Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El ple de l'Ajuntament de Reus ha aprovat la venda de l'Hospital Universitari Sant Joan de Reus a la Generalitat pel preu simbòlic d'un euro.
Aquest és un pas més per al traspàs de la gestió del centre que passarà a assumir el Govern mitjançant una Entitat de Dret Públic, en la qual el consistori mantindrà presència en el consell d'administració.
Està previst que el procediment es completi a finals de juliol.
Amb el canvi de titular, la Generalitat assumirà el deute de l'hospital.
L'aprovació ha comptat amb el suport del govern municipal (JxReus, ERC i Ara Reus) i Ciutadans, el vot en contra del PSC i l'abstenció de la CUP.
Abans del plenari, la Junta General de l'hospital també s'hi ha mostrat favorable.
L'alcalde de Reus, Carles Pellicer, ha afirmat que ha estat l'economia la que ha fet que hi hagi un canvi en la governança de l'hospital.
Però ha assegurat que serà l'única cosa que canviarà per als ciutadans perquè "es manté un servei de salut de qualitat i competitivitat".
Segons Pellicer, la Generalitat s'ha compromès a "mantenir i ampliar" la cartera de serveis.
"L'hospital Sant Joan continuarà sent un hospital de referència", ha remarcat.
L'alcalde ha recordat que el procés es va iniciar fa tres anys i que ha estat "llarg i complex".
De fet, està previst que finalitzi el proper 22 de juliol.
"No tenim cap dubte que és la millor solució atesa la situació" de deute del centre, ha indicat el batlle, que ha manifestat que "l'actual situació d'emergència ha posat de manifest la necessitat d'avançar els tràmits".
Deute i passos a fer
La situació econòmica de l'hospital l'ha explicada el regidor de Salut, Òscar Subirats, que ha apuntat que el centre va tancar el 2019 amb un patrimoni net, en negatiu, de 3.188.000 euros, mentre que l'exercici del 2019 va registrar un dèficit de 142.000 euros.
"Aquest patrimoni net és el que va situar la societat en causes de dissolució.
És llavors quan es va optar per la venda de la societat", ha apuntat.
L'aprovació de la venda per part del plenari i el consell d'administració és el primer dels quatre passos que falten per completar el procés.
Un primer punt que finalitzarà "a finals de maig o principis de juny" amb la signatura davant notari per part del consistori i de la Generalitat, tal com ha concretat Subirats en roda de premsa.
El segon és "l'assumpció de l'activitat sanitària" per part de les noves Entitats de Dret Públic (EDP) creades pel CatSalut.
D'una banda, Salut Sant Joan de Reus Baix Camp, que gestionarà l'hospital, i de l'altra Salut Terres de l'Ebre, que s'encarregarà de dirigir l'hospital comarcal de Móra d'Ebre, que actualment també està sota la influència de l'Ajuntament de Reus.
El tercer pas serà que la Generalitat adquireixi el deute a llarg termini que el consistori té amb els bancs pels crèdits per la construcció de l'edifici de l'hospital.
Finalment, caldrà traspassar l'immoble a l'EDP.
Subirats ha concretat que aquests dos darrers punts està previst que es facin simultàniament el 22 de juliol.
Crítiques al ple
En el ple telemàtic, PSC i CUP han estat crítics amb la gestió del traspàs que ha fet l'equip de govern.
La regidora del PSC, Sandra Guaita, ha afirmat que era "un dia trist" per a la ciutat.
"No és només un tema econòmic, és un tema del model de gestió.
Fins ara el teníem integrat i això ho perdem", ha apuntat.
També ha defensat la gestió que s'ha fet històricament de l'hospital i ha lamentat que la Generalitat no fes aportacions suficients per garantir-ne l'equilibri pressupostari.
"L'Ajuntament sí que pot gestionar l'hospital, el que no pot fer és gestionar-lo amb un dèficit per part de la Generalitat.
El problema és el mal pagament per part del CatSalut", ha comentat.
Des de la CUP, Marta Llorens, ha lamentat que qui gestionarà l'hospital serà una EDP i no l'ICS, tal com defensaven.
Llorens també ha denunciat "el joc de trilers" de les empreses de salut municipals i ha afirmat que el dèficit de l'hospital "ha estat fruit d'intentar organitzar el desgavell" de societats.
La cupaire també ha criticat que el personal sanitari no hagi cobrat la Direcció Per Objectius (DPO) dels anys 2017, 2018 i 2019, fruit del conveni laboral que marcava que si l'hospital tancava l'exercici econòmic en negatiu, el personal no rebia els diners.
Finalment, la portaveu de Ciutadans, Débora García, ha indicat que "el canvi no és cap pèrdua de serveis per als ciutadans", i ha defensat un model sanitari igual per a tot l'Estat, "no amb disset compartiments amb barreres d'accés al servei".

Response: El ple de l'Ajuntament ha aprovat la venda, pel valor simbòlic d'un euro, de l'Hospital Sant Joan de Reus a la Generalitat, que passarà a fer-se càrrec del seu deute. La raó d'aquest procés de traspàs, que està previst que finalitzi a finals de juliol, és la complicada situació econòmica de l'hospital.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El ple del Parlament ha aprovat incloure a l'ordre del dia el ple d'aquest dimecres la votació de la proposició de llei del Referèndum, amb 72 vots a favor, els de JxSí, la CUP i del diputat no adscrit Germà Gordó.
En un ambient crispat, hi han votat en contra el Cs, PSC i el PPC i CSQP, a excepció dels tres diputats Albano Dante Fachin, Joan Giner i Àngels Martínez Castells, vinculats a la direcció de Podem, que s'han abstingut.
En la segona votació, per fixar si s'eliminaven alguns tràmits parlamentaris ordinaris, JxSí i la CUP hi han votat a favor mentre que la resta de l'oposició no ha votat.
Tres diputats de CSQP hi han votat en contra, tot i que no coincideixen amb els que s'han abstingut en l'anterior votació.
Forcadell ha decidit obrir un període d'esmenes de dues hores, fins a dos quarts de 4 de la tarda.
En la nova represa del ple, poc després de la 1 del migdia, el portaveu parlamentari del PPC, Alejandro Fernández, ha demanat la paraula a l'hemicicle per explicar que han demanat la "nul·litat" de la publicació de l'admissió a tràmit de la llei del Referèndum al Butlletí Oficial del Parlament (BOPC) davant "la negativa" del secretari general a signar-ho.
El diputat dels populars ha preguntat a Forcadell quin "fedatari públic", doncs, n'avala la publicació.
"La majoria de la Mesa del Parlament", ha respost Forcadell apel·lant a l'article 112 del reglament.
L'article 112 del reglament del Parlament diu que la Mesa del Parlament, després d'acordar l'admissió a tràmit dels projectes o les proposicions de llei "disposa que es publiquin i, un cop escoltada la Junta de Portaveus, designa la comissió o les comissions que han de tramitar-os i obre el període de presentació d'esmenes a la totalitat".
Seguint aquest article, la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, ha dit que aquest article "no diu ni qui ni com ni quan" s'han de publicar.
Tot i que Forcadell ha instat a dur a terme la votació, l'ha interromput el diputat del PSC Ferran Pedret reclamant que es llegís en veu alta un informe dels lletrats.
Forcadell ho ha desestimat per haver-se repartit ja el documenta a la Mesa –"no en cal la lectura"-, i en recordar que els grups sol·licitants de l'alteració de l'ordre del dia es ratificaven malgrat els advertiments dels serveis jurídics que les decisions que es prenguessin poden estar "afectades" per les interlocutòries del Tribunal Constitucional.
També Carlos Carrizosa, portaveu parlamentari de Cs, ha defensat que rubricar una publicació com a Mesa enlloc del secretari general "no revesteix la formalitat necessària".
"I no la podem considerar vàlida".
"Enlloc del reglament diu que la publicació l'ha de fer el secretari; la mesa decideix i es publica", ha insistit Forcadell en tornar a reclamar que es procedís a la votació.
La votació s'ha dut a terme entre queixes però diputats com el no adscrit Germà Gordó ha advertit Forcadell que no ha "pogut" votar.
"No s'ha engegat i no he pogut, i voldria votar", ha defensat l'exdiputat de JxSí.
Forcadell ha demanat, llavors, que es repetís la votació que s'ha tancat finalment amb 72 diputats a favor (JxSí, CUP i Gordó), 60 en contra (Cs, PSC, PPC i la majoria de CSQP) i tres abstencions, les d'Albano Dante Fachin, Joan Giner i Àngels Castells, vinculats a la direcció de Podem Catalunya.
Forcadell ha instat just després que es procedís a una segona votació, en aquest cas per sotmetre al ple "l'exempció" d'alguns tràmits parlamentaris habituals, cosa que ha tornat a provocar les queixes de l'oposició per no haver aclarit quins tràmits se suprimirien.
Forcadell ha aclarit que es mantenien qualificació i tramitació, publicació de la iniciativa, tràmit d'esmenes i debat i votació final.
"La resta són els que s'exempten", ha afegit la presidenta de la cambra, com per exemple el pas per comissió o el debat a la totalitat.
En la segona votació, només hi han votat a favor els diputats de JxSí i la CUP.
Tres diputats de CSQP han votat en contra –segons la distribució d'escons, serien Hortènsia Grau, Marta Ribas i Jéssica Albiach– mentre que la resta de diputats de l'oposició no ha votat.
Alguns diputats han parlat de moments de "confusió" durant al votació.
De fet, hi ha dos diputats de JxSí que no consta que hagin emès vot.
Aquestes dues votacions s'han produït després que tant la portaveu parlamentària de JxSí com la de la CUP, Marta Rovira i Anna Gabriel, hagin invocat a primera hora d'aquest dimecres l'article 81.3 del reglament per tal d'alterar l'ordre del dia i incloure, per tant, la votació de la proposició de llei del referèndum.

Response: En un ambient tens i crispat, el ple del Parlament ha aprovat incloure la proposició de llei del referèndum a l'ordre del dia del ple de dimecres, amb els vots a favor de JxSí, la CUP i els vots en contra de Cs, PSC i el PPC i CSQP, amb alguna excepció.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La sala tercera del Tribunal Suprem espanyol ha confirmat l’acord de la Junta Electoral espanyola d’inhabilitar el president de la Generalitat, Quim Torra, com a diputat del Parlament de Catalunya.
El Suprem ha refusat les mesures cautelars sol·licitades per la defensa –ja va descartar les cautelaríssimes fa uns dies– i manté l’ordre de la JEC, tot i que diu que la inhabilitació de Torra com a diputat serà reversible si li acaba donant la raó quan es pronunciï sobre el fons del recurs.
El Suprem, a més, ha avisat el parlament que ha de ser el ple, i no pas la mesa, l’òrgan que recorri contra la decisió de la JEC.
D’aquesta manera, el Suprem dóna cobertura a la decisió de la JEC per a provar d’apartar el president Torra i es confronta amb l’autonomia del Parlament de Catalunya.
Tant el reglament de la cambra com la llei de Presidència i l’estatut recullen que els diputats del parlament i el president de la Generalitat només poden ser inhabilitats per sentència judicial ferma.
La sala segona del Suprem encara no ha resolt el recurs de la defensa de Torra contra la condemna del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), i encara trigarà uns mesos a pronunciar-s’hi.
El mapa jurídic de la situació del president Torra
‘Sóc diputat i president perquè així ho va decidir la ciutadania i ho va votar el parlament en la meva investidura, ratificant-ho el 4 de gener‘, va dir el president Torra poc després de fer-se pública la decisió del Suprem.
En aquest sentit, també va recordar que la mesa del parlament havia avalat la decisió amb una gran majoria.
‘No ha canviat res i no ens farem enrere’, ha afegit.
Ara correspon al Parlament de Catalunya de decidir si acata la decisió provisional del Suprem o bé continua batallant per defensar l’escó de Torra.
La reunió de la mesa en què s’abordarà la qüestió serà probablement dilluns, abans del pròxim ple previst.
Caldrà veure quina posició adopten els partits respecte de la decisió del Suprem i si Torra pot votar al ple, tal com va assegurar el president de la cambra, Roger Torrent.
La JEC ja l’ha apressat a executar immediatament la retirada de l’escó de Torra i a aportar la documentació que ho certifiqui.
A favor del parlament i del president hi ha l’informe dels lletrats de la cambra, que diu que Torra només pot ser inhabilitat amb una sentència judicial ferma.
També sosté que pot continuar com a president encara que li retirin l’escó al parlament, atès que la llei diu que s’ha de ser diputat per a ser elegit president, però no pas que s’hagi de mantenir l’escó per a continuar exercint el càrrec.
Els lletrats consideren que la decisió de la JEC és un acte administratiu nul, que no es pot declarar una ‘inelegibilitat sobrevinguda’ i que és un organisme incompetent per a resoldre aquest afer.
Conclouen que cal mantenir l’escó de Torra i esperar el pronunciament de fons del Suprem ‘per tal d’evitar que, mentrestant, es puguin produir danys irreparables’.
En un altre informe, els lletrats de la Generalitat també s’han pronunciat favorablement perquè Torra continuï com a president encara que sigui inhabilitat com a diputat.
Defensen que el cas contrari significaria una vulneració del dret fonamental de participació política i recorden que la constitució espanyola atribueix a una sola llei, amb moltes limitacions, la potestat d’establir i fixar les causes que impedeixen gaudir del dret fonamental a l’exercici d’un càrrec públic.
Amb el pronunciament d’ahir del Suprem, que refusa el recurs de Torra que demanava de suspendre cautelarment la decisió de la Junta Electoral espanyola (JEC), els lletrats mantenen vigent l’informe fet, ja que de moment no se’ls ha encarregat un nou pronunciament.
El cas de Torra podria acabar a la comissió de l’estatut dels diputats, que elaboraria un dictamen que s’acabaria sotmetent a votació al ple.
Tanmateix, acabi com acabi la batalla jurídica perquè pugui mantenir l’escó, Torra segurament podrà continuar com a president fins que rebi una sentència ferma del Suprem.

