Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La CUP proposa desencallar la situació política a Catalunya "forçant embats" amb l'Estat i "superant els límits de la llei" en el pla social.
Segons han explicat fonts de la formació anticapitalista a l'ACN, la proposta política que els cupaires preparen per a les eleccions aposta per buscar la confrontació permanent amb l'Estat amb lleis socials que traspassin les competències de la Generalitat i desobeint si el Tribunal Constitucional les tomba.
Això, creuen, evidenciaria que és "impossible" desenvolupar polítiques socials en el marc estatal i acabaria forçant un nou referèndum d'autodeterminació.
Encara que rebutgen posar dates, asseguren que serà un procés "de mínim 2 o 3 anys" perquè que tingui "legitimitat i continuïtat"
Aquesta ponència, que encara està subjecta a esmenes, es debat al llarg d'aquest cap de setmana en 52 debats telemàtics on participen uns 520 militants.
Segons les mateixes fonts, l'objectiu central de la ponència és tornar a posar a la CUP en una posició "decisiva", com creuen que ja van tenir en el context del referèndum de l'1-O.
Això no implicaria necessàriament que els cupaires tinguessin responsabilitats a Govern, sinó simplement que tinguessin suficient força per incidir en les decisions polítiques al país.
Si es complissin les seves expectatives de força, els cupaires buscaran engegar diversos "embats i conflictes" amb l'Estat per garantir "unes condicions de vida dignes".
Això es podria materialitzar tant amb l'aprovació i implementació de lleis com amb mobilització al carrer, tot plegat per "superar els límits de la llei" i "forçar el Govern català" com creuen que ja van fer l'octubre del 2017.
En demostrar-se que és "inassumible" aconseguir unes bones condicions socials formant part de l'estat espanyol, la CUP creu que seria moment d'"acumular forces" i "forçar el dret a l'autodeterminació".
Per fer això, però, refusen posar dates concretes perquè caldrà preparar bé el terreny perquè pugui tenir "legitimitat i continuïtat", cosa que lamenten que no va succeir l'1-O.
Assenyalen que ara mateix la prioritat és la pandèmia i les condicions socials, però aposten per aprofitar el procés actual per "construir el moment" i "posar les condicions" per celebrar un referèndum.
Segons els cupaires, tot el pla s'estructura al voltant de tres eixos.
En primer lloc situen el rescat social per garantir unes condicions de vida i laborals dignes.
A banda, se centraran en la construcció de sobiranies, amb l'aposta per una banca pública en el marc de l'econòmica o per la creació d'una empresa pública d'energia emmarcada en la sobirania energètica.
Finalment, el darrer eix és el relatiu als drets i llibertats, que es traduiria en els diversos embats per forçar una superació del marc jurídic estatal i la celebració d'un referèndum.
Taula de diàleg
En relació a la taula de diàleg, fonts cupaires lamenten que ara mateix es tracta d'un espai on es negocia sobre el dret a l'autodeterminació, mentre que ells aposten perquè sigui una negociació sobre com es pot exercir aquest dret, amb un ordre del dia clar.
Per tant, consideren que ara per ara és un espai "buit i sense sentit" on es fan "equilibris entre partits" i "es negocia a canvi d'interessos".
Si en el marc d'aquesta taula no s'avança en la resolució del conflicte, la CUP aposta per activar la via unilateral.
Revertir "la decadència"
Aquest dissabte se celebra la primera jornada dels "Nodes: debats d'Unitat Popular" on els cupaires debaten la proposta política.
Un cop acabin els debats s'engegarà el procés d'esmenes, que acabarà l'11 de novembre.
"Volem revertir el cicle de deteriorament institucional, econòmic i social que hem viscut amb el Govern de JxCat i ERC", ha explicat el diputat de la CUP Carles Riera a l'inici d'una de les trobades.
Segons Riera, les properes eleccions són una oportunitat per "acabar amb la caiguda lliure" i "la decadència" a la que els partits de Govern han portat el moviment independentista.
El diputat cupaire ha defensat la proposta política per "fixar fites concretes" i treballar una estratègia que pugui fer efectiu el dret a l'autodeterminació.

Response: La CUP vol revertir el debilitament actual de l’independentisme amb una estratègia de desobediència sistemàtica i d’enfrontament persistent amb l’Estat. Impulsant polítiques socials transgressores, la formació intentarà demostrar que les institucions espanyoles impedeixen que Catalunya avanci i exigirà un altre referèndum per a remeiar-ho. Els anticapitalistes no posen, però, terminis. Aquesta vegada volen lligar-ho bé per comptar amb la legitimitat necessària.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El vicepresident del Govern, Oriol Junqueras, ha recordat aquest dimarts que l'opció d'una declaració unilateral d'independència segueix sobre la taula.
Ho ha fet interpel·lat per l'economista Xavier Sala i Martín, que ha apostat per declarar la independència l'endemà de la data prevista per fer el referèndum, en cas que l'Estat el freni a la força.
"Això està recollit en el programa electoral", ha afirmat Junqueras, que s'ha referit a la "clàusula de desbloqueig" prevista en cas que el govern espanyol faci inviable seguir amb el full de ruta previst.
En concret, el programa de Junts pel Sí preveu: "En el cas que l'estat espanyol, mitjançant decisions polítiques i/o jurídiques, bloquegi l’autogovern de Catalunya, el Govern i el Parlament procediran a la proclamació de la independència i a l'aprovació de la Llei de transitorietat jurídica".
De la mateixa manera, Junqueras també ha subratllat aquest dimarts la necessitat d'accentuar la coordinació institucional i la mobilització social de cara als mesos previs al referèndum.
"Que l'Estat té moltes eines ja en som conscients.
La nostra força està en la coordinació de l'actuació institucional i la mobilització social", ha afirmat.
Coordinar les institucions i la mobilització social
"Allà on trobem una força que l'Estat no té és en la mobilització", ha subratllat, motiu pel qual "totes les potes han de treballar de forma coordinada", en referència al Govern, la majoria parlamentària, el món local, les associacions sobiranistes i la societat, ja que "la mobilització social serà imprescindible per celebrar i guanyar el referèndum".
D'aquesta manera, el número dos del Govern ha subratllat que caldrà una "mobilització social que acompanyi cadascuna de les decisions que es prenguin des del Parlament i el Govern", així com les decisions d'aquestes institucions hauran d'acompanyar, al seu torn, la mobilització social.
De fet, ha rebutjat opinar sobre les diferències que han aflorat els darrers dies entre el PDECat i ERC: "No tinc per costum tirar-nos els plats pel cap amb ningú".
Adequar els terminis de decisió a la cohesió del sobiranisme
Per això, preguntat pels terminis amb què es prendran les properes decisions de cara al referèndum -està previst que fins a finals de maig no s'enterri la recerca de la via pactada-, Junqueras ha justificat que encara no es pacti la data i la pregunta per la necessitat de preservar el consens dels agents implicats en el Pacte Nacional pel Referèndum, precisament per mantenir els "màxim nivells d'implicació entre el màxim nombre d'agents possible".
I és que aquesta mobilització i una votació massiva, aconseguida gràcies a un suport molt transversal al referèndum, és el que "contribueix i molt a legitimar aquest procés, a ulls interns o externs".
Per tant, si es vol que la votació sigui "vinculant, que tingui unes conseqüències", "l'endemà és molt important" i dependrà del suport social que hagi obtingut.
"Tenim pressa, però hem de tenir en compte la feina del Pacte Nacional pel Referèndum, i això no és incompatible", ha insistit.
Un nou relat per difondre l'independentisme
Al seu torn, Sala i Martín ha demanat unitat entre les forces independentistes, ja que "les batalles fan destrempar", i ha exposat que, des de fora, es vol que els catalans puguin votar el seu futur, però preferirien que ho fessin a favor de seguir a Espanya.
"[Els espanyols] dominen la premsa, a fora creuen que Espanya és un país normal", ha apuntat, i ha reclamat afinar els arguments pels quals es reclama la independència, atès que "se'n riuen quan parles de dèficit fiscal", ja que entenen que, com a territori ric, pertoca pagar més.
En canvi, ha opinat que és molt més efectiu explicar qüestions com les sentències del Tribunal Constitucional contra la prohibició dels toros o contra la mesures contra la pobresa energètica, o les inhabilitacions d'Artur Mas i els altres membres del Govern que van organitzar el 9-N.
"Hem de fer un altre relat, explicar històries de per què som diferents", ha insistit, entre les quals també hi poden haver "components econòmics", com la relació entre les grans empreses i els poders econòmics de Madrid, amb els seus favors creuats.
Finalment, Junqueras i Sala i Martín han defensat que la República catalana serà capaç de pagar les pensions dels jubilats catalans, així com l'economista ha assenyalat que el deute espanyol haurà de pagar-lo Espanya i que, en tot cas, haurà de negociar amb la Generalitat que el nou estat n'assumeixi una part, motiu pel qual els incentius per pactar la separació també existeixen per la seva part.
Així mateix, el vicepresident català s'ha mostrat convençut que els "comuns" anirien a votar en un referèndum unilateral, tal com assenyala una enquesta d'ERC publicada per NacióDigital.

