern a les Terres de l'Ebre contra els organitzadors i controladors de correbous a Amposta i Aldover per presumptes "infraccions greus" de la llei que regula les festes tradicionals amb bous.
Una de les denúncies s'ha interposat contra els organitzadors i controladors de l'espectacle i comissió de bous d'Amposta, perquè durant el descans entre els correbous de la tarda i els bous embolats de la nit del passat 21 d'agost, "va haver-hi una apagada de totes les llums a la plaça a causa d'una avaria elèctrica sobtada que la va deixar completament a les fosques".
Segons exposen en la nota, tot i l'apagada "els controladors de l'espectacle van decidir donar inici al primer bou embolat de la nit, de manera que la comissió no va poder dur a terme les seves funcions com a controladors de l'espectacle per la manca de llum".
AnimaNaturalis assegura que el director de l'espectacle, mitjançant la megafonia, va demanar als pares la retirada dels menors i tot seguit va dir "suposo que els pares ja es faran càrrec dels menors", donant per fet que no hi havia menors a la plaça quan van deixar anar el bou, "malgrat que ningú va poder comprovar-ho", tampoc es va comprovar la possible presència de persones que "no tinguessin les condicions físiques per a participar-hi".
AnimaNaturalis considera que es podria haver incorregut en "una infracció molt greu".
Segons l´Article 8.12 de la Llei 34/2010 "La direcció de l'espectacle té l'obligació de suspendre'l, un cop iniciat, si hi concorre qualsevol altra circumstància sobrevinguda que disminueixi de manera manifesta les condicions de seguretat dels participants o els espectadors".
Si aquests fets fossen tipificats com a "infraccions molt greus", segons AnimaNaturalis es podria sancionar amb multes d'entre 60.001 a 150.000 euros.
A més, AnimaNaturalis assegura que el bou embolat va començar 45 minuts més tard de l'hora prevista, fet que també és una falta lleu que vulnera la llei de protecció animal i agreuja l'angoixa dels animals.
AnimaNaturalis va testimoniar aquests fets el mateix dia en què la nova entitat animalista nascuda a les Terres de l'Ebre va convocar la seva primera acció contra les festes amb bous al territori, precisament davant la plaça de bous d'Amposta.
Aldover els corrals eren massa petits
L'altra de les denúncies presentades és contra els organitzadors i controladors dels correbous a Aldover durant les Festes Majors del 4 de setembre, que ha estat interposada "gràcies a la tasca de col·laboradors d'AnimaNaturalis que viuen o passen l'estiu a diferents pobles de les Terres de l'Ebre", exposa la nota.
En el cas d'Aldover, un veí va enregistrar imatges "en les que es pot apreciar com els corrals, excessivament petits, custodiaven els bous, gairebé amuntegats per la manca d'espai, i amb prou feines es podien moure o estirar-se per a descansar".
A més, "no disposaven d'aigua per beure i a cap moment se'ls va refrescar amb aigua", asseguren.
AnimaNaturalis denuncia que els animals van romandre en aquestes condicions com a mínim entre 4 i 5 hores en un dia en què les temperatures haurien superat els 39 graus.
Segons l'entitat animalista, aquests fets contravenen l'article 7.4.a) de la Llei 34/2010, que determina que: "Els corrals han de complir les condicions necessàries (...) que permetin assegurar el repòs i el benestar dels animals, i han de disposar de subministrament d'aigua per a poder-los refrescar."
Aldover ja havia sigut denunciat pel primer bou embolat de la temporada a Catalunya, el 19 d'abril, per donar inici a l'espectacle perquè l'ambulància obligatòria que marca la llei encara no estava disponible.
Per últim, AnimaNaturalis afirma que ha presenciat durant aquesta temporada nombrosos bous capllaçats i assegura que la presència i participació de menors de 14 anys corrent darrere o al costat del bou, "és encara molt habitual".
Tot i això, lamenten que no ho poden denunciar "perquè encara que sigui molt perillós per a ells, la llei actual no especifica què significa ser participant o espectador en el cas dels bous capllaçats, ja que els carrers no estan delimitats amb barreres o tanques".

Response: AnimaNaturalis ha denunciat les organitzacions dels dos actes per suposades violacions greus de la llei que regula aquests esdeveniments. A Amposta, no van poder supervisar el primer correbou de la nit perquè una avaria elèctrica va deixar sense llum la plaça, mentre que a Aldover, els tancats dels animals no disposaven de la capacitat òptima per poder-se moure.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Consell d’Europa considera que el “caràcter generalitzat” dels maltractaments a les presons de l’estat espanyol és de “greu preocupació”.