Response: El Tribunal Suprem espanyol manté l'ordre de la Junta Electoral espanyola d'inhabilitar Quim Torra en el seu càrrec com a diputat del Parlament de Catalunya. Els diputats del parlament només poden ser inhabilitats si hi ha una sentència judicial ferma, per tant, és el Parlament català qui té la decisió de la inhabilitació de Torra a les seves mans.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El cantautor Ramon Rodríguez (Barcelona, 1976), conegut com a The New Raemon, té molt clar que el que més li agrada és fer discos, incansablement.
Per això no tenia masses concerts previstos per presentar el seu setè àlbum, 'Coplas del andar torcido' (BMG), i ha aprofitat el confinament per fer el que l'omple més: escriure cançons.
Fer-ho l'ajuda a "trobar l'equilibri" i li fa "menys insuportable ser dins d'aquest sistema".
El seu nou disc, que es publica aquest divendres, fa referència a la dificultat d'encaixar dins un sistema "que no és gaire positiu, com estem veient ara", diu el cantant en una entrevista amb l'ACN.
Hi reflexiona a través d'un treball existencialista i cada vegada més poètic.
Com els últims tres discos, el músic de Cabrils (Maresme) ha gravat 'Coplas del andar torcido' a Sevilla, d'aquí la referència de les coples en el títol de l'àlbum.
La segona part del títol, té un doble sentit.
"Tinc una cama més curta que l'altra per un accident de moto fa molt anys, i soc una mica coix.
És com un acudit, em va semblar divertit", explica Rodríguez.
L'altre sentit és metafòric: "Caminar tort pel sistema que hem creat nosaltres, l'home, per tenir cert ordre, i no oblidem que tot és molt caòtic i controlar tant les coses ens pot portar a llocs incòmodes", reflexiona el cantant.
Com a artista, The New Raemon considera que els músics "són una tribu" exclosa d'un sistema "que no considera la seva feina com una feina".
El títol dels discos i de les cançons és important per al músic, ja que és a partir d'aquests que s'inspira i comença a crear melodies i versos.
"Totes les meves cançons parlen de mi, de com penso i com rebo les coses, l'obra sempre té un punt autobiogràfic", apunta.
Però també hi ha certa "fantasia", ja que les vivències en pròpia pell "les processes dins d'una cançó, que no deixa de ser cosa una mica abstracta".
Ramon Rodríguez reflecteix en les cançons tot allò que es qüestiona.
"Hem de qüestionar més les coses.
Jo les qüestiono, evidentment el sistema deu tenir coses que són positives, com tot, però estic enfadat amb aquest sistema, perquè és injust per la gran majoria dels ciutadans".
El confinament, hàbitat d'un escriptor de cançons
Amb el seu setè disc sortint a la llum, The New Raemon ja està covant el següent.
El confinament l'ha ajudat, ja que el seu entorn habitual per poder escriure és l'aïllament.
Les futures cançons són "molt boniques", lluny del context de la pandèmia.
"No vull parlar d'això, em sembla molt pervers utilitzar aquesta història ara mateix a nivell artístic", rebla.
Abans d'aquestes creacions, però, arriba aquest divendres el seu setè disc, que estava previst pel 24 d'abril i que la crisi pel coronavirus va obligar a posposar.
"Vaig pensar que el disc era menys important que tot el que estava passant", argumenta.
El cantant està en un moment en què fer discos l'omple més que cap altra cosa, per això no havia preparat "una gran gira", i havia decidit cuidar més el format de cada un d'ells.
"Clar que fa mal perquè no saps quan podrem fer concerts.
Un artista com jo que està acostumat a tocar sol amb una guitarra m'afecta menys que altres que potser ho patiran molt més", diu Rodríguez sobre el futur de les bandes en viu.
"Hi ha artistes mitjanets com jo, altres més per sota, i altres molt més amunt, i penso que són els que ho patiran més perquè la seva estructura és molt més grossa i necessiten fer concerts de gran aforament per mantenir aquesta estructura", afirma.
Cada vegada més poètic
'Coplas del andar torcido' és un àlbum que "requereix certes escoltes".
"No és un disc fàcil, s'ha d'anar escoltant, i si entres en l'atmosfera, la lírica i el que et suggereix, el pots gaudir molt", assenyala l'autor.
I és que cada vegada més, The New Raemon avança cap a la poètica.
Amb els anys, la seva lírica s'ha anat polint de forma més minimalista i les cançons tenen cada cop menys paraules.
El cantautor ho resumeix com a música existencialista.

Response: Ramon Rodríguez, cantautor nascut a Cabrils i conegut com a The New Raemon, ha publicat el seu setè disc, que porta el títol "Coplas del andar torcido". En una entrevista, el cantautor ha dit que s'ha dedicat a escriure cançons durant el confinament i que això l'ha ajudat molt, ja que és el que més l'omple.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Albert Batlle és el protagonista de l'arrencada del mandat municipal a Barcelona.
El PSC ha aconseguit l'objectiu de convertir-lo en responsable de la seguretat a la ciutat com a cinquè tinent d'alcaldia i la seva estrena ha sacsejat la capital catalana.
Batlle ha tornat al consistori on ja va treballar durant vint anys com a regidor socialista, entre el 1983 i el 2003, abans de convertir-se en secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i, després, en director dels Mossos d'Esquadra.
Un retorn per la porta gran a l'Ajuntament, assumint més poder del que havia adquirit en l'etapa anterior.
El 1999, Batlle se situava sota el focus mediàtic quan el seu fill va ser detingut en el marc d'una manifestació antifeixista el 12 d'octubre, Dia de la Hispanitat.
A diferència d'altres companys seus, el jove va ser alliberat la mateixa nit sense haver passat a disposició judicial.
El 2016, l'actual cinquè tinent d'alcaldia encara recordava l'episodi en una entrevista a La Vanguardia.
"Ha redreçat el rumb i va estudiar Arqueologia, això li va com l’anell al dit al seu perfil d’Indiana Jones", deia.
El xèrif de Collboni
Era molt difícil que si el PSC entrava al govern municipal de Barcelona, Batlle no assumís la cartera de Seguretat.
Al llarg de la campanya de les municipals, Jaume Collboni, va presentar-lo com la solució als problemes d'una Barcelona que patia una "crisi d'inseguretat" per culpa de l'executiu de Colau, segons insistien els socialistes en campanya.
L'any 1999, el fill de Batlle va ser detingut en una manifestació antifeixista del 12 d'octubre; a diferència dels seus companys, va ser alliberat la mateixa nit sense passar a disposició judicial
Amb Batlle, Collboni veu la possibilitat de fer tornar la capital catalana al camí iniciat pel PSC el 2006.
L'ordenança encara és vigent, després que Xavier Trias l'endurís i que Ada Colau no hagi aconseguit prou suports per enterrar-la, el seu objectiu a l'inici del mandat.
Ha estat l'encarregat d'impulsar un dispositiu policial sense precedents, amb una estratègia compartida amb la conselleria d'Interior de Miquel Buch i avalada per Colau.
Víctima d'una carta bomba
Batlle es va començar a familiaritzar amb la seguretat amb el seu nomenament com a secretari de Serveis Penitenciaris el 2003, càrrec que va ocupar fins al 2011.
Tot i ser una feina de despatx, no va estar exempta d'ensurts.
El 2009, una jove anarquista li va enviar una carta bomba, que no va tenir conseqüències.
La noia reclamava l'alliberament de l'històric pres Amadeu Casellas, que havia acusat Batlle de retirar-li permisos per unes declaracions crítiques amb els funcionaris de presons.
La noia finalment va ser condemnada a vuit anys de presó.
La jove anarquista que li va enviar la carta bomba reclamava l'alliberament de l'històric pres Amadeu Casellas, que hava acusat Batlle de retirar-li permisos per unes declaracions crítiques amb els funcionaris de presons
Dos anys després, el 2011, es va estrenar com a director adjunt de l'Oficina Antifrau de Catalunya, moment en què va abandonar la militància socialista per incompatibilitat amb el càrrec.
El 2014, el conseller d'Interior Ramon Espadaler (Unió) li feia confiança amb el nomenament com a director dels Mossos d'Esquadra, càrrec que va continuar ocupant amb els consellers Jordi Jané i Joaquim Forn, tots dos procedents de l'espai convergent.
Polèmic pas pels Mossos
El pas de Batlle pels Mossos va ser polèmic.
Va negar-se a expulsar els agents condemnats a presó per la mort de Juan Andrés Benítez i va rebre crítiques per la gestió del cas Ester Quintana
Batlle, un runner habitual, ha aterrat a la seva antiga casa setze anys després amb la voluntat de posar ordre, al govern i al carrer.
Com en les seves carreres de fons, és conscient que el més important en política no és ser el més ràpid sinó el més resistent.