Response: Junqueras ha remarcat que la basa de l’independentisme per fer front a l’Estat ha de ser la mobilització social i la coordinació de totes les forces. Igualment, ha contemplat la possibilitat de declarar la independència unilateralment si el govern espanyol decideix boicotejar el full de ruta sobiranista. Finalment, s’ha fet una crida per explicar millor els motius del moviment separatista.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El mes de juny l’Agència Estatal de l’Administració Tributària va notificar al Restaurant Siurana que li blocava els comptes bancaris i el NIF perquè no pogués continuar l’activitat empresarial.
I per aquest motiu aviat tancaran definitivament.
Tanmateix, poc després van saber que aquest òrgan només feia de mitjancer amb Madrid.
Per això van decidir d’exercir la desobediència fiscal i no pagar més imposts a l’administració, sinó invertir-los directament en la societat.
L’Andreu atén telefònicament VilaWeb quan ha acabat de portar a pasturar el ramat de cabres i ovelles amb què proveeix la carta del seu restaurant.
És situat en un lloc idíl·lic, en una cinglera de les Muntanyes de Prades, amb vistes sobre el riu Siurana.
No els manquen clients, especialment el cap de setmana, quan la contrada s’omple de visitants.
Si no hi ha un tomb d’última hora, el dia 9 de desembre l’Andreu i la Maria serviran els últims àpats al seu restaurant.
Per a entendre com és que s’ha arribat a aquesta situació cal tirar enrere, fins a l’any 2012, quan aquests propietaris van començar a practicar la insubmissió fiscal i van crear la plataforma Diem Prou.
Emparant-se en l’estatut del 2006, volien pagar els imposts a l’Agència Tributària Catalana i així ‘compensar el deute fiscal’ a què és sotmesa l’economia catalana.
Però poc després s’adonaren que l’agència catalana no és sinó un mitjancer, i que els pagaments que li arriben són enviats directament cap a Madrid.
‘Llavors vàrem veure que havíem de fer arribar els diners corresponents als impostos directament a entitats i escoles.
Sempre van ser ells que ens van dir quines necessitats tenien’, diu Bartolomé.
Durant aquest temps, amb els diners que haurien d’haver anat a parar a la Hisenda espanyola, han comprat un projector per a l’escola de Poboleda (Priorat); butaques per a la sala d’urgències de l’Hospital de Sant Joan de Reus perquè la gent no hagués de dormir en cadires; van col·laborar amb la Cooperativa l’Olivera; van participar amb Càritas; van repartir xecs al mercat per afavorir el comerç local i la gent necessitada de Reus; van fer aportacions a la fundació Base de Tarragona, que fan esport amb nois i noies amb discapacitat… ‘Han estat un munt d’anys en què cada trimestre hem hagut de pensar què en fèiem, dels diners’, diu.
Bartolomé assegura que no ha calculat pas quina quantitat han destinat a projectes socials durant aquests anys.
A banda de la privadesa, diu que ‘el fet important és el simbolisme, no pas la quantitat’.
Els primers mesos de posar en pràctica aquesta desobediència fiscal van rebre requeriments de l’Agència Tributària Espanyola dient que no havien presentat les liquidacions de l’IVA: ‘Sempre vàrem contestar que la nostra documentació era a l’Agència Tributària Catalana.
Cada trimestre informàvem a quins projectes socials destinàvem l’import dels nostres tributs.’
En aquest punt Bartolomé fa un incís terminològic.
‘Nosaltres fem una reivindicació fiscal, no insubmissió.
Seria insubmissió fiscal si no paguéssim.
Pagar d’una manera diferent en cap cas no és insubmissió.
És un detall, però és significatiu’, diu.
Ells no sabien que l’Agència Tributària Catalana va deixar d’enviar aquesta documentació a l’espanyola.
Quan li demanem si aquesta podria ser la causa de la retirada del NIF i el blocatge dels comptes del restaurant, Bartolomé no és pas gaire crític amb l’agència catalana: ‘No seria just de carregar la responsabilitat a una agència intervinguda.’
Per a recórrer contra la decisió davant la Hisenda espanyola, l’Agència Tributària Catalana sí que li va expedir un certificat que confirmava que ell havia estat diligent presentant tota la documentació.
Però el recurs no ha reeixit i, si res no canvia, haurà de tancar el restaurant d’aquí a dues setmanes.
Davant d’aquesta situació, els propietaris del restaurant van demanar a l’Agència Tributària Catalana que els expedissin un ‘NIF republicà provisional’.
‘Ens van dir que no, que en el moment actual no volien embolicar-se.’
El compte enrere no s’atura i Bartolomé està preocupat: ‘Ens tracten com a delinqüents.
Som una empresa petiteta, però tenim de vuit a deu treballadors i juguen amb la vida de famílies que depenem econòmicament del restaurant.’

Response: El Restaurant Siurana feia temps que invertia els seus tributs en causes socials en lloc de pagar-los directament. Els propietaris, que només volien retre comptes a l’Agència Tributària Catalana, s’havien desvinculat completament de l’espanyola, ignorant que la primera havia deixat d’enviar a la segona la documentació relativa als seus impostos. Ara, no podran continuar exercint la seva activitat per insubmissió fiscal.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El govern ha anunciat avui que el concurs d’homologació d’empreses fabricants d’urnes s’havia declarat desert.
Les dues empreses que hi havien participat no han complert els requisits establerts.
Ara s’obren noves vies previstes per la llei de contractació per a l’adquisició de les urnes.
Amb tot, l’anunci ha aixecat una polèmica entre partits i una certa alarma a les xarxes.
Aclarim quina és la situació que resulta d’aquest anunci d’avui.
Què ha passat amb el concurs de les urnes?
Era un concurs per a homologar empreses que tinguessin la capacitat de fabricar urnes de votació.
Concretament, havien de tenir la capacitat de fabricar unes vuit mil urnes de metacrilat.
S’hi van presentar dues empreses petites que deien que podien fer-ho.
Hom els va demanar el compliment d’uns requisits de solvència.
Totes dues empreses van dir que els complien i, quan els van demanar la documentació per a acreditar-ho, una de les dues va abandonar el procés i l’altra va presentar errors i incongruències en els documents.
Per tant, el concurs s’ha declarat desert.
És normal que no s’hagin presentat les empreses grans?
El fet que s’hagin presentat tan sols dues empreses de dimensió modesta al concurs ha despertat sospites del govern.
Les empreses grans de fabricació de plàstics tenen contractes habituals amb les administracions autonòmiques de l’estat i, en alguns casos, amb el govern espanyol.
No se sap si l’autoexclusió d’aquestes empreses més grans és resultat de pressions de l’estat, de l’amenaça pública expressada directament pel portaveu del govern espanyol o dels dubtes sobre la possible pèrdua de contractes com a represàlia.
Sigui com sigui, aquestes empreses no han volgut participar en un concurs de més de dos-cents mil euros.
Què implica que el concurs s’hagi declarat desert?
Ara que el concurs d’homologació d’empreses per a fabricar urnes s’ha declarat desert, el govern té vies administratives i legals alternatives per a encarregar-les i comprar-les.
La llei de contractació pública estableix camins perquè els governs puguin contractar qualsevol servei o producte si en el concurs públic no s’han presentat empreses o ofertes d’acord amb els requisits estipulats.
Per tant, la situació actual no implica que el govern no pugui contractar urnes per al referèndum del primer d’octubre, sinó que s’obren vies de contractació més directes.
Hi ha divergències dins el govern per aquesta qüestió?
Al govern s’han expressat algunes divergències des de fa mesos en relació amb aquest procés de contractació.
Són divergències entre el departament de Vice-presidència i Economia i el de Governació.
La consellera Meritxell Borràs ha estat encausada per haver fet aquest concurs d’homologació d’empreses per a les urnes.
Si el concurs es declara desert, ara pot arxivar-se la causa oberta per una denúncia de la fiscalia.
Per què la CUP es declara perplexa?
El grup parlamentari de la CUP ha denunciat que el govern l’havia apartat de la presa de decisions per a organitzar el referèndum.
La presidenta parlamentària de la CUP, Mireia Boya, ha manifestat la ‘perplexitat absoluta’ de la CUP pel fet que el govern hagi declarat desert el procés d’homologació per a la compra d’urnes, una informació que ignoraven.
Boya ha dit que el govern ha de comprar les urnes ‘amb el procediment que vulgui’.
I ha insistit que han de ser ‘homologades a escala internacional’.
Hi ha una reunió de crisi?
Aquesta tarda s’ha publicat que hi havia una ‘cimera’ extraordinària de crisi per la qüestió de les urnes amb els partits sobiranistes i les entitats al Palau de la Generalitat.
Però el fet és que hi havia una reunió de coordinació planificada, periòdica i ordinària que es fa quinzenalment, a la qual assisteixen alguns representants del govern, Junts pel Sí, la CUP i les principals entitats.
Alguns dels participants han explicat a VilaWeb que en aquesta ocasió s’havia filtrat a la premsa que es feia una reunió extraordinària per tapar el soroll que s’ha mogut sobre el concurs de fabricants d’urnes.
Amb tot, hi ha el compromís del govern d’acordar una via alternativa per a la fabricació d’urnes abans del 4 de juliol, que és quan el govern comunicarà els detalls del referèndum en un acte públic.