Això és el que recull l’informe del Comitè Europeu per a la Prevenció de la Tortura després de visitar diversos centres penitenciaris, dos hospitals psiquiàtrics penitenciaris i un centre de menors a l’estat.
Dues d’aquestes presons són la de Picassant i la d’Albocàsser.
El Comitè Europeu per a la Prevenció de la Tortura també va visitar la comissaria de la policia espanyola de Sapadors, a València.
El document indica que continua existint un patró d’abusos a les presons i reclama a les autoritats espanyoles un “missatge contundent” contra aquests abusos.
L’informe remarca que la majoria de les persones han declarat que reben un bon tractament per part dels funcionaris, però subratlla que en tots els centres visitats hi ha hagut denúncies de maltractament.
“En totes les presons visitades els presos s’han referit a una sèrie de funcionaris que buscaven provocar conflictes o que utilitzaven qualsevol pretext per demostrar el seu poder sobre els reclusos”, diu el comitè, que subratlla que les denúncies d’abusos rebudes són “consistents i creïbles”.
I les denúncies recollides, que són aquelles que pel Comitè contra la Tortura tenen prou credibilitat, són molt crues.
A la comissaria de la policia espanyola de Sapadors, el Comitè recull diversos casos de cops i agressions, i d’insults racistes.
Per exemple: “Una persona (AEK) va al·legar que s’havia negat a permetre que sis agents de policia escorcollessin la seva cafeteria a València, cap a les quatre de la matinada del 22 de setembre del 2020.
I quan ell i els seus vuit amics van sortir de la cafeteria, li van demanar que anés a la comissaria perquè no els va mostrar cap document d’identitat.
A la comissaria, els policies li haurien retret que els negués l’accés a la seva cafeteria, i un li va dir que el multarien per no dur màscara.
AEK va respondre que no li importava i, segons sembla, va treure els diners necessaris per pagar la multa, i després el policia el va empènyer contra la paret i li va donar un cop de puny a la cara.
Altres agents el van agafar dels braços, els hi van retorçar i li van posar les manilles amb força.
A les 6.00 va ser traslladat a un centre mèdic d’urgència.
El metge del CPT va observar marques de manilles als dos canells i una hemorràgia subconjuntival a l’ull esquerre quan AEK va ser entrevistat unes deu hores després.”
Un altre: “Una persona va explicar que va ser detinguda al carrer a Torrent per sis agents el 19 de juny del 2020; que, després de posar-lo a terra, van procedir a donar-li diverses puntades de peu a les cames.
A més, mentre era traslladat en un vehicle a la comissaria amb les mans emmanillades a l’esquena, diu que li van clava un cop de puny a l’estómac i a la cara, aparentment perquè els agents volien que confessés un robatori.
En ingressar a la presó el 23 de juny, el metge de la presó va observar “hematomes periorbitals a l’ull esquerre” i una fotografia feta en aquell moment per raons administratives mostrava l’ull esquerre negre.”
I una denúncia “d’un ciutadà estranger amb un escàs nivell de castellà”, per uns fets de l’11 de juny de l’any passat: “Va ser detingut per agents de policia vestits de paisà i, una vegada posat a terra, el van apuntar amb una pistola al cap, i va rebre diversos cops de porra al cos. Afirma que el van posar en fila amb vuit sospitosos més i el van fer agenollar davant d’una paret mentre l’emmanillaven per l’esquena.
Posteriorment, el van portar en una racó, on diversos agents li van propinar múltiples cops de puny al cos; suposadament, també es van rebre aquest tracte dos sospitosos més.
Després d’unes sis hores d’estar agenollat, bo i emmanillat, tots els sospitosos van ser traslladats a la comissaria de Sapadors de la Policia Nacional de València.
Posteriorment va ser traslladat a l’hospital i va rebre tractament.”
La majoria de les denúncies de maltractament impliquen la policia espanyola, segons l’informe.
“Els maltractaments s’infligien suposadament per obligar els sospitosos a proporcionar informació o a confessar determinats delictes o per castigar-los per haver comès un suposat delicte”, diu el text.
Davant les denúncies de maltractaments, el comitè reclama a les autoritats espanyoles una “acció concertada per abordar el problema”.