Response: El PSC ha convertit Albert Batlle en cinquè tinent d'alcaldia i en responsable de la seguretat a la ciutat. Batlle va treballar durant 20 anys al consistori, fins al 2003. Després, va ser el secretari de Serveis Penitenciaris i, finalment, es va convertir en el director dels Mossos d'Esquadra l'any 2014, on va rebre crítiques per la seva actuació.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Catalunya suma 92.382 Expedients de Regulació Temporal de l'Ocupació (ERTO) des de l'inici de la crisi de la covid-19 fins aquest diumenge, i el nombre d'afectats és de 678.365 treballadors.
Les darreres 24 hores el Departament de Treball ha comptabilitzat 234 nous expedients per un total de 1446 treballadors, una xifra força inferior a la de dissabte (536 ERTO presentats).
Per demarcacions, Barcelona segueix sent la més afectada, ara amb 67.232 expedients i 532.644 treballadors, seguida de Girona (10.414 ERTO, 65.627 persones afectades), Lleida (5.156 expedients i 29.082 persones), Tarragona (7.359 expedients i 41.938 persones) i Terres de l'Ebre (2.221 expedients i 9.074 persones afectades).
Els ERTO per força major segueixen sent una àmplia majoria (94,7%) i afecten el 87,2% dels treballadors, segons ha informat aquest diumenge el Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.
La darrera actualització dona una xifra de 92.382 ERTO des de l'inici de la pandèmia.
Si bé en les últimes 24 hores se'n han presentat menys de la meitat de nous que fins dissabte (234), el degoteig d'expedients no s'atura i és molt variable en funció del dia.
En la cinquena setmana de confinament s'ha passat de xifres més baixes, com els 172 ERTO registrats el dia 14 d'abril (tornant de la Setmana Santa), als 832 registrats tan sols dos dies després, el dijous 16 d'abril.
Per activitat econòmica, l'última actualització segueix mostrant que el sector més perjudicat és el de serveis, amb 75.589 expedients i 486.085 persones afectades.
La indústria, amb 7.560 expedients i 128.866 persones afectades, i la construcció, amb 7.438 ERTO i 44.084 persones afectades, venen després.
Menys marcada pels ERTO ha quedat l'activitat a l'agricultura, on s'han registrat 673 expedients i 3.872 persones afectades, i altres grups d'activitat sense especificar pel Departament, que sumen 1.122 expedients i 15.458 persones afectades.
Si el que s'observa és la 'divisió' econòmica, l'àmbit del menjar i les begudes és el que segueix sumant més persones afectades i ERTO presentats (18.734 expedients i 107.324 persones afectades), seguit del comerç al detall, que suma 12.300 expedients i 55.178 persanes afectades.
Altres activitats de serveis personals registren 6.761 expedients que afecten 18.293 persones.
Per demarcacions, i en comparació amb dissabte, Barcelona ha registrat 181 nous ERTO (un total de 67.232 expedients i 532.644 persones afectades).
A Girona, la diferència respecte ahir és de només 20 més (amb un total de 10.414 expedients i 65.627 persones afectades); Lleida ha registrat 9 ERTO més (ja en són 5.156, amb 29.082 persones afectades); a Tarragona, l'increment és de 22 (un total de 7.359 ERTO i 41.938 persones afectades); i a les Terres de l'Ebre se n'han presentat tan sols 3 més (i són ara ja 2.221 i 9.074 treballadors afectats).
I per comarques, les que presenten més ERTO són el Barcelonès, amb 30.431 expedients (231.506 persones afectades), el Vallès Occidental, amb 9.847 expedients (86.724 persones afectades) i el Baix Llobregat, amb 8.671 expedients i 91.605 persones afectades.
coronavirus
Els 5 grans nyaps de l'Estat amb el material sanitari
El govern espanyol ha relliscat en diverses ocasions a l'hora d'adquirir i repartir equipament mèdic
Dades: coronavirus
MAPES Quants contagis de coronavirus ja hi ha al teu municipi i comarca?
Consulta en mapes i gràfics interactius quins resultats han donat els tests de la Covid-19 i quina ràtio d'infectats hi ha, a nivell local i comarcal
Coronavirus: entrevistes i reportatges
Coronavirus: els professionals de la salut tenen resposta
Les entrevistes i els reportatges de NacióDigital amb metges, epidemiòlegs i consellers per saber com s'està fent front a la crisi del coronavirus i les perspectives que s'obren
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Catalunya supera les 11.000 víctimes mortals per la Covid-19
Minut a minut
EN DIRECTE L'última hora sobre el coronavirus
Informació en directe sobre la pandèmia a Catalunya, l'Estat i la resta del món
Famílies confinades: «Tot anirà bé»
NacióDigital dedica un espai per als més petits de la casa i els seus pares i mares
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no a Catalunya amb l'estat d'alarma?
115 preguntes amb resposta actualitzades sobre les restriccions per aturar el coronavirus
coronavirus
«Coronavirus al dia», rep el butlletí diari de NacióDigital
Facilita'ns el teu correu i rebràs cada vespre consells, dades, avenços per fer front a la pandèmia i una selecció de les millors notícies

Response: Tot i que la xifra d'expedients de regulació temporal de l'ocupació (ERTO) continua pujant a Catalunya, durant les darreres 24 hores se n'han comptabilitzat molts menys. El total de treballadors en aquesta situació arriba ja als 92.382, amb Barcelona com la demarcació més afectada i els serveis com a sector més perjudicat.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
"Un cop sigui eurodiputat a tots els efectes, i això és molt important, Puigdemont no pot ser detingut, ni aquí ni allà, sense prèvia autorització del Parlament Europeu, i el suplicatori és un procediment llarg".
Carles Puigdemont i Toni Comín són els principals beneficiats de la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE) instada per Oriol Junqueras, que determina l'abast de la immunitat i deixa clar que un eurodiputat adquireix aquesta condició en el moment que es proclamen els resultats.
L'expresident i l'exconseller ja van començar els tràmits divendres per adquirir l'acta d'eurodiputats i tot apunta que el gener ja tindran la immunitat.
Això vol dir que si el Tribunal Suprem vol processar Puigdemont i Comín necessitarà una autorització prèvia del Parlament Europeu.
És l'anomenat suplicatori, un mecanisme que permet a l'Eurocambra aixecar la immunitat d'un diputat.
Es tracta d'un procediment llarg, que pot durar mesos (fins a sis), i que segons fonts jurídiques de JxCat seria un "judici al judici del Suprem", perquè permetria aportar proves, aclariments i informacions rellevants sobre la situació de Puigdemont i Comín perquè els eurodiputats que han de decidir finalment puguin formar-se una opinió al respecte.
El debat que durant tants anys Espanya ha intentat evitar entraria per la porta gran al Parlament Europeu.
Es comunica al ple i passa a comissió
Com funciona el suplicatori?
Segons l'article 9 del reglament intern de l'Eurocambra, que regula els procediments relatius a la immunitat, l'autoritat competent d'un estat membre, és a dir el Tribunal Suprem, pot sol·licitar al president del Parlament Europeu, el socialista italià David Sassoli, un suplicatori per suspendre la immunitat d'un eurodiputat.
Sassoli ho ha de comunicar al ple i traslladar la qüestió a la comissió competent, en aquest cas la comissió d'Assumptes Jurídics.
El termini per resoldre no està establert.
S'ha de fer "amb la major brevetat possible", però depén de la complexitat del cas.
La defensa de Puigdemont compta que durarà mesos.
Aquesta comissió, després d'analitzar el cas "sense demora però tenint en compta la seva complexitat relativa", haurà d'emetre una recomanació que finalment serà votada pel ple.
El procés, al Parlament Europeu
Fins que no es faci aquesta proposta sobre si s'ha de concedir o denegar el suplicatori, la comissió pot demanar al Tribunal Suprem "tota la informació i aclariments que consideri necessaris per formar-se un criteri" sobre si cal o no aixecar la immunitat de Puigdemont i Comín.
Els dos eurodiputats podrien intervenir a la comissió i també aportar els documents i elements de prova oportuns per defensar-se.
En la resta de sessions, que serien a porta tancada, no hi podrien ser presents.
En qualsevol cas, el procés català i el judici de l'1-O arribarien a Brussel·les.
No s'entra en el fons
Un cop feta la proposta, es debatria i votaria al següent ple al Parlament Europeu.
No es podrien presentar esmenes, però el ple hauria de discutir públicament sobre les raons a favor i en contra de la decisió sobre el suplicatori.
Puigdemont i Comín no hi podrien intervenir en tant que afectats, però el procés català i el judici de l'1-O tindrien una visibilitat extraordinària.
Només en va tombar cinc de 55
Si finalment el ple acorda concedir el suplicatori i aixecar la immunitat, el president de la cambra ho hauria de comunicar als diputats afectats i a l'autoritat competent, que hauria d'informar el Parlament Europeu de tots els canvis, nous fets o resolucions que faci en relació al procediment.
Acceptar el suplicatori no implica perdre l'acta d'eurodiputat, perquè suspendre la immunitat no pressuposa culpabilitat, únicament voldria dir que l'Eurocambra permet que dos dels seus diputats siguin jutjats al país que els reclama.
Aleshores, el Suprem hauria d'activar de nou les euroordres per poder extradir els líders independentistes.
El Parlament Europeu va examinar la passada legislatura 55 suplicatoris i només en va rebutjar cinc.

Response: Segons la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE), un eurodiputat té immunitat en el moment en què es proclamen els resultats. Els dos grans beneficiats d'aquesta sentència són Carles Puigdemont i Toni Comín, que ja van iniciar els tràmits per adquirir l'acta d'eurodiputats. D'aquesta manera, el Tribunal Suprem necessitaria una autorització del Parlament Europeu per processar-los.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L’editorial Males Herbes, en col·laboració amb Cryptshow, acaba de publicar el volum Estats alterats de la ment, una antologia de relats que té el punt de partença exactament en aquesta idea que transmet el títol, tan arrapada a la realitat de la societat actual.
Hi ha relats de Roser Cabré-Verdiell, David Castejon, Marina Espasa, Ariadna Herrero, Gemma Martí O’Tuoole, Jordi Masó Rahola, Lucia Pietrelli, Jaume C. Pons Alorda, Carles Ribas i Josep Sampere.
Us proposem un fragment del relat que obre el llibret: ‘Nosocomi dels Orats’, de Carles Ribas.
Cryptshow és un festival que es fa al juliol a Badalona i que promou el gènere fantàstic i de terror.
Els organitzadors van proposar a l’editorial Males Herbes d’editar una antologia sobre els estats alterats.
Com l’expliquen, aquest concepte, en la seva web?
‘Hom sent “estats alterats” i pensa en ionquis, artistes i científics bojos.
Però avui, en una civilització de civilitzacions cada cop més complexa, les fronteres que delimiten els estats de la consciència es difuminen i la moral que els jutja és posada en dubte.
Drogues com l’LSD o l’èxtasi, demonitzades durant anys, avui són utilitzades per alguns psicoterapeutes.
L’heroïna surt de les zones deprimides i atrapa joves de tots els estrats socials.
El xarop per a la tos ha arribat a ser la segona droga més consumida pels adolescents dels EUA.
Al Iemen, la majoria dels homes masteguen de manera ritual cat, un estimulant vegetal que provoca addició.
L’església Nativa Americana de Mèxic utilitza el peiot amb finalitats religioses.
L’estrès s’ha convertit en una pandèmia, abocant-nos a un estat d’activació constant que provoca estats d’ànim alterats que se somatitzen en trastorns físics.
Els millennials viuen enganxats als dispositius intel·ligents, en un dia a dia que confon les fronteres de la realitat, els somnis i el món virtual.
A internet trobem fàcilment consells per assolir un estat alterat de la consciència sense necessitat de drogues: la privació de la son, la respiració holotròpica, els tancs d’aïllament sensorial o, simplement, dormir amb un braç alçat o mirar fixament els ulls d’una altra persona durant més de deu minuts en són alguns exemples.
Ja es pot viatjar sense moure’s de casa.’
L’editor Ramon Mas, de Males Herbes, ens explica la gènesi del llibre:
«Els estats alterats de la ment són, més que un tema, un context literari, o fins i tot una força motriu perquè narradors i poetes de totes les èpoques hagin pogut donar via lliure a la cosa més amagada que hi havia en les seves ments, estimular la seva imaginació, amplificar la seva por o afinar les seves reflexions.
Les drogues són la resposta ràpida quan es pregunta per estats alterats de la ment, però el dejuni (forçós o voluntari), les premonicions, l’esquizofrènia i la paranoia també han tingut un paper importantíssim en la història de l’art i la literatura.
»Per això, quan Cryptshow Festival ens va proposar de fer una antologia amb aquest tema no ho vam dubtar ni un segon.
‘Estats alterats de la ment’ és una altra manera de concebre les ‘distorsions de la realitat’, i aquest, com es fa evident des del mateix nom de la col·lecció que acull el llibre, és el nostre territori.
»Així doncs, seguint la fórmula de l’edició anterior, des de l’editorial hem pogut, d’una banda, convidar cinc autors, una tria que al nostre entendre fa molt de goig, amb autors que ens encanten: Jordi Masó, Lucia Pietrelli, Marina Espasa, Jaume C. Pons Alorda i Josep Sampere; i d’una altra, formar part del jurat que havia de triar els altres cinc contes entre tots els presentats al premi de relats que convoca el Cryptshow Festival, i que enguany han estat Carles Ribas, Ariadna Herrero, Gemma Martí O’Toole, Roser Cabré-Verdiell i David Castejon.
»Tot i tractar-se, aparentment, d’un recull temàtic, la varietat de maneres d’acostar-se a aquestes ments que es desvien del funcionament ‘normal’ és molt variada, la riquesa estilística remarcable, i el nivell general altíssim.»

Response: Avui dia, drogues que en el passat havien estat demonitzades són receptades per professionals: l'heroïna és consumida per joves, tot tipus de drogues són utilitzades per la societat, l'estrès està present en una gran part de la població, etc. Aquests temes, entre d'altres, defineixen els relats que l'editorial Males Herbes ha captat en el volum "Estats alterats de la ment".