Response: El fet que el concurs d’homologació d’empreses fabricants d’urnes hagi quedat desert no implica l’aturada dels plans sobiranistes. L’executiu, però, ha qüestionat la no presentació d’empreses més grans i capacitades per a la feina requerida. Malgrat això, el govern seguirà altres vies per tenir la contractació a punt abans de la data en què vol anunciar els detalls del referèndum.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Cada mes visiten aquesta plataforma online més de 1.900 milions de persones distribuïdes en 90 països diferents.
Mentre com a societat ens trobem immersos en el gran debat de si penjar vídeos pot ser considerat una professió, actualment un de cada quatre adolescents vol ser youtuber.
El món del Youtube està ple de tòpics, prejudicis i falsedats, els critiquen a ells i als seus consumidors, determinant que són milionaris sense treballar....
Jo no en sóc una experta, en tot cas, una simple consumidora que té els seus youtubers de referència i que gaudeix mirant els seus vídeos.
Segurament passi més temps mirant el contingut que creen aquestes persones que qualsevol canal de televisió.
Miro Youtube mentre dino a la feina, mentre sopo a casa, abans d'anar a dormir i molts cops amb el telèfon mentre m'estic dutxant.
Sé més o menys quant duren els vídeos i me'ls distribueixo en funció del que estic fent i del temps que sé que m'ocuparà.
Aquesta anècdota personal pot servir com a exemple de com les noves generacions hem decidit apagar la televisió i distreure'ns amb una altra petita pantalla, entenent que l'entreteniment ha canviat i s'ha democratitzat.
Aquesta democratització de l'accés al contingut que vols en cada moment ha fet brotar un humor feminista i en femení, mentre en el mainstream de la comèdia dominen els homes.
Gràcies a Youtube han trobat el seu espai dones com: Yellow Mellow, Andrea Compton, Percebes y Grelos, Herrejón o Ter.
En el nostre petit país tenim l'exemple de Maria Rovira, coneguda com a Oye Sherman, humorista, guionista i escriptora a qui trobem al Canal de Youtube d'En Minoria.
En els vídeos de Es busca Oye Sherman, Maria Rovira i Ariel F. Verba ens presenten vídeos d'entre 5 i 10 minuts on l'humor intel·ligent de Rovira i la brillant realització de Verba et fan estar agraïda de compartir espai-temps amb aquests éssers de llum.
Així de clar ho va veure Roger de Gràcia, que va "fitxar" Rovira pel seu programa a Catalunya Ràdio, on els tenim de dilluns a divendres de 16 a 19 h.
Quina gràcia té ser una persona il·lustrada i amb grans coneixements si ets incapaç de connectar amb la realitat que t'envolta?
Ter té clar que poca i això fa del seu canal una barreja entre entreteniment i coneixement.
Vaig arribar a aquesta youtuber a través d'un vídeo on explicava la Guerra de Troia a partir del beef* entre Kanye West i Taylor Swift i em vaig quedar absolutament fascinada quan va ser capaç de determinar la proporció àuria del segle XXI a través del cul de Kim Kardashian.
Actualment, Ter té un total de 327.275 subscriptors al seu canal i va tenir una col·laboració al late night La Resistencia on no va acabar de quallar.
En moltes ocasions, la plataforma ha servit a molts joves per expressar-se i atrevir-se a perdre la seva privacitat.
Molts youtubers parlen de relacions tòxiques, d'aprendre a valorar-se, de la gordofòbia o del seu dia a dia com a persona LGTIB+ fent pedagogia de tot això amb la gent més jove (i també, més vulnerable).
Dins d'aquesta gran plataforma, trobem grans activistes i molt bon contingut pedagògic.
Òbviament no tot és de color de rosa.
El masclisme i la lgtibfòbia han trobat també en aquesta xarxa social un espai on articular el seu discurs.
Serien molts els canals que podríem enumerar, però per sort, cal destacar canals com el de BuzzFeed LOLA on fins ara la periodista Beatriz Serrano es dedicava a fer vídeos temàtics sobre cultura i feminisme, principalment, així com a donar-nos claus i arguments per desmuntar al nostre estimat cunyat masclista.
Aquest hipotètic cunyat pot implosionar si rebatem els seus arguments masclistes amb el vídeo de BuzzFeed LOLA i amb el fantàstic article que va fer Bernat Surroca el dia de Sant Esteve.
Realment al món de Youtube pots trobar aquell contingut que esperes trobar, videojocs, tutorials i influencers de la moda i el maquillatge.
Però al mateix temps, pots trobar persones que creen el contingut que vols i que encara no sabies que necessitaves.
Així que obre la ment i gaudeix i apunta't a reivindicar el mamarrachisme il·lustrat.
*Beef: Anomenem beef a una baralla física, però sobretot verbal, entre dues persones.
La paraula se sol utilitzar en contextos de trap, hip-hop o rap.
Normalment els o les protagonistes s'intercanvien retrets o insults a través de les xarxes socials o les seves pròpies cançons, on fan referència a l'altre implicat en qüestió o directament l'insulten.

Response: YouTube aplega més de 1.900 milions d'usuaris i ha transformat el món de l'entreteniment amb noves fórmules que s'allunyen del contingut tradicional de la televisió. Cada cop són més els creadors que es guanyen la vida penjant vídeos a la plataforma, amb continguts tan diversos com els videojocs, la moda, el maquillatge, la divulgació científica o l'activisme.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
VALÈNCIA, 19 (EUROPA PRESS)
El ple de les Corts ha donat llum verda este dimecres a la reforma de la llei de designació de senadors territorials, plantejada per Podem, per a establir la possibilitat de revocar-los quan incorren en comportaments que susciten pèrdua de confiança o provoquen el desprestigi de les seues institucions.
El PP ha votat en contra i la resta de grups a favor, tot i que el PSPV ha assenyalat que ho ha fet per “lleialtat a l’acord polític” que té amb Podem.
Tal com consta a la llei aprovada, el procés de revocació deu iniciar-se a proposta de com a mínim dos grups parlamentaris que representen almenys una dècima part dels membres de les Corts i que l’esmentada revocació siga aprovada per dos terços de la cambra sense oposició del grup proponent del senador a revocar.
El portaveu de Podem, Antonio Montiel, ha assenyalat que els senadors territorials “representen el conjunt de la Comunitat i són elegits a través del Parlament autonòmic”.
Per tant, ha destacat que “hi ha una relació directa de confiança i submissió d’estes persones a esta Cambra”.
“Qui pot elegir, pot també revocar”, ha dit Montiel, que ha manifestat que esta llei “atén una demanda social de responsabilitat política, de rendició de comptes i de control de l’acció dels representants polítics”.
Montiel considera que el Senat tal com està configurat actualment és “un aparell car, poc operatiu i que no ha demostrat la seua utilitat”, però entén que “mentre existisca volem poder triar els millors per a representar la sensibilitat dels nostres ciutadans” i que existisca “el dret a canviar d’opinió”.
El socialista Manolo Mata ha indicat que el seu grup vota a favor d’esta llei presentada per Podem “per lleialtat a un acord polític que tenim”, però considera que “estem experimentant per a obrir un mecanisme de possible revocació d’un senador que, en la pràctica, és impossible”.
“No podem fer lleis pensant en persones concretes, perquè algun dia algú utilitzarà estes lleis per a colpjar-nos a nosaltres”, ha afegit.
També ha criticat que la llei incloga “conceptes jurídics indeterminats i conceptes morals en l’exigència de comportaments polítics”.
Alhora, davant de les paraules de Montiel que amb esta norma busquen “triar els millors” senadors, Mata ha replicat que “la política no és una meritocràcia, és la voluntat popular i el poble és el que decidix qui els representa”.
“NO ESTÀ EN UNA MANIFESTACIÓ, ESTÀ FENT LLEIS”
“Vostè és tan polític com nosaltres, vostè no està en una manifestació, està fent lleis i ha de pensar en el conjunt de la ciutadania”, ha dit Mata a Montiel.
“No puc ser ni la meitat de contundent, ni de clar, ni deixar en evidència esta pseudollei de manera tan clara com ho ha fet el senyor Mata”, ha dit després el diputat popular Alfredo Castelló, qui ha advertit de la “vulneració de la Constitució” que suposa esta norma.
Castelló ha subratllat que “una cosa és obrir un debat com s’ha obert a la Comunitat de Madrid i una altra és portar una llei a les Corts per a aprovar-la i canviar el sistema actual”.
Segons la seua opinió, esta norma és una “cafrada”.
Per part de Compromís, Mireia Molla ha destacat que “va sent hora que prenga sentit el concepte d’assumpció de responsabilitats polítiques”, i ha manifestat que “la societat va més ràpida que la Constitució”.
Mollà ha defensat dues esmenes presentades pel seu grup.
Una d’elles demanava distribuir proporcionalment entre tots els grups de la Cambra el nombre de senadors a elegir, però no ha eixit endavant.
Sí ha estat aprovada una altra que elimina de la llei la compareixença prèvia obligatòria dels candidats a senadors territorials.
Des de Ciutadans (C’s) Carmen Sánchez ha criticat que el PP no haja presentat “ni una sola esmena” tot i que entén que “era un bon moment per a dialogar, esmenar, aportar i aconseguir entre tots una bona llei”.
RITA BARBERÁ
Sánchez ha recordat que l’exalcaldessa de València Rita Barberá va ser elegida senadora territorial en les Corts i “a dia de hui res es pot fer per a traure-li l’acta, ni tan sols esta proposició de llei”.
Per esta raó, ha dit que amb esta llei es busca “garantir una representació digna al Senat en la pròxima legislatura i no una persona que ix dia sí i dia també a la premsa per estar investigada per una trama i atrinxerada a sa casa”, i que “el nom de la Comunitat no torne a ser tirat per terra”.