En aquest sentit, demana al ministeri d’Interior i als caps de la policia un missatge clar per deixar clar que els abusos són il·legals i poc professionals i que seran sancionats.
Vegeu ací l’informe complet:

Response: Durant la visita a diferents centres d’internament d’Espanya, el Comitè per a la Prevenció de la Tortura del Consell d’Europa (CPT) ha documentat patrons d’abusos i maltractaments generalitzats, si bé es cert que la majoria de reclusos no tenen queixa dels funcionaris. El CPT ha demanat una resposta exemplar per part de les autoritats espanyoles per acabar amb aquestes conductes.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Picant sobre cada comarca o municipi, es desplega el seu nom i tota la informació sobre la incidència del coronavirus, els contagis detectats, els PCR fets o, en el cas de les comarques, les hospitalitzacions o les defuncions, tot amb dades d'entre el 9 i el 15 d'octubre.
També es pot desplaçar o fer més o menys gran el zoom de la imatge i seleccionar així millor els municipis.
La situació de la pandèmia segueix empitjorant arreu del país -els primers brots verds no arribaran, com a d'hora, abans de mitjans d'aquesta setmana-.
El risc de rebrot només s'ha moderat l'última setmana a 7 comarques, mentre que a 34 ha crescut i en una altra, s'ha mantingut força estable, cosa que ha provocat que, a 40 de les 42, encara hi hagi risc alt.
En el cas dels 62 municipis de més de 20.000 habitants, la situació ha millorat a 16 i ha empitjorat a 45, però el risc també es manté alt a 60, tots menys Sant Cugat del Vallès i Olesa de Montserrat.
Tot i això, en aquests darrers set dies, la velocitat de propagació s'ha mantingut força estable i fins i tot la Rt s'ha moderat lleugerament, de l'1,34 a 1,3, cosa que pot significar que la rapidesa en l'expansió es pot contraure, el primer símptoma de millora.
Malgrat tot, com que es manté per damunt d'1, creixen el nombre de positius dels 11.638 setmanals a 15.085 (ràtio de 196,6 per cada 100.000 habitants).
Això permet saber si el risc de rebrot és baix (menys de 30), moderat (entre 30 i 70), moderat-alt (entre 70 i 100) o alt (més de 100).
Les dades s'ofereixen per comarques i per als municipis de més de 20.000 habitants, a banda de nou més d'especial atenció per haver patit brots recentment (Balaguer, Canet de Mar, Canovelles, les Franqueses del Vallès, Mollerussa, Puigcerdà, Sant Just Desvern, Sant Pere de Ribes i Vilafant).
D'aquesta manera, 40 de les 42 comarques i 69 dels 71 municipis analitzats es troben en risc elevat de rebrot, i cap, en risc moderat-alt.
Una comarca i un municipi tenen un risc moderat i tan sols una comarca i un municipi, baix.
En canvi, la comarca amb millor situació és l'Alta Ribagorça, amb tan sols un positiu -el primer, en quatre setmanes- i un risc de rebrot de 8,3.
El Pallars Sobirà (índex EPG de 68,1) és l'altra comarca que no es troba en risc elevat, com sí que ho estan, per poc, la Conca de Barberà (110,6) o el Moianès (136,4).
De fet, la comarca que més ha millorat respecte la setmana passada és la Conca de Barberà (-505,6), molt per davant de la Terra Alta (-186), el Pla d'Urgell (-91,4) o el Priorat (-85,1), mentre que han empitjorat molt la Noguera (+524,1), el Baix Empordà (+320,7), el Pla de l'Estany (+304,2) o el Ripollès (+260,4).
Si es posa el focus en els municipis, només n'hi ha un amb risc de rebrot baix, Olesa de Montserrat (índex EPG de 26,5), mentre que Sant Cugat del Vallès (63) és l'altre de més de 20.000 habitants sense risc alt rebrot.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: Aquesta setmana s’han contagiat gairebé 4.000 persones més, però la velocitat de propagació s’ha estabilitzat i la Rt ha disminuït fins a l’1,3. D’altra banda, 42 comarques i 60 municipis de més de 20.000 habitants continuen en risc alt. Al mapa interactiu es poden consultar les dades quant a contagis, hospitalitzacions i defuncions.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El tercer i darrer debat de la campanya electoral dels Estats Units s’ha fet aquesta nit a Las Vegas (Nevada).