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El candidat del Partit Popular de Catalunya el 21-D, Xavier García Albiol, ha afirmat que trobaria "fantàstic" que la secretària general d'ERC, Marta Rovira, fos imputada per l'1-O si hi ha proves contra ella i que "pagui les conseqüències".
Ha afegit que tots aquells que han intentat provocar un "cop d'estat" han de rebre un "càstig electoral" i s'ha de "fer justícia als jutjats amb ells".
En roda de premsa aquest dimarts, el popular ha proposat també la creació d'una comissió d'investigació al Parlament per analitzar la "propaganda" des de territori rus i veneçolà que hauria contribuït a la desinformació i la inestabilitat a Catalunya.
Posteriorment, en un dinar-col·loqui al Círculo Ecuestre, ha reivindicat el PP com l'únic partit "fiable", ha alertat que tant Ciutadans com PSC podrien pactar amb els comuns i ha promès un seguit de rebaixes fiscals si guanya les eleccions.
Rússia i Veneçuela, peces clau en el taulell de joc del procés
Albiol ha explicat que crear aquesta comissió d'investigació al Parlament durant el primer trimestre del 2018 serà un dels punts per a un acord de legislatura i governabilitat a Catalunya després del 21-D.
Ha detallat que el seu grup impulsarà una investigació "molt concreta" per analitzar la "interferència de l'entorn de lobbys russos i veneçolans" a Catalunya donant el seu suport al projecte independentista.
Entre d'altres, vol que s'esclareixin les "visites de Puigdemont a conspiradors de la Unió Europea, si la proposta de referèndum té relació amb els moviments antieuropeus per desestabilitzar Catalunya i quins favors o contraprestacions econòmiques o d'un altre tipus es van donar".
Rebaixes fiscals
Posteriorment, ja davant empresaris al Círculo Ecuestre, ha detallat que una altra de les seves propostes electorals és una rebaixa fiscal perquè "no és admissible" que els catalans siguin els que més impostos paguen de l'Estat.
En primer lloc ha proposat una rebaixa de l'IRPF per passar del tram del 12 al 25,5% a un altre del 10 al 23%, en segon lloc una bonificació del 99% de l'impost de successions i donacions i en tercer lloc reduir del 10 al 6% el de transmissions patrimonials i actes jurídics en l'adquisició de béns immobles i al 4% en el cas de famílies nombroses o amb dependents.
Per últim, ha posat sobre la taula l'eliminació d'impostos de l'"ideari de la CUP" com el d'habitatges buits, el de grans establiments o el d'actius no productius de persones jurídiques.
El popular ha dit que aquesta rebaixa fiscal serà una altra de les condicions per a poder arribar a un acord de governabilitat després de les eleccions.
Vot al PP per continuar la línia del 155
Albiol ha defensat el vot al PP assegurant que són l'única "garantia de centralitat" i el partit que permet "seguir avançant en la mateixa direcció que apuntava" l'article 155 de la Constitució espanyola.
El popular ha afirmat que tant Cs com el PSC "han assenyalat que volen arribar a un acord amb Podem" i "són capaços d'acceptar qualsevol proposta" a canvi d'una investidura.
En aquest sentit, ha dit que no hi haurà un acord de govern entre PSC i Cs "si no hi és el PP" -ni cap govern constitucionalista on no hi siguin els tres-.
Ha assegurat, però, que cap acord per formar un govern alternatiu a l'independentisme "pot anar de la mà o condicionat per un partit com Podem".
"No podem sortir del foc de l'independentisme per caure a les brases del populisme de Podem", ha manifestat.
Amb tot, ha dit que seria "acceptable" l'abstenció dels comuns per assolir un govern constitucionalista però "inadmissible" fer un acord de legislatura acceptant condicions econòmiques i socials.
Així, ha defensat que el vot "útil" és el que vagi dirigit al PP i ha insistit que són l'únic partit "previsible i fiable".
S'ha dirigit també als socialistes i a Cs per dir-los que "seria molt poc just" que el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, no fos "recompensat" després del 21-D per haver "donat la cara i aplicar les mesures" que calia a Catalunya.
Revisió de la Constitució el 2018-2019
Per últim, ha dit que perquè hi hagi una reforma de la Constitució espanyola cal el suport del PP i ha considerat que en plena "crisis social" no és "el més raonable" encetar aquest debat.
El popular ha dit que "necessàriament" s'haurà de reformar però ha optat per fer-ho quan hi hagi un clima de "certa serenor" i ha apuntat cap al 2018 o 2019.
A més, ha dit que cal tenir clar què es reforma, com, quan i amb qui.

Response: El candidat del PPC, Xavier García Albiol, proposa la creació d'una comissió d'investigació per analitzar informacions que poden haver contribuït a la desinformació a Catalunya. A més, promet rebaixes fiscals a Catalunya perquè els catalans no siguin els que més paguen a l'Estat, i afirma que, donada la situació social actual, no és raonable un debat sobre reformar la Constitució.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La trentena de joves que han entrat a l'Ajuntament de Girona aquest migdia han abandonat la protesta poc abans de les set de la tarda en sentir-se "menystinguts".
A la sortida, han explicat que han parlat amb l'alcaldessa, Marta Madrenas, i que l'únic punt de consens ha estat entendre que la decisió d'anul·lar els concerts i les barraques no s'ha pres per ·"criminalitzar" el col·lectiu.
@MartaMadrenas #sitandtalk:
❌ Prou criminalitzar les mobilitzacions i el jovent
❌ O hi ha barraques o no hi ha Fires de #Girona#RevoltaPopular #Desbordemlos #República pic.twitter.com/GECvzx1BSN — CDR Girona #21raons (@CDRGironaSalt) October 25, 2019
La portaveu del joves, Carla Costa, ha assegurat que com que no s'han sentit tractats "d'igual a igual" , que no se'ls prenia seriosament per la seva edat han decidit marxar i trencar la taula de negociació.
L'alcaldessa, Marta Madrenas, ha volgut deixar clar que no ha estat una "ocupació" sinó una "negociació" i que ha escoltat les seves reivindicacions.
La protesta, que inicialment s'ha difós per xarxes com una ocupació, ha començat a quarts de tres de la tarda.
Els joves, cap a una trentena, han entrat a l'Ajuntament i s'han instal·lat a la sala de junta de govern local.
El seu objectiu, com han subratllat al manifest que han llegit des del balcó, era protestar per la suspensió de les barraques i reclamar la lluita popular com l'única via per aconseguir la república.
La reivindicació ha durat cap a quatre hores i, poc abans de les set de la tarda, el col·lectiu ha sortit per la porta principal de l'Ajuntament.
La seva portaveu, Carla Costa, ha explicat que han aconseguit asseure's en una taula de negociació amb l'alcaldessa, Marta Madrenas,.
Durant la conversa, li han demanat poder fer un pregó de Fires alternatiu –cosa a la qual Madrenas s'ha negat- i han criticat la decisió de suspendre barraques.
D'aquesta taula n'ha sortit un únic punt d'entesa: el d'entendre que l'anul·lació dels concerts a La Copa no s'ha pres per criminalitzar-los.
Més enllà d'això, però, no hi ha hagut cap altre avenç.
Carla Costa ha criticat, a més, que s'han sentit "infantilitzats" i que la negociació no era "d'igual a igual".
A més, ha dit que no se'ls deixava anar al lavabo, que si sortien de la sala haurien de marxar del consistori i que, mentre estaven fent una assemblea, sentien riures darrere la porta.
"Tot això ens ha fet sentir molt incòmodes i hem notat que se'ns tractava diferent pel fet de ser joves", ha afirmat.
"Per aquest motiu, hem decidit marxar perquè ja hem aconseguit el nostre objectiu, que per una banda era visualitzar el descontent amb les decisions preses i, per l'altra, poder-nos reunir i debatre amb l'alcaldessa", ha afegit Costa.
Durant la reivindicació, la portaveu també ha explicat que se'ls ha alertat de les conseqüències que podria tenir que els fets arribessin a oïdes de la fiscalia.
I que si es considerava una ocupació, això podria comportar penes de fins a un 1 any de presó.
"Se'ns ha dit que havíem de vigilar per si se'ns denunciava", ha explicat Costa, subratllant que la seva ha estat una protesta.
De manera "cívica i pacífica"
L'alcaldessa, Marta Madrenas, per la seva banda, ha insistit que no ha estat una "ocupació" sinó una "negociació" i que ha escoltat les demandes dels joves en tot moment.
"Han vingut perquè volien parlar amb mi de la seva lícita reivindicació per la supressió dels concerts i de les barraques i hem estat debatent molt", ha dit.
Madrenas també ha remarcat que els joves "no són CDR", que "en cap moment" els ha demanat que abandonessin l'Ajuntament i que tot plegat s'ha fet d'una manera "cívica i pacífica".
"Quan hi ha reivindicacions és bo asseure's i parlar", ha afegit.
L'alcaldessa també ha explicat que els ha deixat espais perquè "debatessin seguint els seus mecanismes" però que, finalment, han decidit que "abandonaven la negociació" i han marxat "tranquil·lament sense més incidents".
"A l'Ajuntament ens reunim i ho fem amb moltes persones", ha afegit.

Response: Una trentena de joves havien entrat a l'Ajuntament de Girona per protestar contra la suspensió de les barraques i intentar que es faci servir la lluita popular per aconseguir la república, però finalment han abandonat l'Ajuntament. En sortir, han dit que l'alcaldessa no se'ls prenia seriosament. L'alcaldessa, per la seva banda, ha afirmat que ha escoltat les seves demandes.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El mandat que ara acaba a Tortosa ve marcat per un canvi històric a l'alcaldia, que encapçala per primera vegada a la història de la ciutat una dona, però també per la polèmica consulta que es va fer la primavera del 2016 sobre el futur del monument franquista de l'Ebre, el monòlit de la dictadura més gran de Catalunya que es conserva en un espai públic.
Un 68% dels tortosins i tortosines que van votar van decidir deixar-lo on és, al mig del riu, però reinterpretar-lo.
En canvi, el monument sembla que no té amo.
Els candidats a l'alcaldia deixen el seu futur en mans de la nova llei de Memòria Històrica que ha anunciat el Parlament però avisen que, si s'ha de treure de l'Ebre, el cost no ha d'anar a càrrec de l'Ajuntament, que no n'és propietari.
Per als ciutadans de Tortosa, el monument franquista de l'Ebre no estaria entre els seus principals maldecaps.
De fet, en la consulta que es va fer el maig del 2016 la participació només es va apropar al 30%.
"Per a la gent de Tortosa no és el problema principal.
A la premsa i als mitjans els interessa molt però no és el que preocupa a la ciutadania, que el veu allà i el té assumit", defensa el cap de llista del PSC, Enric Roig.
També l'alcaldable d'ERC, Xavier Faura, reconeix que "a la major part dels tortosins no els preocupa excessivament" i assenyala que se li té "més o menys tolerància" depenent de com va viure el franquisme cada generació.
"Els menors de 50 anys el veuen com un monument al mig del riu i no l'associen a Franco.
Des del PP de Tortosa, el nou cap de llista, Tonyo Vallés, se suma a l'argument que a la capital ebrenca el monòlit franquista no és un motiu "de discussió", però es mostra disposat a adaptar-se si la ciutadania, "més endavant, demana algun altre tipus d'actuació".
"S'hauria d'estudiar", admet Vallés.
"Cal respectar totes les sensibilitats i aplicar estrictament el que digui la llei.
Si ha d'anar fora, ha d'anar fora", afirma Faura.
Este mateix criteri és el que també defensa l'actual alcaldessa i candidata de Junts per Tortosa, Meritxell Roigé.
"El Govern ha anunciat una nova llei que preveurà retirar el monument.
No ho sabem amb certesa però permetria saber què s'ha de fer", argumenta.
"Complirem el que les lleis del Parlament de Catalunya determinen però sempre tenint en compte que no és nostre i que els recursos els haurà d'aportar qui sigui i l'haurà de retirar qui sigui", afegeix Roigé.
"Per més que tinguem intenció de fer una cosa o una altra des del municipalisme, acabarà passant el que digui la llei", afegeix Faura.
També des del PP, Vallés recorda que el monument no és propietat de Tortosa i assenyala que "és de tots els espanyols".
"Potser també hi tindrien alguna cosa a dir", defensa l'alcaldable popular.
Des de Movem Tortosa, el cap de llista, Jordi Jordan, també s'empara en la nova llei de Memòria Històrica i demana que siguin les administracions superiors les que acaben assumint el cost del que s'haja de fer.
"Es va imposar des del règim franquista i ara la Generalitat i el govern de l'Estat han de dir la seva", sosté Jordan.
"És una competència de la Generalitat -i confia que es contempli explícitament què fer-ne a la nova llei- però des de Movem Tortosa considerem que hem de ser un referent en memòria històrica i aprofitar el monument per fer-ho possible", diu el candidat de Movem.
L'oposició no estalvia crítiques a la inacció del govern municipal des que es va celebrar la consulta.
"No han fet absolutament res", sentencia Jordan.
"Hi ha hagut un govern que no han fet els deures.
No ha complert ni el mandat popular ni la llei de memòria històrica", afegeix Roig.
El candidat socialista també considera que la ciutat ha de ser capdavantera en memòria històrica i capitanejar el memorial de la Guerra Civil.
"No tota la feina està feta amb la retirada del monument feixista.
Hi ha 27 símbols més clarament franquistes a la ciutat i altres que hem detectat", apunta el cap de llista de la CUP, Xavier Rodríguez.
"Al feixisme ni se'l pot consultar ni reinterpretar i s'ha de fer fora de l'espai públic.
Demanem la rectificació als partits independentistes o que es diuen d'esquerres que van avalar la consulta de la vergonya, que ha fet que el monument encara estigui al mig del riu.
La prova de la seva errada és que no s'ha complert ni el resultat de la consulta", tanca el candidat cupaire.