Response: Aquest dimecres, les Corts Valencianes han aprovat la llei proposada per Podem que permet revocar senadors territorials quan incorren en accions i comportaments que desprestigiïn les institucions. El PP hi ha votat en contra i ha qualificat la reforma de “cafrada”. Per la seva banda, el PSPV hi ha votat a favor, únicament per l’acord polític que tenen amb Podem.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El president d'ERC, Oriol Junqueras, ha fet una crida a l'independentisme a "persistir".
"Tingueu present que cal persistir, perquè jo i la resta de companys i companyes empresonats persistirem", ha afirmat en una carta escrita de de la presó d'Estremera i publicada a El Punt Avui.
El vicepresident destituït ha negat els delictes de malversació i rebel·lió i s'ha preguntat que si els delictes dels quals els acusen "no se sostenen" perquè els mantenen la mesura "dràstica" de la presó incondicional.
"La meva presó i la de la resta de companys només es pot interpretar com una voluntat de càstig, de venjança per part d'un Estat cada dia més autoritari", assegura.
Junqueras es pregunta també si s'ha invertit la càrrega de la prova i són culpables a menys que demostrin el contrari i afegeix que el govern espanyola "ha reconegut repetidament que no hi ah malversació".
El president d'ERC comença l'escrit fent referència al seu dia a dia a la presó, on assegura que tots els dies s'assemblen i on ja porta gairebé sis mesos en "captiveri".
Afegeix que els delictes dels quals se'ls acusa, malversació i rebel·lió, podien sumar penes de fins a 38 anys però afegeix que la pena ja els hi estan aplicant i agreujada: "privats de llibertat i a 600 quilòmetres de casa, un càstig addicional per a les famílies i amics".
Junqueras constata que el govern espanyol "ha reconegut repetidament que no hi ha malversació perquè no es va gastar ni un euro públic en el referèndum de l'1 d'octubre".
Afegeix que així ho afirmen els que "autoritzaven tots i cadascun dels pagaments" de la Generalitat intervinguda.
D'altra banda, afirma que la justícia europea "no veu rebel·lió per enlloc malgrat les pressions de tota mena de l'Estat" i reflexiona que per a que es pugui aplicar aquest delicte s'ha de fonamentar en l'exercici violència, que nega.
"Violència que, per molts artificis que facin, mai ha existit per part dels ciutadans ni del govern de Catalunya, mai", diu Junqueras.
Afegeix que la única violència que es va poder veure va ser la policial contra ciutadans pacífics.
En aquesta situació es pregunta el perquè de continuar a presó preventiva i assegura que aquesta situació "degrada" la democràcia i posa en qüestió els drets i les llibertats.
El republicà defensa que el que es va fer a Catalunya l'1-O va ser un referèndum d'autodeterminació i recorda com va votar aquell dia en un col·legi de Sant Vicenç dels Horts (Baix Llobregat), però no el que li tocava perquè aquest estava "ocupat" per la policia espanyola.
"Des de quan votar és un delicte?
Què està passant?", es torna a preguntar, al temps que defensa que els ciutadans ho van fer "de manera exemplar, pacífica, endreçada, suportant estoicament les dificultats per exercir el seu dret a vot" entre elles "una esgarrifosa pluja de cops".
En aquest sentit, Junqueras defensa que en canvi la resposta ciutadana "va ser sempre pacífica" i que segueix una trajectòria "inequívocament pacífica i democràtica" que s'ha vist en totes les mobilitzacions celebrades.
Entre d'altres, posa com a exemple que el 20 de setembre ell va poder entrar i sortir de la seu del Departament d'Economia i de la Secretaria d'Hisenda sense "cap incident".
Davant de tot això, constata que des del primer dia s'ha "forçat" el Codi Penal, que recorda que no preveu que la celebració d'un referèndum sigui un tipus penal tipificat.
"Des del primer dia hem vist com es pretenia castigar unes idees que són legítimes i que defensen uns partits que, com ERC, són legals, excepte quan va ser prohibit per la dictadura", assegura.
Per a Junqueras, el més preocupant és l'evidència d'una "regressió democràtica" que s'accentua, d'una retallada progressiva de drets i llibertats, d'una "injustícia manifesta" que avui diu estan pagant els presos però que "deixa la porta oberta que l'acabin pagant el conjunt dels ciutadans i que deteriori cada cop més un sistema democràtic que hauria de ser garant dels drets i llibertats de tots i que avui no ho és".
El republicà insisteix que els problemes polítics demanen "diàleg i consens, pacte, voluntat de conciliació, respecte per a tothom" i sobretot solucions "democràtiques" que destaca que demanen escoltar i respectar l'opinió dels ciutadans.
"Mai renunciaré a les meves conviccions pacifistes, de la mateixa manera que mai renunciaré a una democràcia de qualitat i tampoc als meus ideals que em van portar a ser d'ERC.
Ni jo, ni cap dels meus companys", assegura, al temps que espera que ningú ho hagi de fer tampoc.

Response: El president d'ERC, Oriol Junqueras, ha escrit una carta des de la presó d'Estremera, publicada a "El Punt Avui". Junqueras, que fa sis mesos que està en presó preventiva, crida a la persistència de l'independentisme i acusa l'estat espanyol d'autoritarisme. També afirma que els delictes dels quals se l'acusa no se sostenen i que no renunciarà a les seves conviccions.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Ahir me vaig acostar, com tots els anys faig els dies entre setmana de les festes fundacionals de Castelló al vespre, a la Mostra Folklòrica de Magdalena que tradicionalment inaugure dilluns a les 20:00 l’Agrupació Folkòrica El Millars.
Ja vaig anar amb la mosca darrere l’orella sabent que estes festes de la Magdalena la mostra folklòrica de grups de danses de Castelló s’ha vist afectada per la brillant idea de traslladar-la de la Plaça Major a la Porta del Sol.
Al meu entendre, ha estat una decisió prou desafortunada i tot seguit exposaré les raons no amb voluntat corrosiva però sí d’evidenciar el desgavell que, repetisc: al meu parer, ha suposat.
En primer lloc i com a fet diferenciador per antonomàsia, val a dir que les dimensions tant de l’entaulat com de l’espai per a les cadires eren ridícules si les comparem amb l’entaulat que permet la Plaça Major i la quantitat de cadires que hi caben per als espectadors (que, per cert, ahir estaven totes ocupades, però quan ho feien a la Plaça Major que n’hi havien 5 vegades més també estaven totes ocupades i amb gent que s’havia de quedar de peu).
I això de la grandària de l’entaulat no és per caprici, simplement és per necessitat: qualsevol que haja vist l’actuació d’un grup de danses haurà notat que damunt l’entaulat hi ha, a banda de les parelles de balladors (amb l’espai que necessiten per a ballar), una rondalla (que no sol ser menuda) i, en alguns casos, fins i tot dolçainers i tabaleters.
Endemés, és totalment surrealiste que els espectadors tinguen d’apartar-se per a fer lloc perquè passe el tram o l’autobús a escassos tres metres de l’entaulat.
Com surrealiste és estar fruint d’una mostra de danses amb un post “obstaculós” d’una mida considerable que marque l’hora i la temperatura (la temperatura, per cert, que deu fer a Costa Rica) també a pocs metres de l’entaulat i disposat de forma que tape el contingut de l’escenari a la gent que està just enfront.
I tot això per no parlar de l’atractiu teló de fons que supose el banc de Santander (molt millor, ja ho crec, que el solemne edifici tres voltes centenari de l’Ajuntament de Castelló), o del redosset i la calidesa que oferix la Porta del Sol amb el seu encreuament massiu de carrers (fet que s’ha vist acusat pel mal oratge que fa, especialment pel vent).
Jo no sé exactament els motius del trasllat, sí que sé que la Plaça Major pareixie estar feta “ex profeso” per a la mostra folklòrica de Magdalena i que, tenint en compte que l’actuació dels grups sol dilatar-se aproximadament 1 hora i que n’actuen 5, la quantitat de temps que ocupen l’entaulat de la Plaça Major no impedix realitzar altres concerts o mostres al mateix entaulat amb no massa temps de diferència.
Com se n’han fet sempre.
El mateix ha passat amb l’escenari de Santa Clara que, tot i que l’han mantingut al lloc, com que el Mercat Gastronòmic té vocació “imperialista” i cada any se fa més gran (fins al punt que han integrat l’escultura de Llorens Poy), l’entaulat ha quedat arraconat a la vora del carrer Major amb un espai per a actuar i per a seure que fa riure (o plorar).
Si l’espai que donen per a les cadires és el públic que esperen que tinguen els actes que s’hi realitzen, és que no han anat mai a cap mostra folklòrica o (Déu me’n guarde de pensar-ho!) que no tenen voluntat de dignificar-les.
No vull acabar sense donar l’efusiva i merescuda enhorabona a l’Agrupació Folklòrica El Millars i a tots els grups que actuaran esta setmana a la Porta del Sol per l’esforç, la dedicació i la il·lusió amb què escometeu sempre les vostres actuacions a la Mostra Magdalenera i que, tot i que les circumstàncies no siguen del tot favorables, vau desenvolupar ahir i desenvolupareu hui i els dies que vénen amb gran èxit.
Si les nostres festes són d’orgull de genealogia, vosaltres el paleseu millor que ningú.
Sou patrimoni de Castelló i se vos ha de tractar com a tal!

Response: Aquest any, la mostra folklòrica de Magdalena, que se celebra durant les festes fundacionals de Castelló, s’ha traslladat de la Plaça Major a la Porta del Sol. El canvi ha suposat una reducció tant de l’entaulat com de l’espai destinat als espectadors, l’aparició d’obstacles visuals i el pas de busos i trams a escassos metres de la gent.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Més de 300.000 catalans dubten entre votar ERC o JxCat.
Així es desprèn del baròmetre del CIS sobre les eleccions espanyoles, fet públic aquest divendres i que assenyala que el PSOE s'imposaria clarament a l'Estat i que els republicans ho farien a Catalunya.
Aquesta darrera victòria, però, dependrà en bona mesura de l'impacte de la campanya i de si ERC aconsegueix seduir bona part del votant indecís respecte la seva candidatura i la de Carles Puigdemont.
El CIS interroga pels dubtes entre partits en aquells enquestats que afirmen que tenen intenció d'anar a votar el 28-A i, en canvi, reconeixen que no tenen clar per qui ho faran.
A Catalunya, aquests indecisos representen un gens menyspreable 41,4% del total que té decidit anar a les urnes.
I entre aquests, el principal dubte es troba entre ERC i JxCat (el 15,5% del total d'indecisos).
Com que el cens de les eleccions espanyoles a Catalunya és de 5.586.650 persones, aquests indecisos entre les dues forces independentistes equivalen aproximadament a 317.627 vots -tan sols 9.000 menys que els obtinguts per Catalunya en Comú-Podem a les eleccions catalanes del 2017 i que li van valdre per obtenir vuit escons al Parlament-.
Una xifra molt rellevant, ja que tan sols 223.466 persones afirmen directament que votaran JxCat, menys i tot de les dubtoses entre aquesta força i ERC -la qual, en canvi, té un vot directe previst de més d'un milió de paperetes-.
Dura pugna en campanya
Això explica la dura pugna entre les dues formacions i, en concret, els intents de JxCat per llimar els suports republicans.
Puigdemont li va llançar diversos dards diumenge en la presentació de la seva candidatura i dilluns va protagonitzar un cop d'efecte fitxant com a dos a les eleccions europees l'exconseller i exiliat Toni Comín, diputat d'ERC al Parlament.
Per ara, sembla que els republicans guanyen la pugna, ja que el mateix CIS indica que uns 185.000 vots cap a CDC del 2016 anirien ara cap a ells, mentre que, en direcció contrària només n'arribarien poc més de 26.000.
Igualment, entre els abstencionistes, indecisos i els que no saben o no contesten què faran el 28-A, uns 318.000 catalans senten simpatia sobretot per a ERC, mentre que tan sols uns 56.000 es decanten per JxCat.
Dubtes en el CEO
Aquestes dades són difícilment comparables amb les de l'enquesta del CEO de divendres passat.
En aquell baròmetre, no es pregunta pels dubtes entre partits en aquells que afirmen no tenir decidit del tot qui votaran, sinó als que són incapaços de decantar-se per ningú, un percentatge més petit.
Serien, per tant, votants amb una indecisió més forta.
I entre aquests, el dubte principal segueix estan entre ERC i JxCat.
Així, uns 153.000 catalans tindrien seriosos dubtes per triar una opció o altra, sense poder-se decantar ni parcialment per cap d'elles per ara, segons el CEO.
Tornant al CIS, però, el segon grup de partits que genera més dubtes és el de PSC i En Comú Podem, ja que uns 127.051 votants estarien indecisos entre aquestes forces -lluny, però, dels que basculen entre les dues candidatures independentistes-, mentre que 120.903 més es trobarien entre PSC i Cs.
Uns 84.017 dubten entre PSC i ERC, quasi 70.000, entre PP i Cs, i uns 63.525 més esmenten ERC i "altres", els quals podrien ser el Front Republicà, coalició que s'estava conformant durant el període d'enquestes del CIS.
A nivell estatal, el percentatge de ciutadans amb dubtes de cara al 28-A és quasi idèntic al català, del 41,6%.
En aquest cas, però, hi ha empat entre l'1,6 milions que dubta entre PP i Cs i l'1,6 milions que ho fa entre PSOE i Podem.
Indecisions internes de cada bloc ideològic, però també hi ha 1,2 milions més que es troben entre PSOE i Cs i quasi 900.000 que ho estan entre PP i PSOE.
Finalment, més de 400.000 espanyols també dubten entre PP i Vox.