Comparat amb els dos anteriors, ha estat molt més educat i centrat en la política.
Però, així i tot, en bastants moments els candidats han recorregut als atacs personals i a les insinuacions d’afers sense base demostrable.
Els debats presidencials són un gran esdeveniment als Estats Units i totes les televisions dediquen grans espais a fer-ne el seguiment.
Moltes vegades amb programes paral·lels d’anàlisi i debat sobre el debat.
CBS News, per exemple, ha organitzat un grup de discussió (focus group, en anglès), amb habitants de Nevada, decidits a votar per un dels dos candidats o encara indecisos.
Una vintena.
Abans i després del debat, els integrants d’aquest grup han donat les seues opinions i, segurament sense voler-ho, han protagonitzat un dels moments de la nit.
Després de defensar l’un candidat o l’altre, quan el conductor del grup els ha demanat obertament si haurien preferit tenir dos candidats diferents de Clinton i Trump competint per la Casa Blanca, el vot ha estat gairebé unànime: no volien ni Clinton ni Trump.
Un dels membres del grup ho ha dit ben clar: ‘Amèrica s’ha equivocat de candidats.’
Malgrat tot, el debat ha estat molt més interessant i civilitzat que no havien estat els dos anteriors, i també molt més igualat.
Trump intentava clarament donar una imatge més presidencial per mirar d’eixir del pou on l’han dut les enquestes, gairebé sense cap possibilitat de guanyar.
I, a diferència dels debats anteriors, ho ha fet defensant les seues diferències amb Clinton en aspectes econòmics i d’immigració, com també de política exterior.
No s’ha pogut estar de fer les seues famoses interrupcions, però aquesta vegada molt limitades.
Tanmateix, el moment que ha sacsat l’audiència ha estat quan el moderador ha insistit a demanar a Donald Trump si acceptaria el resultat electoral, tenint en compte les acusacions que ha fet dient que havien estat falsejades i que hi havia un pla per a fer presidenta Clinton encara que els votants no ho volguessen.
Però Trump, una vegada i una altra, s’ha negat a dir si n’acceptaria el resultat o no: ‘Ja ho veurem.’
Aquesta actitud ha causat una onada d’indignació, perquè la transició pacífica i constructiva entre administracions és una tradició gairebé sagrada als Estats Units.
Clinton ha aprofitat aquest moment per atacar Trump amb molta duresa.
L’ha acusat de fer perillar el sistema mateix i ha intentat unes quantes vegades de vincular-lo amb Putin, dient que WikiLeaks, que ha fet públics episodis molt comprometedors sobre Hillary Clinton, formava part d’una campanya orquestrada per Rússia amb la voluntat d’afavorir el seu ‘candidat titella’, referint-se a Trump.
Trump hi ha respost dient que l’única titella era ella: titella dels grans negocis, de les corporacions i dels grups d’interès als quals ha estat vinculada durant tant temps.
Clinton també ha patit especialment quan Trump li ha retret els negocis estranys de la Fundació Clinton i alguns dels episodis no gaire edificants de la seua llarga carrera política.
Siga com siga, ja tot és dat i beneït, fora que apareguen novetats sorprenents que puguen alterar encara el curs de la campanya, com va passar amb les acusacions d’assetjament sexual, que molt probablement faran perdre les eleccions a Trump.
Passe què passe, la imatge d’aquesta campanya electoral del 2016 no pot ser més dolenta i la sensació, expressada pels membres del grup de discussió, que tots dos són uns mals candidats és una de les grans incògnites que ningú no sap dir si pesarà molt sobre l’electorat quan acudesca a votar, d’ací a vint dies.
(Ah, i, novament, els candidats no s’han saludat ni quan han entrat ni quan han eixit…)
Vegeu ací el debat:

Response: Donald Trump ha trencat avui a Las Vegas les regles del joc democràtic quan s'ha negat a dir si acceptarà la victòria de Hillary Clinton, després d’assegurar sense fonaments que els comicis estan manipulats. En aquest últim debat, els candidats han discutit de forma més civilitzada sobre economia i immigració, encara que hi ha hagut espai per als atacs personals.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El nou tipus de coronavirus (2019-nCoV) que té el seu origen en un mercat de carn de la ciutat de Wuhan (Xina) i que ha infectat de moment 221 persones i ha causat sis morts, és menys agressiu que altres coronavirus coneguts, segons els experts del programa de Sanitat Animal de l’Institut de Recerca i Tecnologia Agroalimentàries (IRTA).