Response: El monument franquista a l'Ebre no és propietat de l'Ajuntament de Tortosa i, per tant, els candidats a l'alcaldia han deixat que el seu futur el decideixi la llei de memòria històrica i del Parlament. Des de l'Ajuntament, han assegurat que, si fa falta moure el monument, es farà, però el consistori no en pagarà els costos.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Foto: Quico Sallés/ND
Aquest dimecres el plenari del Parlament ha de viure una jornada històrica.
El programa parlamentari preveu una solemne Declaració de Sobirania ja qualificada "d'històrica".
Però lluny que el virtual motiu sigui l'aprovació, per una més que amplíssima majoria, d'un text que investeixi al poble català d'un cos polític que legitimi exercitar el dret a decidir, la diada podria passar a la història com el dia que dos grans partits de la política catalana, CiU i PSC, van començar a implosionar.
El PSC, dues ànimes
Si el PSC ha mostrat durant els darrers dies una conducta incòmoda davant aquesta declaració sobiranista, hores abans d'aprovar-se la incomoditat s'ha convertit en un veritable terratrèmol intern.
La maratoriana reunió del grup parlamentari d'ahir la tarda que havia de servir per definir el sentit del seu vot va esdevenir en un teva meva entre crítics i oficialistes del partit.
És a dir, una batussa dialèctica de quatre hores entre simpatitzants del sobiranisme i els defensors d'un imaginari federalisme espanyol.
De fet, a les nou d'aquest matí es tornaran a reunir els diputats socialistes per negociar amb ells mateixos sobre com evitar el fantasma del trencament de la disciplina de vot.
L'aparell del PSC vol un vot "No", una abstenció a tot estirar, a la declaració de sobirania pactada per CiU, ERC, ICV-EUiA i en menor mesura, la CUP.
Però els crítics no estan disposats a retratar-se amb PP i C's i mantenen el pols, més dur que altres èpoques, amb el politburó del PSC que fuig com de la peste del concepte "sobirania".
Joan Ignasi Elena, Rocío Martínez Sampere, Àngel Ros, Xavier Sabaté, Marina Geli, Juli Fernández o Núria Ventura volen votar "Sí" a la seva proposta però també a la consensuada pel tripartit sobiranista.
Una opció que posa els pèls de punta a l'estat major dels socialistes que temen que una complicitat d'aquestes característiques amb l'independentisme els passi factura a nivell estatal.
Vendetta a CiU
Per altra banda, la crisi que ha generat a CiU la clau de volta sobiranista de la federació ha acabat esclatant com una bomba de rellotgeria, com una revenja per una distància estratègia que ha esdevingut en una escletxa sagnant i profunda entre CDC i UDC.
També hores abans de la votació de la Declaració va transcendir una declaració aprovada dilluns pel poderós consell de federació de Barcelona de CDC, amb el silenci d'Oriol Pujol i Josep Rull que hi van assistir, amb la qual carregaven les culpes del fracàs electoral al líder d'UDC, Josep Antoni Duran i Lleida, i el culpaven de "malmetre" la federació.
Aquest ha estat el llumí que ha fet encendre un bosc eixut i sec que des del passat 25N ha crescut entre les direccions de CDC i UDC arran del descarat sobiranisme del nucli dirigent.
Duran va replicar amb duresa i públicament va titllar de "gravíssim" aquest atac.
El número dos dels social-cristians, Josep Maria Pelegrí, i membre del Govern, també va instar a replantejar la federació, i la portaveu d'Unió, Marta Llorens, va fer memòria via Twitter que CDC té la seu embargada per un cas de corrupció.
La contraofensiva convergent no es va fer esperar, i Ramon Tremosa, eurodiputat de la federació va disparar amb bala i va instar als social-cristians a presentar-se sols a les properes eleccions.
Chacón i SiU
A tot aquest joc de declaracions hi ha entrat Carme Cachón, nexe d'unió entre les dues crisis que aprofitava l'avinentesa per posar-hi cullerada: "A veure si Mas i Junqueras, intentant dividir catalans i separar Catalunya d'Espanya, el que acaben separant és Convergència d'Unió!".Com corria ahir a Twitter, amb la sobirania de Catalunya declarada pot néixer un nou partit batejat com a SiU (Socialistes i Unió).
I és que jo ho diuen, la sobirania és com plorar, fa treure allò que portes dins.

Response: Hores abans de la votació de la declaració, ha esdevingut una batalla interna tant a CiU com al PSC. El PSC va estar reunit durant quatre hores per definir el seu vot i va acabar havent-hi una guerra entre defensors del sobiranisme i defensors del federalisme espanyol. D'altra banda, segueix l'escletxa entre CDC i UDC.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El desenvolupament del Pla de Barris i l’arranjament de 22 carrers fora d’aquest àmbit es debatran dijous en un punt del ple ordinari de l’Ajuntament de Mollerussa.
L’actuació puja 4,5 milions d’euros (que es finançarà amb dos crèdits i contribucions especials) i forma part d’un Pla d’Inversions per al 2017 i 2018.
L’actuació en el Pla de Barris es farà prèvia consulta ciutadana durant el primer trimestre de 2017.
Ho ha explicat l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, el qual ha especificat que a aquests diners cal sumar els 493.000 euros de la partida d’inversions previstos dins el pressupost del 2017, que puja a 12.597.000 euros ( un 5,3% més que al 2016) i que també es debatrà en aquest Ple.
L’alcalde ha destacat la importància d’aquest pla d’inversions que canviarà la fisonomia de Mollerussa en dos anys i que supera de llarg les expectatives previstes per l’equip de govern que inicialment plantejava per aquest mandat una inversió d’un milió d’euros en renovació de carrers.
Pròrroga pel Pla de Barris
Solsona ha indicat que dels 4,5 milions del Pla d’Inversions, tres milions seran per desenvolupar el 52% del Pla de Barris, per al qual també se sol·licitarà una pròrroga de quatre anys més fins al 2020.
El 1,5 milió restant serà per dur a terme reformes en 22 carrers més que no estan inclosos en aquest àmbit d’actuació com poden ser l’avinguda del Canal, l’avinguda de la Generalitat, el carrer de Prat de la Riba, la plaça de l’Estació o l’avinguda Ermengol V, entre altres.
Consulta ciutadana
Pel que fa a les previsions d’execució, l’alcalde s’ha referit al fet que durant el primer trimestre del 2017 es farà la consulta ciutadana sobre els tres projectes guanyadors del concurs d’idees per reformar el centre urbà i a partir d’aquí s’encarregaran els projectes per tal de licitar-los abans que acabi l’any, ja que els que afecten al Pla de Barris han d’estar enllestits el primer semestre del 2018.
Per finançar aquest Pla d’Inversions, l’Ajuntament compta amb l’autorització de la Generalitat per demanar dos crèdits de 1,5 milions d’euros, un pel 2017 i l’altre pel 2018.
Solsona ha matisat, en aquest sentit, que es tracta de dos crèdits pont finalistes per a inversió per als quals es té autorització del Govern perquè “Mollerussa ha sanejat els comptes i compta amb tots els requisits per poder-los tirar endavant”.
D’aquesta manera, la previsió de la ràtio d’endeutament a finals del 2017 se situarà en un 87% ja que la voluntat és seguir amortitzant 1,5 milions d’euros els dos anys de durada d’aquest Pla d’Inversions per arribar a finals del 2019 a un 74% d’endeutament, quocient que permet tornar a endeutar-se per finançar inversions sense haver de demanar autorització.
Altres inversions
Pel que fa al paquet de gairebé mig milió d’euros en inversió que preveu del pressupost de l’any vinent, les partides més significatives són els 110.000 euros que es destinaran a la renovació de l’enllumenat de mercuri encara existent, els 109.780 euros previstos per a la construcció del nou gimnàs de l’escola Ignasi Peraire i els 100.000 per a arranjaments de carrers diversos.
Així mateix, altres partides previstes en aquest capítol són els 25.000 euros de la segona quota per l’adquisició de Cal Castelló, els 25.000 del canvi de la calefacció de la Biblioteca Comarcal, els 20.000 per a la compra de jocs infantils i mobiliari urbà i 20.000 més per a l’arranjament d’instal·lacions esportives.
La renovació dels serveis del camp municipal d’esports, el canvi dels filtres de la piscina coberta, un sistema de control d’accessos per les piscines d’estiu i també per la pista d’atletisme o la compra de càmeres de seguretat per a set equipaments municipals són altres de les inversions previstes en aquesta partida que també contempla la instal·lació d’un punt de càrrega per a vehicles elèctrics, segons ha explicat l’alcalde.
Solsona ha recordat també que, a banda de la inversió en urbanisme, dos dels puntals del pressupost de 12,6 milions d’euros per al 2017 són la promoció econòmica, concepte al qual es destina al voltant de 65.000 euros, un 73% més que l’any passat, i l’atenció a les persones amb l’increment de partides per a la Taula Social Municipal, la Borsa de Lloguer Social o els ajuts d’especial urgència.
Moció del Grup Socialista
Per la seva banda el grup municipal del PSC presentarà una moció per «Que s’incloguin les Clàusules contractuals de caràcter social, que a mes de fomentar la igualtat d’oportunitat entre dones i homes, prioritzin i fomentin la ocupació de col·lectius desafavorits, especialment els Centres Especials de Treball, on hi treballin persones amb especials dificultats per a la inserció laboral» en l’expedient de contractació del servei de manteniment de jardineria i arbrat municipal.