Response: Aquest divendres, el CIS ha fet públic el baròmetre sobre les eleccions espanyoles del 28-A. El PSOE guanyaria les eleccions i ERC s'imposaria a Catalunya. A Catalunya hi ha un 41,4 % d'indecisos que aniran a votar, un 15,5 % (317.627 votants) dels quals dubta entre ERC i JxCat. La campanya electoral decidirà en bona part la direcció d'aquests vots.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La ciutat de Girona reunirà el proper 23 de novembre les primeres espases de la cuina d'arreu de l'estat espanyol i de Portugal.
Per primera vegada, la Gala de la Guia Michelin –que reconeix amb una, dues o tres estrelles els millors restaurants- se celebrarà a la capital gironina.
Concretament, la cita es farà al Mas Marroch, a Vilablareix (Gironès), ja que el xef del Celler de Can Roca, Joan Roca, ha estat una peça clau en la negociació per aconseguir aquesta fita i serà l'encarregat de coordinar l'esdeveniment.
També hi ha apostat fort el Patronat de Turisme Costa Brava Girona, que ja va anunciar al gener que estava treballant per convèncer els organitzadors.
Vuit candidatures competien per aconseguir la fita que, finalment, s'ha endut Girona.
Està previst que a la gala assisteixin més de 400 persones entre cuiners, convidats i premsa especialitzada.
La demarcació de Girona té actualment tretze restaurants que acumulen disset estrelles.
Al capdamunt, el Celler de Can Roca amb tres.
Girona es vestirà de gala el proper 23 de novembre per acollir els millors restaurants a nivell de l'estat espanyol i Portugal.
Els organitzadors de la gala de la 'Guia Michelin Espanya i Portugal 2017' han triat la capital gironina per celebrar la festa que distingeix els millors establiments de la península.
Aquesta serà la vuitena edició d'aquesta festa gastronòmica i és la segona vegada que es fa a Catalunya, després que l'acollís Barcelona l'any 2012.
Està previst que unes 400 persones assisteixin a l'acte, entre cuiners d'arreu de l'Estat i de Portugal, convidats i premsa especialitzada.
Unes negociacions llargues
Les negociacions per aconseguir portar la gala de la prestigiosa guia vermella han estat llargues i costoses.
Per una banda, ha estat clau la implicació del xef d'El Celler de Can Roca, Joan Roca.
El restaurant gironí ocupa actualment el número 2 del rànquing de la cuina mundial –segons la revista 'Restaurant'- i Joan Roca ha estat escollit entre la resta de xefs com el millor del món.
El Celler de Can Roca ha apostat fort per portar la gala fins a Girona i, de fet, la celebració es farà al Mas Marroch, l'espai que el restaurant té a Vilablareix i que destina a la celebració de banquets i esdeveniments de caire més multitudinari.
Una altra peça imprescindible de la negociació ha estat el Patronat de Turisme Costa Brava Girona.
Al gener, quan es va presentar el Pla d'Accions 2016, el director de l'organisme, Ramon Ramos, ja va anunciar que entre els seus objectius hi havia el d'aconseguir dur a Girona aquesta festa de l'alta cuina.
Han estat setmanes de trucades, reunions i visites a la destinació.
Finalment, han aconseguit convèncer els organitzadors que la gala s'havia de fer a la demarcació, amb la implicació també de la resta de restaurants amb estrella Michelin.
En el cas de les comarques gironines, actualment hi ha tretze establiments que acumulen disset estrelles.
Al capdamunt de la llista hi ha El Celler de Can Roca amb tres i el Miramar de Llançà (Alt Empordà) amb dues.
Els motius per escollir la candidatura Costa Brava-Girona
En un breu comunicat, els organitzadors de la gala han explicat que ho han tingut "més complicat que mai" a l'hora d'escollir on donar a conèixer la guia 2017 per "la solidesa de les candidatures presentades".
Els organitzadors han escollit Costa Brava-Girona entre les vuit candidatures presentades i n'han donat els motius.
Segons remarquen al comunicat, s'han decantat per Girona per "la importància turística i la riquesa gastronòmica de la demarcació, pilars sobre els quals es recolza la coneguda guia".
"La demarcació de Girona representa l'essència i la cultura mediterrània atraient cada any milions de turistes per la bellesa dels seus paisatges i els seus pobles medievals, les impressionants platges, l'art i la seva història", recull el comunicat.
Per la seva banda, el Patronat de Turisme Costa Brava Girona té previst donar els detalls sobre la gala i l'impacte que suposarà per a la destinació en una roda de premsa que ha convocat per divendres al matí, a la qual també assistirà el xef Joan Roca.
L'anunci de la gala 'Guia Michelin Espanya Portugal 2017' arriba en un moment de promoció de la gastronomia des de diverses institucions.
Per una banda, Catalunya ha estat designada com a Regió Europea de la Gastronomia 2016.
A més, a nivell de Girona, també s'ha fet una aposta per posicionar la cuina.
Per això, el Patronat de Girona ha decidit dedicar el 2016 a l'enogastronomia i al sector del golf.

Response: Girona acollirà aquest 23 de novembre la Gala de la Guia Michelin, on es reconeixen els millors restaurants d'Espanya i Portugal. Els organitzadors han escollit Girona i la Costa Brava entre les vuit candidatures rebudes. El xef Joan Roca coordinarà l'esdeveniment al Mas Marroch, a Vilablareix, un espai del restaurant Can Roca destinat a actes de caràcter multitudinari.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Tres guàrdies civils han declarat aquest divendres com a investigats al jutjat per les càrregues de l'1-O a Aiguaviva i el llançament de gas pebre durant la intervenció policial per requisar les urnes del referèndum.
Els advocats voluntaris que van interposar la querella conjunta per les actuacions de Guàrdia Civil i Policia Nacional a col·legis de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva han explicat que els investigats han assegurat que l'actuació va ser "proporcionada" perquè en aquell punt de votació els van rebre amb una actitud "violenta".
També han declarat que el gas pebre forma part de l'equipament habitual dels antiavalots i l'agent ha justificat que el va fer servir per evitar utilitzar la porra.
Aquest divendres han declarat al jutjat d'instrucció 2 de Girona –que és el que porta la investigació de la querella conjunta- tres guàrdies civils per l'1-O.
Són els primers membres de l'institut armat a declarar com a investigats perquè fins ara només ho havien fet els policies nacionals que van actuar a diferents col·legis electorals de Girona.
Segons ha explicat el portaveu dels advocats voluntaris, Albert Carreras, els tres guàrdies civils han dit al jutjat que l'actuació a Aiguaviva va ser "proporcionada" al clima de "violència" que es van trobar quan van arribar al punt de votació.
Els investigats són el cap de l'operatiu, el responsable de la policia judicial que s'encarregava de requisar les urnes i l'agent de la Guàrdia Civil que va llançar gas pebre contra un grup de persones que protegia el col·legi.
També ha declarat un tinent coronel, responsable de la coordinació de l'operatiu de la Guàrdia Civil a les comarques gironines, com a testimoni.
"Ens han dit que hi havia una situació de violència, amb un gran número de persones i que això va justificar la utilització de les porres, dels escuts i de l'aerosol", ha explicat Carreras que subratlla que aquesta afirmació entra en contradicció amb les imatges que es van difondre de la intervenció a Aiguaviva.
Segons Carreras, els guàrdies civils han explicat que hi va haver una primera aproximació al grup de veïns que feien un dinar popular per fer mediació però els van respondre amb "insults" i llançant-los objectes.
Per això, el cap de l'operatiu ha explicat que els antidisturbis es van equipar per entrar al punt de votació: "Parlen d'un clima d'especial violència que es va legitimar a una actuació que consideren proporcionada".
Segons la Guàrdia Civil, només un dels agents va utilitzar el gas pebre i va ser una decisió "personal".
Carreres ha explicat que aquest guàrdia civil ha explicat que va usar l'aerosol perquè va entrar per un punt on hi havia una "enorme acumulació de gent donant puntades peu i empentes" i va considerar que era més adient el gas pebre que utilitzar la porra.
Una decisió personal que, segons Carreras, els caps de l'operatiu han avalat.
Al jutjat han assegurat que l'aerosol forma part de l'equip que porten habitualment els antiavalots i n'han justificat l'ús.
De fet, han concretat que no es va obrir cap expedient a l'agent que el va fer servir durant l'1-O perquè entenen que va ser una decisió personal però proporcionada.
Segons han descrit els investigats al jutjat, a Aiguaviva hi havia una vuitantena de persones i l'operatiu per requisar les urnes i tancar el col·legi va comptar amb 40 guàrdies civils.
Unes xifres que, segons els advocats voluntaris, avalarien que no va ser una actuació proporcionada.
Els advocats voluntaris han recordat que van sol·licitar al jutjat que cités a declarar agents de la Guàrdia Civil per les intervencions a Aiguaviva i a Sant Julià de Ramis.
El jutjat d'instrucció ho va descartar i ho van recórrer a l'Audiència, d'on han obtingut dues interlocutòries diferents tot i que, asseguren, tenien els mateixos fonaments jurídics.
Així, l'Audiència va acordar que s'investigués els guàrdies civils d'Aiguaviva però no els de Sant Julià de Ramis.
Segons els advocats, esgotaran "totes les vies" perquè els agents de Sant Julià de Ramis també declarin com a investigats tot i que admeten que la decisió de l'Audiència "ho complica molt".