Però, què saben els científics d’aquest nou coronavirus del qual encara es desconeix la causa inicial del brot i la seva capacitat de transmissió?
Científics de l’IRTA treballen d’ençà de fa anys en l’àmbit dels coronavirus, en concret amb el tipus de coronavirus MERS-CoV, i el 2016 van provar per primera vegada un prototip de vacuna per dromedaris -que són el reservori de MERS-CoV- per prevenir la seva transmissió i actualment segueixen investigant aquest coronavirus en altres espècies de camèlids, com alpaques i llames.
Els investigadors Joaquim Segalés i Julia Vergara-Alert, de l’equip d’investigació de coronavirus del programa de Sanitat Animal de l’IRTA, i el cap de la Unitat d’Alta Biocontenció de les instal·lacions del centre IRTA-CReSA, Xavier Abad, responen preguntes sobre aquest nou coronavirus trobat a la Xina.
És un virus de la mateixa família que la SARS (Síndrome Respiratòria Aguda Greu) i que el MERS (Síndrome Respiratòria de l’Orient Mitjà), malalties que es transmeten d’animals a humans, però també tenen capacitat de transmetre’s entre humans.
Se’ls diu coronavirus per la forma del patogen i principalment afecten el tracte respiratori, principalment els pulmons, causen malaltia greu i en alguns casos la mort.
Els principals símptomes són més intensos que una grip, amb febre, dolor i malestar general i problemes respiratoris.
Els primers casos van aparèixer a mitjans de desembre, en plena època de grip, quan a Wuhan (Xina) van començar a ingressar als hospitals diverses persones afectades per un procés de pneumònia.
Es va detectar que tots treballaven o visitaven amb freqüència el mercat de marisc i carn de Wuhan.
Encara es desconeix quin va ser l’origen de la infecció, tot i que s’especula que podria provenir d’animals infectats, com ja va succeir en els casos de SARS i de MERS.
Un estudi ha suggerit que les genetes o gat mesquer, i els pollastres, podrien ser portadors de virus però encara no està confirmat epidemiològicament.
Arran que el govern xinès informés del brot a l’OMS, el primer de gener de 2020 va clausurar el mercat i va començar el procés de desinfecció.
El mateix dia va morir el primer pacient i el dia 17, el segon, dues persones d’edat avançada amb problemes de salut previs.
El 7 de gener es va descriure el primer cas de persona infectada a Tailàndia i un altre primer cas al Japó.
Segons l’OMS, en els dos casos eren persones que havien visitat Wuhan i el 9 de gener es va relacionar la pneumònia amb el nou coronavirus.
En pocs dies, diversos centres d’investigació de tot el món, sobretot de la Xina, han aconseguit d’identificar seqüències genètiques del nou coronavirus, confirmant que té un 70% de similitud amb la SARS.
Ara s’estan realitzant esforços per aïllar el virus, conèixer-lo i desenvolupar vacunes o altres tractaments, i elaborar proves diagnòstiques específiques.
Segons les dades inicials, la mortalitat del nou coronavirus és de l’1,5%, però caldrà fer un seguiment diari per veure com evolucionen els casos.
Per ara, el ‘2019-nCoV’ es pot considerar menys agressiu en les seves conseqüències, comparat amb la SARS i el MERS.
L’epidèmia de SARS, amb l’últim cas reportat fa més de quinze anys, va provocar la mort de vuit-centes persones i va infectar unes vuit mil amb una taxa de mortalitat al voltant del 10%.
El MERS, encara actiu, però geogràficament contingut a la península Aràbiga, ha infectat a prop de 2.500 persones amb més de 850 casos fatals amb una mortalitat del 35%.

Response: El coronavirus 2019-nCoV es va originar al mercat de carn de Wuhan (Xina). Pertany a la família de la SARS i el MERS i es transmet d'animals a humans, però també entre humans. Provoca símptomes com febre, tos, malestar general i problemes respiratoris de moderats a greus. Ara per ara han mort sis persones i se n’han infectat 221.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'Ajuntament de Vic, a través de l'oficina de Creacció, ha impulsat una línia d'ajuts per a empreses que contractin persones en atur de llarga durada majors de 45 anys.
Tot i que en termes generals l'atur a la comarca ha disminuït el darrer any en un 14%, de les 2.800 persones aturades que hi ha en l'actualitat el 49% tenen més de 45 anys.