Response: L'Ajuntament de Mollerussa vol invertir 4,5 milions d'euros en dos anys en el Pla de Barris i l'arranjament de carrers. Aquest pla serà un dels que es debatran al ple ordinari de dijous. L’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha destacat que aquest pla canviarà la fisonomia de Mollerussa i que la inversió és molt major a la inicialment prevista.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'Eva de Torrefarrera i l'Esteve de Tamarit de Llitera han acollit aquest estiu un nen sahrauí a Osca després que ella ho intentés dos anys consecutius amb l'associació de Ponent, sense èxit.
Segons denuncia, l'any 2018 la van avisar, mitja hora abans que arribés la nena, que no la hi portarien, i l'any 2019, tot i oferir-s'hi, no van comptar amb ella.
L'Eva Maura qualifica Sàhara Ponent de "poc professional" i destaca que la gestió de Sàhara Osca és "exemplar", tant amb la comunicació prèvia com amb el seguiment que fan de les famílies un cop l'infant és amb elles.
"Estem molt contents, tant nosaltres com el nen, que és feliç", assegura l'Eva, i destaca que "si no haguéssim anat a una altra associació, nosaltres ens hauríem endut una altra decepció i hi hauria un nen menys que hauria rebut atenció", destaca.
Explica que durant quinze dies han portat el nen a un casal als matins amb altres infants de la Franja i que s'ho ha passat "molt bé".
Moltes tardes, explica, queden amb els veïns, que tenen piscina i una filla de l'edat del nen, per banyar-se i anar en bicicleta.
L'Eva i l'Esteve, a més, viuen en una casa a Tamarit i amb hort i granja i destaquen que pel nen, "és tota una experiència".
Dos intents amb Sàhara Ponent
L'Eva denuncia que el 2018 havia d'acollir una nena a través de Sàhara Ponent.
Ja havia presentat tota la documentació, li havien dit a quina hora arribaria la nena i com es deia i ella ja havia comprat roba i menjar per a la petita.
La mateixa nit que havien d'arribar els infants, però, li van dir que la nena havia decidit no pujar a l'avió a última hora, però des del programa 'Vacances en Pau' li van dir que li n'assignarien una altra que sí que hi havia pujat.
Mitja hora abans d'anar-la a buscar, però, li van dir que no la hi portarien perquè la nena plorava molt i que la portaven amb uns tiets que la petita tenia a Catalunya.
L'Eva destaca que el programa 'Vacances en Pau' no és per fer reagrupaments familiars sinó perquè els infants coneguin una altra realitat, una altra llengua i perquè rebin atenció mèdica.
El president de Sàhara Ponent, Josep Maria Pocino, reconeix que l'objectiu del programa és que els nens passin l'estiu amb famílies acollidores, no amb familiars seus i que no sap exactament què va passar el 2018, ja que unes setmanes abans que els infants sahrauís arribessin, a Sàhara Ponent se'ls va retirar la gestió i la va assumir directament la delegació catalana del Front Polisari que coordina el programa Vacances en Pau a Catalunya.
La seva responsable, Susana Sanahuja, ha reconegut a l'ACN que no va ser sincera amb l'Eva.
"La nena no va anar amb cap familiar, va anar amb una altra família acollidora perquè no vam veure clar que l'Eva estigués capacitada per acollir", ha explicat Sanahuja.
"Li vam dir allò per no ferir-la", assegura, però aquella decisió va portar conseqüències.
L'Eva no considerava "lògica" l'explicació i va mostrar la seva preocupació perquè la nena havia entrat a Catalunya a través de la seva documentació, però ella no estava amb la nena i es preguntava què passaria si li passava alguna cosa a la menor.
Dies més tard, ho va comentar amb la directora d'Infància de la Generalitat i aquesta, assegura, li va recomanar que posés una denúncia als Mossos d'Esquadra perquè quedés constància que la nena no era amb ella.
I així ho va fer.
Creu que aquesta denúncia és el motiu pel qual enguany li han tancat la porta a Sàhara Ponent i lamenta que si l'objectiu del programa 'Vacances en Pau' és poder acollir quants més infants millor, no entén perquè el 2018 la van rebutjar a última hora ni perquè aquest any, assegura, l'han "vetat", quan la mala gestió, diu, va ser la de l'organització.
"M'han volgut castigar per l'any passat quan la culpa va ser seva, però el pitjor és que han castigat també un nen", lamenta.
El president de Sàhara Ponent nega que sigui una "venjança" però posa de manifest que l'Eva l'any passat va denunciar 'Vacances en Pau' i que ni el 2018 ni enguany veien clar que ella pogués acollir un menor sahrauí.
Pocino defensa la bona feina de l'entitat i destaca que enguany, que han recuperat la gestió, han aconseguit portar a Lleida 20 nens, 8 més que l'any anterior, la qual cosa celebra perquè això vol dir que hi ha més famílies implicades.

Response: L'Eva va intentar acollir una nena l'any 2018 a través de l'associació Sàhara Ponent, però mitja hora abans que hagués d'arribar li van dir que no hi aniria. Després d'això, l'Eva va denunciar l'associació per falta de professionalitat i aquest estiu ha aconseguit acollir un nen sahrauí. L'associació assegura que no creien que l'Eva estigués capacitada per acollir un infant.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El Departament de Salut impulsa aquesta setmana i fins a final de mes una Marató de Vaccinació a la Regió Sanitària de Girona que consisteix a administrar els vaccins sense cita prèvia en set municipis.
La marató es farà a Roses, l’Escala (Alt Empordà), la Bisbal d’Empordà, Palafrugell, Torroella de Montgrí (Baix Empordà), Tossa de Mar i Lloret de Mar (Selva).
En cada un dels municipis, les Àrees Bàsiques de Salut (ABS) acotaran una franja d’edat i només hi podrà participar la gent d’aquella àrees que formi part del col·lectiu cridat a vaccinar-se.
La campanya és pensada per facilitar l’accés de la ciutadania al vaccí i va dirigida a aquelles persones que encara no tinguin la primera dosi.
Per acollir-s’hi cal que les persones pertanyin a alguna de les ABS que participen en la marató, no tenir cap dosi, no tenir una cita programada i no haver passat la covid-19 en els últims sis mesos.
Si es compleixen amb tots els requisits i es forma part de la franja d’edat cridada a vaccinar-se, els ciutadans podran anar als punt de vaccinació només amb la targeta sanitària i un document acreditatiu.
A Roses, el punt de vaccinació serà el dissabte 12 de juny de 8.30 a 18.00 en el Mercat Municipal.
És dirigit a persones d’entre 45 i 49 anys i més gtrans de 69.
Hi podran anar tots els habitants de Roses, Cadaqués, Castelló d’Empúries, Palau-Savardera i Pau, que formen part de l’ABS.
A Torroella de Montgrí, la Marató de Vaccinació es farà al Pavelló Esportiu els dies 15 i 17 de juny per a les persones d’entre 45 i 59 anys.
L’horari serà de 9.30 a 19.00 i és dirigit a les poblacions de Torroella, Fontanilles, Gualta, Jafre, la Tallada d’Empordà, Serra de Daró, Ullà i Verges.
A la Bisbal d’Empordà es vaccinarà al Pavelló Firal els dies 18 i 21 de juny entre 8.30 i les 19.00.
La campanya és enfocada per a persones d’entre 45 i 49 anys que viuen al mateix municipi i també Corçà, Cruïlles, Monells i Sant Sadurní de l’Heura, Foixà, Palau-Sator, Parlavà, Rupià, Ultramort, Ullastret i Vulpellac.
El Pavelló Annex del Poliesportiu serà el punt de vacunació de Palafrugell i es vaccinarà sense cita prèvia els dies 21, 22 i 29 de juny entre 8.30 i les 19.00.
El col·lectiu també és el més jove: persones d’entre 45 i 49 anys.
L’ABS de Palafrugell comprèn les poblacions de Begur, Mont-ras, Pals, Regencós i Torrent.
En el cas de l’Escala, és desenvolupa al llarg d’aquest dimecres 9 de juny per franges horàries i segons grups d’edat a la Sala Polivalent Municipal.
Aquesta tarda, de 17:30 a 18:30, serà obert l’espai per al grup de 60 a 69 anys.
Es tracta de la segona experiència sense cita prèvia en aquesta ABS.
La primera jornada sense cita es va organitzar el 2 de juny, estava dirigida al grup 50-59 anys i va permetre administrar 238 primeres dosis.
De cara a demà també es farà la vaccinació per a persones d’entre 50 i 59 anys de les 16.00 a 18.30.
Per últim, a Tossa i Lloret de Mar, la vaccinació sense cita es realitzarà el 15 i el 17 de juny respectivament en torns de matí i tarda i treballa en definir la resta de detalls.
La primera experiència de Marató de Vaccinació sense cita la va realitzar l’equip dels Serveis de Salut Integrats del Baix Empordà (SSIBE) a la Bisbal d’Empordà el 26 de maig i davant els bons resultats obtinguts s’ha decidit repetir-hi la iniciativa i ampliar-la també a altres municipis.
Durant aquella jornada es van vaccinar 642 persones de la franja 50-59 anys, el que va permetre d’augmentar la cobertura d’aquest grup a l’ABS de la Bisbal un 30% en un sol dia, passant d’un índex de vacunació del 43,7% al 73,86%.
A la Regió Sanitària de Girona la campanya de vaccinació continua avançant i ja s’han administrat 510.697 vacunes (329.205 de primera dosi i 181.492 de segona) i la cobertura en adults és del 44,3% en primera dosi i del 25,8% amb la pauta completa.

Response: La marató de vacunació a la regió sanitària de Girona, impulsada pel departament de Salut, comença aquesta setmana a set municipis. La gent que pertany a una franja d'edat acotada per les Àrees Bàsiques de Salut (ABS), a més de complir altres requisits, podran vacunar-se sense cita prèvia, només amb la targeta sanitària i un document acreditatiu.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, al costat de la vicealcaldessa i regidora d’Habitatge, Ali Brancal, i del regidor de Benestar Social, José Luis López, s’han reunit amb la directora general de l’Entitat d’Infraestructures de la Generalitat (EIGE), Helena Beunza, per valorar la situació actual del parc públic d’habitatges en el municipi.
Després de la trobada, la Conselleria d’Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori ha adjudicat en règim de lloguer social quatre habitatges del parc públic de la Generalitat a Castelló de la Plana a famílies que es troben en risc d’exclusió social, després d’haver procedit a la seua reparació.
A més, Beunza ha explicat que l‘EIGE treballa en la reparació d’uns altres vuit habitatges per cedir-los com més aviat millor.
La directora general d‘EIGE ha informat que la reforma dels habitatges adjudicats ha suposat una inversió propera als 40.000 euros, donat el deficient estat en què es trobaven.
De la mateixa manera, des de la Conselleria es continua treballant en la reparació d’altres vuit habitatges públiques, amb un cost de 69.391 euros.
Totes elles ja estan adjudicades, a l’espera de la finalització de les obres.
Des del Consell s’està realitzant un gran esforç inversor per a millorar la situació del parc públic d’habitatges.
En el cas de Castelló de la Plana, des de juliol de 2015 s’han invertit 163.000 euros en actuacions de millora i reparacions d’habitatges públics i s’han adjudicat cinc habitatges a famílies amb major necessitat social.
Helena Beunza ha explicat que des del Consell s’estan impulsant mesurades per a reduir les grans desigualtats que afecten als ciutadans, especialment en l’àmbit de l’habitatge.
Tot açò amb l’objectiu d’atendre als col·lectius amb majors manques socials i evitar la seua exclusió en la societat.
Per la seua banda, l’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, ha agraït a l‘EIGE l’esforç que està realitzant per a millorar i ampliar l’oferta d’habitatge social en la nostra ciutat.
“L’important és posar a la disposició de la ciutadania el major nombre d’habitatges possible” ha explicat Marco qui ha afegit que “en una situació de crisi com l’actual, en la qual nombroses famílies no poden permetre’s un habitatge digne, encara que treballen, és inacceptable que els governs anteriors hagen tingut desenes d’habitatges socials tancats i en mal estat” ha afegit l’alcaldessa.
Finalment, Marco ha destacat que “per al Govern Local és una prioritat absoluta millorar l’accés a l’habitatge de tots els veïns i veïnes i ha recordat algunes de les mesures que s’han engegat en l’últim any per a frenar els desnonaments, així com la creació de l’Oficina de l’Habitatge, la rehabilitació d’habitatges socials de titularitat municipal o la inversió de més de 750.000 euros en lloguers socials.
Àrea de Regeneració Urbana
Un altre dels temes tractats ha sigut l’Àrea de Regeneració i Renovació Urbana (ARRU) prevista en el grup Sant Lorenzo, amb una inversió de 681.200 euros.
Beunza ha comentat que la Conselleria ja té en fase de contractació la redacció del projecte d’un ARRU i espera que durant 2017 s’executen la meitat de les obres programades.
El desenvolupament del ARRU integrarà diferents obres que van des de la reparació d’habitatges fins a l’adequació de vestíbuls i elements comuns, modernització d’ascensors, adequació a la normativa d’instal·lacions elèctriques i d’aigua, millores en accessibilitat i enllumenat, i reestructuració i adequació dels espais públics.
El ARRU es complementarà amb un Pla d’Intervenció Integral Sostenible que es desenvolupa conjuntament entre la Conselleria i els Serveis Socials de l’Ajuntament.
L’objectiu és millorar la qualitat de vida dels seus veïns mitjançant la normalització d’aquests grups d’habitatges públics, en una acció que perdure en el temps.
Així mateix, en la reunió també s’han analitzat possibles col·laboracions entre les administracions per a facilitar l’accés a l’habitatge en el municipi de Castelló de la Plana.