Response: Aquest divendres, tres guàrdies civils han declarat com a investigats per les càrregues de l’1-O a Aiguaviva, a Girona. Segons el portaveu dels advocats voluntaris que han interposat la querella, els agents han defensat la seva actuació, durant la qual van llançar gas pebre, perquè van ser rebuts amb una actitud violenta, afirmació que contradiuen les imatges difoses de l’actuació.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L'Ajuntament de Banyoles homenatjarà els veïns de la comarca que van haver de marxar a l'exili l'any 1939.
Serà el pròxim diumenge amb la presència del president de la Generalitat, Quim Torra.
Des que es van anunciar els preparatius de l'acte, el consistori ha pogut localitzar 164 persones exiliades, la majoria dels casos a través de les famílies.
Tot i això, es comptarà amb la presència de dues dones que van viure l'exili en primera persona i que podran aportar el seu testimoni en l'acte d'aquest diumenge.
Els historiadors que han impulsat la recerca asseguren que l'exili va comportar una "gran dispersió" i que moltes de les famílies que assistiran a l'homenatge provenen de diferents punts de França, Lleida, Tarragona i Mallorca.
Des de l'Ajuntament de Banyoles subratllen que serà el primer homenatge que oferirà un reconeixement "individualitzat" a les persones que van haver de marxar a l'exili el 1939 després del triomf del bàndol franquista.
"Per una qüestió d'edat, és molt difícil poder contactar amb les persones que van viure l'exili republicà, però hem localitzat a dues dones de Banyoles que el van viure i que seran presents el proper diumenge per participar en aquest homenatge i deixar-nos el seu testimoni", ha explicat la regidora de Benestar Social, Ester Busquets aquest dilluns.
L'homenatge s'ha basat en la recerca dels historiadors Miquel Rustullet i Jordi Galofré.
Aquest últim ha explicat que l'exili va provocar una "gran dispersió".
Una part important dels familiars ho faran de diferents punts de França però també de Lleida, Tarragona o Mallorca.
Unes 500 persones ha han confirmat la seva assistència a un acte que comptarà amb la presència del president de la Generalitat, Quim Torra.
Es farà a les dotze del migdia al pavelló de la Draga.
Es lliurarà un diploma d'honor i memòria a cada persona o familiar per tal de "recordar i honorar" la seva memòria.
L'acte comptarà amb la col·laboració del Quartet Ateneu de l'Escola Municipal de Música de Banyoles i del Batxillerat Artístic de l'INS Josep Brugulat, així com de l'actor Miquel Torrent que llegirà textos de l'escriptor banyolí Pere Verdaguer, que va fugir a l'exili amb deu anys.També hi haurà la presència de l'alcalde de la ciutat, Miquel Noguer i el president del Consell Comarcal del Pla de l'Estany, Francesc Castañer.
Aquest homenatge s'emmarca en el projecte de memòria històrica que inclou diferents àmbits.
L'any passat el consistori va organitzar un acte d'homenatge als represaliats pel Franquisme que va comptar amb més d'un centenar de persones homenatjades.
Segons ha explicat la regidora, l'acte de diumenge "permetrà iniciar un nou projecte de memòria històrica als centres de secundària que centrarem en els viatges forçats, no només de l'exili del 1939, sinó també de moltes persones que s'han vist obligades a marxar de casa seva".
80 anys de l'exili
Aquest any es commemora el 80è aniversari de l'exili republicà de 1939, moment en què milers de persones van refugiar-se a França fugint de la repressió.
Moltes van i acabar en camps de concentració improvisats i sense condicions, principalment al d'Argelers sur Mer a França.
Entre aquests milers de persones, n'hi havia unes 300 procedents del Pla de l'Estany.
Segons han pogut saber els historiadors, alguns van poder tornar molt aviat i van acabar a camps de concentració franquistes, com el de San Marcos a Lleó.
D'altres es van enrolar a companyies de treballadors estrangers per després ser empresonats pels alemanys nazis i deportats a Mathausen.
Allà hi van morir vuit veïns del Pla de l'Estany.
Uns altres van anar a Rússia, que aleshores era la Unió Soviètica, on van patir les conseqüències de la invasió nazi.
També se sap del cas d'exiliats que van trobar acollida a Amèrica, sobretot a Mèxic.
Tot i això, la majoria es van instal·lar a la Catalunya Nord, especialment a Prada i a Illa.

Response: Banyoles celebrarà el pròxim diumenge un acte d'homenatge a 164 persones exiliades durant la Guerra Civil Espanyola. L'acte es basarà en la investigació dels historiadors Miquel Rustullet i Jordi Galofré i comptarà amb la presència de dues dones que van viure l'exili en primera persona i donaran el seu testimoni. El president de la Generalitat, Quim Torra, també hi acudirà.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El govern d'Ada Colau, tot i que reconeix que el pressupost per a la lluita contra la violència masclista ha crescut els darrers anys, encara el considera insuficient per eradicar la problemàtica i per l'any vinent, preveu un augment de més d'1MEUR per desplegar un paquet de mesures entre les quals destaca un nou sistema de recollida d'informació per tenir documentat el fenomen complert, incloent mutilacions genitals o matrimonis forçats.
També augmentarà les places als pisos d'acollida per a dones i es potenciaran campanyes en escoles i escoles bressol.
A més, l'Ajuntament potenciarà el diàleg amb la judicatura i es personarà com a acusació particular en els casos d'agressions greus i assassinats.
Pel 2016, l'Ajuntament de Barcelona preveu destinar 1.105.000 més, cosa que suposa un 27% d'augment, a les polítiques contra la violència masclista.
Tot i reconèixer que els darrers anys ja ha anat creixent la partida dedicada a aquest àmbit, el govern d'Ada Colau considera que no és suficient per fer front a aquest fenomen que vol tenir ben detectat i sobretot, ben tractat, després que aquest 2015, ja hagin mort 5 persones pel sol fet de ser dona.
Des de l'Ajuntament es considera que no hi ha prou seguretat jurídica per a les dones i per aquest motiu, preveu potenciar el diàleg amb la judicatura.
Laura Pérez, regidora de Cicle de Vida, Feminismes i LGTBI, ha explicat que per exemple, a Catalunya es donen moltes menys odres de protecció que en altres zones de l'estat espanyol, un fet que es constata amb la inseguretat jurídica que senten les víctimes.
Per aquest motiu, des del consistori, s'ha decidit que es personaran com a acusació particular als processos judicials de casos d'agressions greus i assassinats.
La Generalitat, amb el consentiment de la família, ja ho feia en casos d'homicidis, i per tant, l'ens local amplia aquestes actuacions.
Una part d'aquesta ampliació de pressupost anirà destinat a augmentar les places d'acollida, tan d'urgència com de llarga durada, de dones víctimes de violència domèstica.
Així, de les 80 places actuals de llarga durada, es passaran a les 86, mentre que de les 27 places d'urgència, es passaran a les 28.
Pérez ha explicat que l'ús d'aquest servei és fluctuant però que en ocasions s'ha vist col·lapsat havent d'oferir hotels com a allotjament per a aquests víctimes que no es considera la millor manera d'atendre-les des de les institucions.
Una part de la feina que es vol potenciar és detectar el fenomen en base a unes dades i uns sistemes d'informació eficaços.
Per aquest motiu, s'unificarà aquest sistema de recollida de dades i anàlisi i ampliar-ho als casos de mutilació genital femenina, tràfic d'éssers humans, o explotació sexual a la ciutat de Barcelona.
L'ajuntament també treballarà per prevenir el fenomen i per això, es faran campanyes adreçades a escoles i instituts, com a mètode per incidir en els adolescents, i també a escoles bressol municipals.
En aquest àmbit es preveu, per exemple, revisar els materials d'aquests centres, així com les joguines i el treball en rols que no diferenciï nens i nenes.
Ho ha explicat laura Pérez, que considera que s'ha de poder revisar tot aquest material.
L'alcaldessa Ada Colau, ha destacat la impotència i el poder dels ''símbols i referents''.
Considera precisament que aquests símbols tenen ''força transformadora'' que cal ''no menystenir'' i per això ha posat especial accent en el fet que cal canviar alguns dels valors referents que s'han anat perpetuant generació rere generació.
En aquest sentit, Colau aposta per les polítiques transversals ja que considera que, per exemple, denunciar o no denunciar una agressió, depèn en molts casos de les capacitats econòmiques de cada persona i per tant, hi ha components ''estructurals'' que tenen molt a veure a la capacitat de fer front al problema d'aquestes víctimes.