El regidor de Promoció Econòmica, Josep Arimany, ha explicat que el consistori ha destinat un pressupost total de 45.000 euros per a empreses que contractin persones en atur de llarga durada majors de 45 anys.
Des de fa dos anys ja existeix una iniciativa similar per afavorir l'ocupació entre els joves de fins a 30 anys, i enguany s'amplia també als majors de 45.
D'un contracte de com a mínim nou mesos, els ajuts subvencionen el cost de contractació laboral dels sis primers.
El regidor de Promoció Econòmica, Josep Arimany, ha explicat que l'any passat el projecte per beneficiar empreses que contractessin joves de fins a 30 anys va actuar directament sobre una vintena d'empreses.
El regidor que vetllarà pel projecte a partir d'ara, Arnau Martí (Vic per a Tots), ha explicat que espera que enguany, amb l'ampliació de la línia de subvencions a majors de 45 anys i la corresponent ampliació del pressupost, es pugui generar contractació entre aquest col·lectiu.
"És una bossa d'aturats que ens preocupa i que cal atacar no només amb les subvencions a les empreses sinó també amb la promoció de formació per capacitar-los i facilitar-los l'accés als nous llocs de feina".
Segons Martí, la formació és bàsica perquè els aturats majors de 45 anys puguin accedir a un lloc de treball "de més durada i més salari".
Els dos regidors han coincidit en assenyalar que esperen poder ampliar la dotació econòmica de cara a l'exercici de l'any vinent.
A la presentació de les dades, Gerard Hernández, propietari de Lasevaweb Global Web Services, nascuda al viver d'empreses de Creacció, a destacat la idoneïtat de les línies d'ajut.
"Quan es comença a construir una empresa, un ajut d'aquestes característiques és molt important per tirar endavant", ha remarcat.
En el seu cas, des que va començar amb el seu negoci de solucions tecnològiques per a empreses ha aconseguit incorporar set treballadors.
El regidor Josep Arimany s'ha mostrat satisfet de l'evolució de la taxa d'atur a Vic, que ha registrat un descens del 14% en relació a la de l'any passat, segons les dades elaborades per l'agència d'Emprenedoria, Innovació i Coneixement Creacció.
En total s'han registrat 1.523 contractes nous durant el 2016, dels quals un 84,25% han estat temporals i només un 15,75% han estat indefinits.
Per sectors, els registres de contractació més importants es donen al sector serveis, metal·lúrgic i agroalimentari.
La taxa d'atur comarcal està a l'11,45%, mentre que la de Vic se situa al 12,35% i es quantifica en 2818 persones.
Arimany ha assenyalat que els indicadors comencen a mostrar l'aparició de "brots verds", que van en concordança amb la línia de les dades de creixement comarcal, que indiquen que Osona és una de les comarques que més creix de Catalunya.
Segons les dades de Creacció, el 29,56% d'aturats fa menys de tres mesos que estan a l'atur (833).
D'altra banda, el 27% dels aturats són de llarga durada (761), és a dir, persones que fa més de dos anys que es troben en situació d'atur.
Per nivells de formació, el gruix d'aturats disposa d'estudis d'educació general (1605 persones).
Arimany ha també ha posat de relleu un gruix de persones aturades amb estudis universitaris que engloba un total de 172 vigatans.
El regidor ha explicat que entre els aturats de llarga durada majors de 45 anys, s'ha vist com un dels punts dèbils és la formació, ja que molts no disposen dels coneixements necessaris per desenvolupar tasques on hi ha ofertes de feina.
Per aquest motiu, un dels encàrrecs a Creacció és trobar aquests nínxols on les persones aturades tenen més mancances i formar-los perquè puguin accedir al mercat de treball.
Segons Creacció, les activitats amb més població aturada són les administratives i serveis auxiliars (552), indústries manufactureres (456), activitats domèstiques (409), comerç a l'engròs i al detall (330), hostaleria (223) i construcció (195).

Response: L’Ajuntament de Vic ha obert una convocatòria d’ajudes dotada amb 45.000 euros per contractar persones majors de 45 anys que portin més d’un any a l’atur. Aquest col·lectiu representa el 49% del total de desocupats del municipi. Les empreses que s’hi acullin tindran cobertes les despeses de contractació del primer semestre sempre que el contracte sigui d’almenys nou mesos.