Response: L'alcaldessa de Castelló, Amparo Marco, s'ha reunit amb la directora general d'EIGE i ha confirmat que el govern ha cedit en règim de lloguer social quatre pisos de la Generalitat a famílies en risc d'exclusió. A més, a fi d'intentar millorar l'accés a l'habitatge, s'estan prenent mesures per aturar els desnonaments i per rehabilitar habitatges socials.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'entrada de la fase 2 a l'àrea metropolitana ha permès l'obertura dels centres comercials després de pràcticament tres mesos d'aturada de l'activitat.
"De moment, la resposta està sent més positiva del que probablement ens esperàvem", ha reconegut el gerent de La Maquinista, Victor Garcia, en declaracions a l'ACN.
Tot i això, el directiu parla amb cautela de les pròximes setmanes i espera un possible descens de l'activitat.
Pel que fa a les mesures de seguretat, els centres comercials han reobert amb les zones comunes tancades, la recomanació de mantenir la distància de seguretat i la disposició de gels hidroalcohòlics en diferents punts.
La Maquinista ha desenvolupat també una aplicació per saber en temps real l'aforament del centre.
En el primer dia de la reobertura de La Maquinista, el centre ha tingut una resposta "més positiva" de l'esperada.
D'acord amb l'evolució de l'afluència en els centres comercials d'Unibail- Rodamco-Westfield (URW) -el grup propietari de La Maquinista- a la resta de l'Estat, el gerent de l'establiment preveu una "certa normalitat" en les primeres setmanes després de la reobertura.
"No sabem si és que la gent ho ha agafat amb moltes ganes i després podem tenir una petita baixada", ha reconegut el també responsable de relacions institucionals de l'empresa a Catalunya.
A les botigues, els dependents han notat una menor afluència en comparació amb les xifres prèvies a la pandèmia, tot i que creuen que és un "bon primer dia".
La Bàrbara, encarregada de la botiga de Lego a La Maquinista, ha assegurat que els clients han anat als establiments buscant les novetats.
"Com a obertura, està anant molt bé", ha afirmat.
Pel que fa a les mesures de seguretat, l'empresa ha posat gel hidroalcohòlic a l'entrada i ha retirat la zona de jocs per evitar el risc de contagi entre els nens, a més de limitar l'aforament a tres persones.
Les mesures de seguretat
A La Maquinista, l'empresa ha instal·lat gels hidroalcohòlics a diversos punts de l'establiment, ha incrementat la neteja i ha reforçat la comunicació per tal que els clients respectin el distanciament social i facin ús de la mascareta.
A més, ha desenvolupat una aplicació per controlar la quantitat de gent que hi ha en el centre comercial en temps real.
A conseqüència del coronavirus, l'aforament del centre s'ha limitat a prop de 13.000 persones en un mateix moment.
En cas d'arribar a un 80%, es començarà a limitar l'entrada als clients per evitar aglomeracions.
Aquest sistema de monitoratge s'utilitza també en els centres de Glòries i Splau, també propietat d'URW.
Aquest dilluns, els centres d'El Corte Inglés també han obert la totalitat de la superfície comercial, amb un aforament limitat i l'ús obligatori de guants i mascaretes.
En aquest cas, l'empresa també ha instal·lat vinils a terra per recordar la importància de guardar la distància de seguretat, així com mampares a les caixes i als taulells.
Per controlar l'afluència, el personal de seguretat realitzarà recomptes periòdics de l'ocupació de cada planta i secció i en regularà els accessos en cas que sigui necessari.
En els 92 establiments d'El Corte Inglés, l'empresa ha instal·lat 40.075 mampares, 80.000 pantalles facials, 650 habitacions de desinfecció i més de 70.000 litres de gel hidroalcohòlic.
El centre comercial El Triangle, propietat del grup DEKA i gestionat per la consultora CBRE, també ha tornat a obrir les portes aquest dilluns després del confinament.
Entre les mesures de seguretat, l'establiment ha incrementat les freqüències de neteja i desinfecció, ha augmentat els dispensadors de gels hidroalcohòlic i ha recomanat l'ús individual dels ascensors, amb ús preferent per a persones amb mobilitat reduïda.
Tendències als centres comercials
"Potser, per no tenir zones comunes, ara som un destí únicament de compra", ha reconegut el gerent de La Maquinista.
De cara la fase 3, els centres comercials podran obrir aquests espais al públic i Garcia espera que l'establiment comenci a acollir clients que venen a passar-hi el dia.
A mitjà termini, el gerent del centre comercial ha assegurat que hi ha una tendència cap al comerç en línia o el 'click&collect', és a dir, comprar el producte per internet i recollir-lo a l'establiment.
"Creiem que la gent continuarà venint als centres comercials però haurem de donar opcions de continuar utilitzant aquests sistemes", ha manifestat Garcia.
En Jaume, client del centre comercial, assegura que després del confinament seguirà comprant en línia perquè és "més còmode".
Tot i això, afirma que és "més ràpid" anar al supermercat o a comprar presencialment algun producte que es necessiti "amb immediatesa".

Response: Els centres comercials han tornat a obrir les seves portes, després que l'àrea metropolitana hagi entrat en la fase 2. Això sí, han hagut d'implementar mesures de seguretat, com l'aforament limitat a les botigues, dispensadors de gel hidroalcohòlic o una neteja més freqüent. La resposta de la gent, de moment, ha sigut positiva.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El director del Servei Català de Trànsit (SCT), Juli Gendrau, ha avançat aquet divendres que s'instal·larà un nou radar a la C-17, a l'alçada del Pinós (Osona).
Es tracta d'un punt en què es detecta un alt nombre d'accidents, sobretot quan plou, i el radar ajudarà a reduir la sinistralitat a la via.
Gendrau ha explicat que l'aparell s'habilitarà en direcció sud i, malgrat uns centenars de metres més enllà, a l'alçada de Sant Martí de Centelles, hi hagi un altre radar, d'entrada la intenció és mantenir-los tots dos.
D'altra banda, el director del SCT ha destacat que els controls a la C-25 han fet baixar el nombre de víctimes mortals en aquesta via que en el darrer any han passat de 7 a 1.
En el conjunt de les comarques centrals, el 2019 hi van haver 32 víctimes mortals a les carreteres.
El director general del Servei Català de Trànsit, Juli Gendrau, ha destacat que la C-17 a l'alçada del Pinós (Osona) és un dels punts que "més preocupa".
La decisió d'instal·lar un radar ja està presa i es durà a terme aquest any 2020.
Primer, però el Departament de Territori ha de fer una actuació en aquest punt de la carretera.
El nou radar que es col·locarà en sentit sud complementarà el que ja hi ha en sentit nord a la mateixa alçada.
Gendrau no ha descartat que més endavant el radar es pugui convertir en un radar de tram.
El director general de Trànsit ha assenyalat que l'accidentalitat el 2019 es va concentrar en la part sud de la regió central, concretament a les comarques d'Osona, Bages i Anoia.
Pel que fa al nombre de víctimes, a les comarques del Berguedà i Moianès no n'hi ha hagut cap.
En total, a les carreteres de la Catalunya Central van morir 32 persones el 2019 en 30 accidents.
D'aquestes, 26 van ser in via interurbana i 6 en via urbana.
Respecte l'any 2010, any de referència, la tendència continua decreixent i es registra un 20% menys de víctimes mortals.
Gendrau ha destacat que això també es produeix en un context d'estancament de les xifres de la mobilitat respecte l'any anterior.
El director ho ha atribuït a diversos factors, però ha destacat el pla de contenció de víctimes de trànsit que es va activar a mitjans del 2018 i que va marcar un punt d'inflexió.
Per vies, del total de morts, 4 van ser a l'A2, 3 a la B-224 a Piera (Anoia), 3 per camins rurals i 2 a la C-17, la C-37 i la BP-1101 al Bruc.
Una de les dades que ha destacat Gendrau és que el nombre de víctimes mortals hagi disminuït de 7 a 1 en el darrer any.
"Els controls i les actuacions que hi hem fet han tingut efecte", ha assenyalat.
Motoristes, col·lectiu vulnerable
El director general de Trànsit ha posat èmfasi en el col·lectiu de motoristes, vianants i ciclistes com un dels més mal parats.
De fet, el 38,5% de les morts corresponen a aquest grup.
Concretament, els motoristes representen el 17% de les morts i des de l'any passat s'ha passat d'1 víctima a 8.
L'altre col·lectiu que també preocupa és el de la gent gran, ja que és una franja que ha incrementat significativament la seva mortalitat.
De la seva banda, el sotsinspector de Trànsit dels Mossos d'Esquadra, Avel·lí Garcia, s'ha mostrat preocupat pell nombre de motoristes morts i també la gran quantitat d'accidents que s'han registrat.
En aquest sentit, els mossos incrementaran el patrullatge per detectar i acabar amb aquells motoristes "que s'agafa les carreteres de la Catalunya central com si fos un circuit".
"Farem complir la normativa", ha dit Garcia.
De les víctimes mortals en accidents d'un sol vehicle aquestes han augmentat el 71%.
Això, segons Juli Gendrau, implica la presència de velocitat excessiva, distraccions al volant com el mòbil o drogues i alcohol.
També s'ha vist un augment d'accidents amb vehicles que surten de la calçada.
Augment de controls i patrullatges d'alta visibilitat
De cara a l'any que comença, els Mossos incrementaran els controls per radar per dissuadir de les altes velocitats i es faran més patrullatges d'alta visibilitat per evitar que persones sota els efectes de l'alcohol i les drogues o també que utilitzin mòbil circulin per la carretera.
"Farem tants controls com siguin possibles", ha assenyalat Juli Gendrau.
"Serem molt contundents".
Si la campanya de Trànsit de la Catalunya Central l'any passat es va centrar en eradicar l'ús del mòbil durant la conducció, enguany es focalitzaran els esforços en la prevenció de l'alcohol i les drogues sobre el volant.
D'altra banda, les campanyes dirigides a motoristes i la gent gran també s'accentuaran.