Response: Tot i l’avenç contra la violència masclista en els últims anys, el govern d’Ada Colau el veu insuficient. Per això, l’any vinent, l’Ajuntament de Barcelona ampliarà en més d’1 milió d’euros el pressupost destinat a programes de prevenció i documentació de la violència masclista. També es personarà com a acusació particular en casos d’assassinats i agressions greus contra les dones.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El president de CDC i expresident de la Generalitat, Artur Mas, ha demanat aquest dimecres, després de l'esclat del cas Antifrau, que s'arxivi la causa del 9-N contra ell; l'ara candidat convergent al 26-N, Francesc Homs, i les exconselleres Irene Rigau i Joana Ortega perquè "és una causa amb motivacions polítiques".
En roda de premsa amb la campanya de CDC al 26-N suspesa pel cas Antifrau, Mas també ha demanat la dimissió del ministre de l'Interior en funcions, Jorge Fernández Díaz, i ha avisat de demandes judicials si no plega.
També ha exigit la dimissió de les persones "implicades en aquesta trama", entre les quals ha precisat després que inclou el director de l'Oficina Antifrau, Daniel de Alfonso.
A més, ha advertit del fet que també demanaran la dimissió del mateix president del govern espanyol, Mariano Rajoy, "si es demostra que ho sabia".
Mas ha comparegut amb Homs, Ortega, Rigau i l'exalcalde de Barcelona Xavier Trias, als quals ha considerat "les cares visibles" de la "persecució per part dels estaments de l'Estat" per intentar defensar la democràcia i la sobirania de Catalunya —Homs, Ortega i Rigau "perseguits" pel 9-N, i a ell i Trias els han "calumniat i difamat" per suposats casos de corrupció en campanyes electorals, ha recordat-.
Tot i això, considera que la víctima final és el poble de Catalunya.
Per Mas, CDC "és el principal objectiu de la persecució i la destrucció per part de l'Estat", i ha destacat: "En alguns altres casos ho han intentat una mica, a nosaltres no ho han intentat, és que ens ho han fet".
Segons Mas, el cas Antifrau "sona a contuberni i conspiració organitzada pel govern espanyol" per perseguir determinada gent no per corrupció, sinó per determinades idees polítiques i haver fet un pols democràtic a l'Estat, i ha lamentat que "encara subsisteix un estat de matriu franquista".
També ha demanat que el Congrés que sorgeixi de les eleccions del 26-N no voti a favor del suplicatori i evitar així d'entrada que Homs sigui processat, i que els partits diguin abans dels comicis espanyols del diumenge què votaran sobre aquest aspecte.
A més, considera que la Fiscalia hauria d'actuar d'ofici, i ha promès accions judicials de CDC.
Mas va proposar de Alfonso per dirigir Antifrau
Mas ha explicat que va ser ell qui va proposar de Alfonso per dirigir l'Oficina Antifrau perquè per llei ha de ser el president de la Generalitat qui el proposa al Parlament, però la cambra catalana el va votar amb una amplíssima majoria.
Ha explicat que abans de proposar-lo no el coneixia, però a partir de converses "es va arribar a la conclusió que era un nom possible".
Homs ha afirmat que no tenen gens de por, i ha avisat: "El que no faré mai és abaixar el cap davant l'imperi de la llei que representa el PP".
També ha retret a Fernández Díaz la seva actuació de "matonisme" del diumenge passat.
Segons ell, en el debat electoral de TV3, li va donar la sensació de sentir-se amenaçat per Fernández Díaz, que també és el candidat del PP català a les espanyoles del pròxim diumenge, i li ha retret que "quan no pot sortir-se'n de manera democràtica, fa això" que s'ha destapat a les últimes hores.
Homs critica el "cinisme" de Fernández Díaz per presentar-se com a víctima
Ha criticat el "cinisme" de Fernández Díaz per haver-se presentat com a víctima, i creu que només per això el ministre ja hauria de dimitir.
"Que no s'ha escoltat la gravació?
Que vol ofendre la intel·ligència de la gent", s'ha preguntat.
CDC i ERC no han previst per ara cap acte conjunt, però ha afegit que aquest mateix dimarts ja va enviar un primer missatge "de solidaritat" al líder republicà, Oriol Junqueras.

Response: Arran de l’esclat del cas Antifrau, l’expresident català, Artur Mas, ha demanat que s’arxivi la causa del 9-N contra ell, Francesc Homs, Joana Ortega i Irene Rigau. També ha demanat la dimissió del ministre d’Interior, Jorge Fernández, i del director de l’oficina d’Antifrau, Daniel de Alfonso. Mas ha qualificat el cas de “contuberni i conspiració” per part del govern espanyol.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Una setmana després de les eleccions nord-americanes, Donald Trump ja ha fet públics alguns dels noms importants del seu equip.
A banda el vice-president, Mike Pence, ja se sap que també comptarà amb Reince Preibus i Steve Bannon.
Perfils concrets per a posicions clau del seu equip de confiança.
El to de la compareixença de Trump dimarts a la nit, ja com a president electe, i les declaracions de l’entrevista de diumenge a la cadena CBS semblaven indicar que el futur president s’havia ‘centrat’.
Tanmateix, noms com els tres esmentats fan pensar que no serà pas una presidència moderada.
Mike Pence, vice-president
Mike Pence, el company de ticket de Donald Trump en aquestes eleccions, esdevindrà el 20 de gener el nou vice-president dels Estats Units.
Actualment és governador de l’estat d’Indiana, càrrec que ocupa des del 2013, i és un polític profundament religiós i ultraconservador.
S’ha destacat per una ferma oposició a l’avortament i al matrimoni homosexual.
L’any 2015 va impulsar una llei al seu estat que permetia als botiguers de decidir si volien vendre a membres de la comunitat LGBTI.
Segons ell, els homosexuals es poden ‘guarir’: com recull la revista Vanity Fair, durant la campanya de l’any 2000 per accedir al congrés nord-americà, Pence va defensar que es destinessin recursos a institucions que ajudessin a ‘canviar el comportament sexual’.
Quant a l’avortament, va endurir els supòsits que permeten a les dones d’interrompre l’embaràs.
També va votar contra un salari que no diferenciés per raons de sexe, raça, religió o orientació sexual.
Creu que fumar no mata, s’oposa als centres de planificació familiar i pensa que els preservatius no serveixen.
Reince Preibus, cap de gabinet
Reince Preibus serà el cap de gabinet de Trump, una posició clau.
Preibus és un polític amb experiència a Washington, i molt amic del dirigent dels republicans al congrés, Paul Ryan.
D’aquesta manera, Trump espera acostar-se a Ryan, de qui durant la campanya es va distanciar ostensiblement.
Des de l’any 2011, Preibus és el president del Comitè Nacional del Partit Republicà, i ha estat un fidel assessor durant la campanya de Trump per accedir a la Casa Blanca.
Malgrat tenir experiència política, no té experiència de govern.
Steve Bannon, cap d’estratègia
Steve Bannon és el president de Breitbart News, un mitjà digital d’extrema-dreta, racista, misogin i antisemita que durant la campanya s’ha encarregat de difondre aquesta ideologia a la xarxa.
Serà el cap d’estratègia de Trump i es disputarà el poder amb Preibus.
L’any 1996, Bannon va ser acusat de violència masclista.
La seva esposa el va acusar d’haver-la agredida violentament i d’haver-li espatllat el telèfon quan ella volia trucar a la policia.
Segons que explica el diari britànic The Guardian, Bannon estava registrat per votar a Florida, un dels estats clau, però en una casa on no vivia (cosa que és una il·legalitat).
A banda aquests tres noms, també s’ha fet públic que el cap de l’Oficina de Medi (EPA) serà Myron Ebell, un home que nega el canvi climàtic, vinculat a la indústria del carbó, segons el Washington Post.
Moderació de Trump?
Tan bon punt es van saber els resultats de Pennsilvània, quan ja havia parlat amb Hillary Clinton, Donald Trump va comparèixer davant els mitjans de comunicació i els seus partidaris.
En aquell primer discurs com a president electe, va fer servir un to clarament presidencial, dient que calia unir el país i sense fer referència a cap de les seves propostes més polèmiques.
Dies després, va acceptar que el programa de sanitat pública d’Obama tenia ‘alguns punts que li agradaven’, tot i que durant la campanya havia dit repetidament que el desmantellaria.
De la mateixa manera, va matisar les seves paraules contra Hillary Clinton, que havia acusat de corrupta i deshonesta i havia amenaçat d’investigar-la per veure si calia tancar-la a la presó.
Malgrat això, la moderació de Trump sembla improbable si ens fixem en els perfils que va fent públics per a les posicions clau del seu equip.
Trump tampoc no sembla haver-se moderat respecte del tractament de la immigració: ja com a president electe, ha dit que pensa deportar ‘dos o tres milions’ d’immigrants irregulars.