Response: Juli Gendrau, director del Servei Català de Trànsit, ha confirmat que s'instal·larà un nou radar a la C-17 al Pinós, tot i que hi ha un altre radar a prop. La intenció és mantenir els dos radars en aquesta zona on es concentra un alt nombre d'accidents. També ha assenyalat que la tendència de mortalitat a les carreteres continua decreixent.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Les comarques de Lleida disposen actualment d'una oferta d'allotjament de turisme rural de 640 establiments amb 4.559 places, cosa que representa pràcticament el 25% de l'oferta del conjunt de Catalunya (2.404 establiments i 18.945 places).
Aquestes dades indiquen que l'oferta de turisme rural a la demarcació continua creixent any rere any i només en els darrers cinc anys el nombre de places i d'establiments en el conjunt del territori lleidatà han crescut gairebé un 7%, segons ha donat a conèixer el vicepresident del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida, Gerard Sabarich, durant la cloenda de la setena edició de la jornada tècnica 'Les claus del mercat francès per comercialitzar el turisme rural català', celebrada aquest dimecres a l'Ajuntament de les Avellanes i Santa Linya, a la Noguera.
En aquesta comarca el creixement encara ha estat major, del 10% en el nombre d'establiments de turisme rural i del 13% pel que fa a places.
En concret, al 2012 a la Noguera hi havia 44 establiments amb 331 places i actualment n'hi ha 49 amb 374 places.
Sabarich ha destacat el bon posicionament que té l'oferta de turisme rural de la demarcació de Lleida a escala de tot Catalunya i ha subratllat els bons resultats que van assolir els establiments del sector l'any 2016.
Així, mentre que el conjunt de l'oferta d'allotjament turístic reglat del territori lleidatà va tancar el 2016 amb un 7% més de pernoctacions que l'any 2015, el turisme rural a les comarques de Lleida va incrementar un 10,88% el nombre de pernoctacions respecte a l'any anterior amb 220.130, i el nombre de turistes va augmentar un 13,63% fins a situar-se en 85.397.
Aquests resultats en relació amb l'any 2014 són encara molt millors, perquè van representar un increment d'un 16,61% pel que fa a pernoctacions i d'un 26% en el nombre de turistes.
Sabarich ha afegit que va ser el turisme estranger el que va experimentar el millor resultat pel que fa al turisme rural l'any 2016, quan es va registrar un increment d'un 81% en el nombre de visitants i un creixement del 22% en la xifra de pernoctacions respecte al 2015.
En concret, el nombre de visitants va passar de 3.810 turistes l'any 2015 a 6.914 visitants el 2016.
Per la seva banda, la xifra de pernoctacions d'estrangers en establiments rurals lleidatans va passar de 27.085 l'any 2015 a 33.065 el 2016.
"El turisme rural de mica en mica s'està obrint cada vegada més al mercat internacional, fruit d'una feina compartida per tots els agents implicats en millorar la nostra posició turística a escala internacional i que manté en els darrers anys un increment progressiu en el nombre de turistes estrangers que contracten aquesta tipologia d'establiments a la demarcació de Lleida", ha indicat.
El vicepresident del Patronat de Turisme ha manifestat també que l'increment de l'oferta "comporta necessàriament per part dels empresaris i de les administracions dedicades a la promoció turística del territori treballar més i millor per aconseguir millorar l'ocupació, optimitzant al màxim els recursos i emprant totes les eines de comunicació i de màrqueting per aconseguir-ho, tant a escala estatal com també internacional".
En aquest sentit ha explicat que des de fa anys la Diputació de Lleida i el Patronat de Turisme treballen per a la internacionalització de l'oferta turística de Lleida als principals mercats emissors estrangers.
En aquest sentit, ha recordat que el turisme estranger va representar l'any 2016 gairebé un 16% de les pernoctacions que es van fer en el conjunt dels establiments de turisme reglat de la demarcació de Lleida, de les quals gairebé un 42% van ser procedents de França, que continua representant el primer mercat emissor de turisme estranger per la seva proximitat geogràfica.
Per la seva banda i també en la marc de la jornada, el director del Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida, Juli Alegre, ha exposat algunes de les estratègies que porta a terme el Patronat per promocionar el turisme rural en el mercat francès, en molts casos amb la col·laboració de l'Agència Catalana de Turisme.
Entre les diferents accions, ha destacat la presència en fires, l'organització de viatges de premsa i de turoperadors a les comarques de Lleida, la participació en el Village Català que anualment se celebra a diferents indrets de França, i ha recordat la presentació que es va fer del producte 'Benvinguts, senderistes i cicloturistes' en el 44è Congrés de la Federació Francesa de Senderisme, a la població de Talteüll, al Rosselló.
També ha explicat la col·laboració del Patronat amb el portal francès Via Michelin i amb la guia de viatge 'Le Guide Vert Michelin: Barcelone et la Catalogne'.

Response: L'oferta de turisme rural a la demarcació de Lleida continua creixent i representa gairebé un quart de l'oferta a tota Catalunya. En els últims cinc anys, l'oferta ha incrementat un 7 % i el turisme rural, un 10,88 %. El principal país emissor de turistes estrangers és França, amb un 42 %, segons dades de l'any 2016.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Un equip d’investigadors ha confirmat la presència de l’abella gegant de la resina, una espècie que prové de l’Àsia, en cinc punts de Catalunya.
Aquest tipus d’abella pot arribar a mesurar 2,5 cm i fa el niu a base de resina, argila i petits trossos de fusta en forats que troba en els troncs o totxanes.
De tota manera, aquest insecte és solitari i no forma colònies com l’abella de la mel.
A més, un investigador del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF), Carlos Hernández-Castellano, ha destacat que l’abella de la resina és inofensiva per als humans però ha avisat que ‘ens pot picar si se sent amenaçada’.
A causa de les seves dimensions, de lluny es pot confondre amb la vespa asiàtica.
Les abelles gegants de la resina han aterrat a la Catalunya.
Un equip d’investigadors ha confirmat la presència d’aquest tipus d’insecte de grans dimensions, que prové de l’Àsia, en dos punts d’Olot, dos punts més de Sant Celoni i un altre a la Garriga (Vallès Oriental).
Aquest tipus d’abelles poden arribar a mesurar 2,5 cm. Construeixen els seus nius en forats dels troncs i totxanes a base de resina, argila i petits trossos de fusta.
De fet, els experts asseguren que podria haver arribat a Europa a partir del comerç de fusta amb països com la Xina i el Japó.A diferència de les abelles de la mel, aquesta espècia és molt solitària i no viu en colònies.
Segons un investigador del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF), Carlos Hernández-Castellano, això comporta que sigui una espècie inofensiva per als humans.
El fet de viure en solitari els converteix en animals més cautelosos a l’hora d’atacar, ja que ‘la mort de la mare seria catastròfica per a la descendència’.
Tot i així, Hernández-Castellano avisa que l’abella de la resina ‘ens pot picar si se sent amenaçada’.
Confusions amb la vespa asiàtica
Les dimensions de l’abella gegant de la resina pot comportar algunes confusions de lluny amb una vespa asiàtica.
De tota manera, un dels investigadors del CREAF, Constantí Stefanescu, ha matisat que aquest tipus d’abella ‘té pèls que li serveixen per transportar el pol·len’ com la resta d’espècies d’aquest insecte, mentre que les vespes no tenen aquesta pilositat.
Stefanescu ha apuntat que també es poden diferenciar pels hàbits.
Mentre que les abelles s’alimenten del pol·len i del nèctar de les flors, les vespes s’alimenta d’altres insectes i viuen en colònies dins els ruscos que construeixen.Una abella que ha arribat per quedar-seEls dos investigadors apunten que aquesta espècia d’abella hauria arribat a Catalunya ara fa un any i ja s’hi ha establert.
A més, tot fa pensar que s’expandirà per tota la península Ibèrica, ja que pot crear un niu en qualsevol forat i això fa que es pugui moure amb certa facilitat.A més, els dos investigadors apunten que malgrat que l’abella provinent de l’Àsia tingui una predilecció per alimentar-se de l’acàcia del Japó, també es ho pot fer fàcilment del pol·len d’altres plantes autòctones.
Això garantiria la seva supervivència en terres catalanes.Una abella que no competeix amb les espècies autòctonesEls membres de CREAF asseguren que ‘en altres sistemes on l’abella gegant de la resina és exòtica s’han detectat molts pocs casos de competència directa amb abelles autòctones’.
Aquest és un dels principals trets diferencials de l’expansió d’altres insectes, com ara les vespes asiàtiques que estan provocant una alta mortalitat en les abelles de la mel.
FDe tota manera, Hernández-Castellano ha garantit que l’alta capacitat de reproducció i dispersió de les noves abelles és tan alta que ‘són pràcticament impossibles d’eradicar’.
El que sí que recomana l’investigador és evitar plantes exòtiques en jardins i parcs públics com ara l’acàcia del Japó.Hernández-Castellano ha reblat que l’acàcia del Japó facilita la introducció de les abelles de la resina, però a més ‘és una espècie tòxica que ha provocat casos de mortalitat en abelles autòctones’.

Response: Confirmada la presència de l'abella gegant de la resina en cinc punts de Catalunya. Carlos Hernández-Castellano, investigador del Centre de Recerca Ecològica i Aplicacions Forestals (CREAF), ha destacat que és inofensiva per als humans i que es pot confondre amb la vespa asiàtica, però a diferència d'aquestes últimes, són solitàries i no formen colònies.


Instruction: Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La Fiscalia de l’Audiència espanyola ha presentat recurs contra la sentència absolutòria de l’ex-president del Barça, Sandro Rosell, la seva parella, Marta Pineda, el seu soci, Joan Besolí, i dos persones més.
El ministeri públic considera que des del punt de vista ‘tècnic’ s’ha produït ‘un error en valoració de la prova’ i sol·licita un nou judici amb un tribunal diferent.
El ministeri públic argumenta que l’absolució només es justifica si hi ha ‘un dubte raonable però no qualsevol tipus de dubte’ i creu que en aquest cas hi ha hagut ‘falta de lògica econòmica’ en l’activitat de Rosell.
I defensa que els negocis de l’ex-president blaugrana que han quedat provats a la sentència són ‘absolutament irregulars i sense sentit’.
Al final del judici, la fiscalia va rebaixar la petició de pena d’onze a sis anys.
El passat 24 d’abril l’Audiència espanyola va absoldre l’ex-president del Barça i els altres quatre acusats d’un delicte d’emblanquiment de capitals i organització criminal.
Rosell havia estat empresonat –juntament amb el seu soci Joan Besolí- des del maig del 2017 i el tribunal el va alliberar enmig del judici, atenent una petició de la seva defensa.
Al final del judici, a la fase de conclusions, la fiscalia va rebaixar la petició de la pena contra Rosell d’onze a sis anys de presó.
Quan es va dictar la sentència absolutòria, però, el ministeri públic ja va avançar que estudiava recórrer la sentència absolutòria.
Un anunci que ha formalitzat aquest dijous amb un escrit que signa el tinent fiscal, Miguel Ángel Carballo.
En l’escrit, no només es demana que es revisi la decisió del tribunal d’absoldre tots cinc acusats sinó que, a més, es sol·licita que es repeteixi el judici amb una composició diferent del tribunal.
I s’argumenta que des del punt de vista ‘tècnic’ hi ha hagut un ‘error en la valoració de la prova’.
El tribunal estava presidit per Concepción Espejel i l’encarregada de la instrucció havia estat la magistrada Carmen Lamela, actualment al Suprem i que va ser també qui va empresonar Sànchez, Cuixart i part del govern de Puigdemont.
Segons la fiscalia, els fets provats que recull la sentència descriuen una sèrie de negocis ‘absolutament irregulars i sense sentit’, amb contractes amb dates correlatives a la constitució de les empreses que els signen, diners que ‘van i venen sense sentit’ per comptes de persones ‘que no intervenen en aquests negocis’ o retorn de diners al seu origen, entre d’altres.
En canvi, la fiscalia no sosté que siguin ‘lícits’ i assegura que el que buscaven era ‘blanquejar el diner il·lícitament obtingut’.
Per a la fiscalia, no és ‘lògic’ acreditar aquest seguit ‘d’irregularitats’ per acabar concloent que es tractava de ‘negocis lícits’.
‘No és lògic donar per provat que es van crear societats pantalla a paradisos, fiscals, es van simular contractes, es van efectuar nombroses transferències a Andorra a persones properes i sense causa per acabar concloent que són negocis lícits’, escriu el tinet fiscal.
La sentència de l’Audiència espanyola defensava l’absolució per sobre la base de l’absència de prova per sostenir el delicte de blanqueig com la falta de tipificació a efectes de doble incriminació a Espanya i Brasil.
‘Es tracta d’una conclusió jurídica indegudament aplicada pel tribunal’, manté el fiscal.
I afegeix que l’acusació va aportar prova ‘suficient’ per acreditar l’activitat delictiva al Brasil ‘tot i que no hi hagi hagut condemna prèvia’.
Tot i no compartir la decisió de l’absolució, la fiscalia reconeix que a la sentència es considera ‘correcta i mesurada als fets’ tant la investigació de la fiscalia i de la policia judicial i també del jutjat d’instrucció, valorant que va ser ‘útil’ la presó provisional acordada per assegurar la presència de Rosell i Besolí al judici.
Un cop la sala d’apel·lacions de l’Audiència espanyola resolgui el recurs, la sentència encara no serà ferma perquè es podria recórrer davant del Tribunal Suprem.
En un breu comunicat, consideren que la voluntat del ministeri públic és la de ‘perjudicar la seva imatge i bon nom’ i creu que està insistint en motius que la sentència ‘va desmuntar un per un’ quan va decidir absoldre’l.
‘Resulta com a poc sorprenent que allò que hauria de veure’s en seu judicial –i del que aquesta defensa donarà resposta davant la instància processal oportuna– torni a publicitar-se per part de la mateixa Audiència Nacional, faltant a la literalitat del que va disposar la mateixa sentència’, valora la defensa.
En el comunicat, recorden que Rosell ‘va passar injustament’ 22 mesos en presó preventiva per, finalment, ser absolt.

Response: La Fiscalia de l’Audiència espanyola considera que es va produir un error en la sentència absolutòria de Sandro Rosell, expresident del Barça, la seva parella, el seu soci i dues persones més. La Fiscalia demana així que es repeteixi el judici amb un tribunal diferent, ja que creu que no hi ha cap dubte dels actes il·lícits de Rosell.