Response: Una setmana després d’haver guanyat les eleccions als Estats Units, Donald Trump ha anunciat els primers noms que formaran part del seu govern. Mike Pence, l’actual governador d’Indiana, de caràcter ultraconservador i religiós, serà el vicepresident. Reince Preibus, un polític amb experiència a Washington, serà cap de gabinet. Steve Bannon, president del mitjà ultradretà Breitbart News, serà el cap d’estratègia.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Els Mossos d'Esquadra i la policia espanyola han detingut set persones, dues a La Jonquera, dues a Madrid i tres a Ceuta, que formaven part d'una organització criminal d'abast estatal relacionada amb una dotzena d'atracaments a bancs francesos.
L'operació policial es va posar en marxa el 2013, quan el Banc d'Espanya va rebre diverses sol·licituds per canviar bitllets que estaven tacats de líquid refrigerant d'automòbil per diners nets per un valor de més de 120.000 euros.
Després de l'anàlisi de tots els bitllets es va poder acreditar que procedien d'atracaments a bancs francesos.
Els arrestats, sis de nacionalitat espanyola i un de marroquina, van passar a disposició judicial el 10 de març i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs.
En la fase embrionària de la investigació es va valorar la possibilitat que la tinta utilitzada per tacar els bitllets procedís dels dispositius de seguretat, objectiu dels assalts a bancs o empreses de transport de fons dineraris.
Els investigats, en el moment de sol·licitar el bescanvi, esgrimien diferents excuses per explicar quin era el motiu pel qual els bitllets estaven tintats com que s'havien tacat amb líquid refrigerant de cotxe.
Amb la finalitat de demostrar l'origen il·lícit dels bitllets els investigadors van acudir al laboratori de química de la Unitat Central d'Anàlisis Científics de la policia espanyola per trobar-hi evidències que sustentessin aquesta hipòtesi.
Gràcies al laboratori i a l'anàlisi d'algunes mostres els investigadors van tenir la certesa que els bitllets procedien de sistemes de seguretat de bancs o furgons blindats.
De tota manera, calia conèixer encara els fets delictius origen d'aquests diners tintats.
En una segona fase de la investigació va ser quan simultàniament i, com a conseqüència de la coordinació internacional, els investigadors van saber que al sud de França s'estaven perpetrant una sèrie d'atracaments a entitats bancàries.
Aquesta novetat en la línia investigadora a principis del 2015 va incrementar les possibilitats que la investigació es resolgués amb èxit, ja que, fins aleshores, havia tingut elements de gran complexitat atès que cap unitat policial de l'Estat espanyol havia treballat abans en un cas similar.
Immediatament es van fer gestions amb les autoritats franceses amb l'objectiu de dur a terme l'anàlisi de les tintes i la seva relació amb els fets delictius comesos al país veí.
Mentre continuava la investigació van aparèixer més persones amb diners tintats per bescanvi, que es van incorporar a la investigació.
Davant d'això es van bloquejar aquests canvis per tal que les organitzacions criminals no utilitzessin l'Estat espanyol per al bescanvi dels diners obtinguts en atracaments a furgons blindats o bancs d'Europa.
Finalment, a principis del 2017 es va rebre la resposta per part de les autoritats franceses amb els resultats que ja es preveien.
Després de l'anàlisi de tots els bitllets es va poder acreditar que procedien d'atracaments a bancs francesos.
Tots els investigats i tots els bitllets apareixien relacionats amb els fets delictius i entre si.
Entre els fets delictius perpetrats a França hi apareixen atracaments a bancs amb pistoles o revòlvers, amb granades de mà, un robatori violent en un centre de recollida de diners d'empreses de seguretat, encastaments o assalts a caixers automàtics.
Finalment, el 9 de març, agents de la Unitat Central de Delictes Socioeconòmics i Falsificació de Moneda dels Mossos d'Esquadra, de la Brigada d'Investigació del Banc d'Espanya de la policia espanyola, de la Direcció Superior de Catalunya i la Direcció Superior de Ceuta, van dur a terme un dispositiu conjunt a les localitats de la Jonquera, Madrid i Ceuta, per a la detenció simultània dels membres de l'organització.
Com a resultat del dispositiu es van detenir set membres de l'organització (dos a La Jonquera, dos a Madrid i tres a Ceuta) i es van intervenir 89.660 euros legítims tintats i 1.650 euros legítims procedents dels atracaments.
Els arrestats, que formaven part d'una organització criminal d'abast estatal relacionada amb una dotzena d'atracaments a bancs francesos, van passar a disposició judicial el dia 10 de març i el jutge va decretar la seva llibertat amb càrrecs.

Response: Els Mossos d'Esquadra i la policia espanyola han detingut set persones vinculades a una banda criminal, relacionada amb una dotzena d'atracaments a bancs del sud de França. Les detencions s'han produït arran de l'intent de diversos membres de la banda de bescanviar al Banc d'Espanya bitllets tintats per sistemes de seguretat bancaris per un valor de més de 120.000 euros.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
L'exministre de l'Interior Juan Ignacio Zoido s'ha desvinculat al Tribunal Suprem del dispositiu de seguretat dissenyat pels cossos de seguretat estatals per l'1-O.
"Ni el vaig dissenyar ni vaig valorar els dispositius de seguretat", ha assegurat en la seva declaració com a testimoni, que s'ha remès a Diego Pérez de los Cobos com a director de l'operatiu.
"No vaig donar l'odre del que havien de fer", ha dit, tot afegint que les decisions de si havien d'intervenir o s'havien de retirar les prenien "els operatius".
Sobre els Mossos, ha dit que aquell dia "no es van veure unitats d'intervenció" i ha lamentat que haurien d'haver posat més efectius i que havien "sorgit problemes" amb la policia catalana jja abans del dia del referèndum.
Zoido ha rebutjat parlar "d'excessos policials" i ha qualificat de "proporcionada" l'actuació de la Policia Nacional i la Guàrdia Civil "donades les circumstàncies d'aquell dia".
Zoido ha declarat com a testimoni a petició de la defensa de Joaquim Forn i ha seguit la línia que ja van mantenir aquestes dimecres l'expresident espanyol Mariano Rajoy i l'exvicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría, que també es van desvincular del disseny de l'operatiu policial.
"He tingut per costum no entrar ni a dissenyar ni a valorar els dispositius de seguretat, no conec que hi hagi hagut molts ministres que ho fessin si no tenien un coneixement específic", ha dit, "ni el vaig dissenyar ni res".
Preguntat per l'advocat de Forn, Xavier Melero, de qui dirigia l'operatiu, ha assegurat que aquest estava a càrrec de Diego Pérez de los Cobos, que va ser nomenat "coordinador" dels cossos de seguretat primer per la fiscalia i després pel TSJC.
El total d'efectius enviats a Catalunya uns dies abans de l'1-O van ser uns 6.000 en el seu punt màxim.
La defensa de Forn ha recordat que hi havia més de 2.000 punts de votació i ha preguntat a Zoido si el que va fer va ser enviar aquests agents "als escorxadors".
"Jo no vaig donar l'ordre del que havien de fer", ha assegurat.
El ministre s'ha remès als "operatius" com els qui van donar les ordres d'intervenir o retirar-se en cada moment.
Mossos "insuficients"
Segons ha relat, el desplegament policial a Catalunya va començar a partir del dia 20, "primer en funcions d'auxili" i a partir del dia 29 de setembre, a través d'una instrucció de la Secretaria d'Estat de Seguretat, també si veien "ineficàcia, ineficiència o impossibilitat".
Zoido ha explicat que durant el mes de setembre li traslladaven que "els Mossos complirien", però en canvi ha lamentat que durant l'1-O "ja no es van veure unitats d'intervenció" de la policia catalana.
De fet, creu que el dispositiu d'agents dels Mossos que se va preveure, "entre 6.000 i 7.000", va ser "totalment insuficient" i s'ha preguntat "què hauria passat" si s'haguessin activat 12.00 agents com es va fer a les eleccions del desembre del 2017.
"Si s'hagués fet un desplegament fort, juntament amb 6.000 policies nacionals i guàrdies civils, s'hauria obtingut un resultat millor segur", ha reblat.
De fet, en la mateixa línia que Rajoy, també s'ha preguntat "què hauria succeït" si no s'hagués "impulsat, animat ni facilitat aquell referèndum il·legal".
L'exministre ha detallat que li van traslladar telefònicament que els Mossos estaven fent una "actuació simulada", en paraules de la fiscal Consuelo Madrigal, i que "mai hi havia hagut aquest problema".
I ha lamentat que al llarg de la jornada "no van canviar d'actitud".
Trapero, "poc col·laborador"
Sobre el paper del major dels Mossos Josep Lluís Trapero ha afirmat que era "poc col·laborador" i que va posar "reticències" a complir ordres judicials.
"No li agradava el fet d'estar coordinat pel senyor Pérez de los Cobos", ha afirmat.
A més, ha dit que no tenia accés als informes del CNI.

Response: Durant la seva declaració com a testimoni al judici de l'1-O al Tribunal Suprem, l'exministre d'Interior Juan Ignacio Zoido s'ha desvinculat del dispositiu de seguretat aplicat i ha insistit que el director de l'operatiu va ser Diego Pérez de los Cobos. També ha qualificat l'actuació policial de "proporcionada" i ha lamentat la poca col·laboració dels Mossos d'Esquadra.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
La història de Pablo Ibar (Fort Lauderdale, Florida, 1972) sempre ha generat controvèrsia.
Empresonat el 1994 i condemnat a mort durant setze anys, aquest nord-americà d’origen basc ha defensat sempre la seva innocència.
A mitjan setembre, Movistar+ va estrenar la minisèrie En el corredor de la mort, de quatre capítols, sota la direcció de Carlos Marqués-Marcet i basada en el llibre que porta el mateix nom, de Nacho Carretero.
A Ibar, interpretat per l’actor castellonenc Miguel Ángel Silvestre, sempre ha estat considerat culpable d’un triple assassinat del 1994, els crims de Miramar.
La sèrie se centra bàsicament en els judicis contra Ibar i les irregularitats que va haver-hi, però també aprofundeix en les relacions personals entre el pres i els seus familiars i advocats, especialment la seva xicota i després muller, Tanya Quiñones, amb qui va contraure matrimoni a la presó.
Quiñones sempre ha defensat la innocència d’Ibar perquè la nit del triple crim va dormir amb ell i van ser descoberts l’endemà per la seva germana.
D’ençà que va ser detingut, hi ha hagut tres judicis polèmics i el Tribunal Suprem de Florida va invalidar la condemna a mort el 2016 perquè va considerar que no havia tingut un judici just i que l’havien condemnat amb proves dèbils i escasses.
En el tercer judici, la sentència del qual va fer-se pública el maig d’enguany, el jurat popular va tornar a considerar-lo culpable del triple assassinat i va condemnar-lo a cadena perpètua amb les mateixes proves que el 2016 havia criticat el Suprem de Florida.
Ara la família d’Ibar està pendent d’un nou recurs d’apel·lació que pugui conduir al quart judici el 2025.
Mentrestant, ell continua complint condemna.
Ja són 25 anys entre reixes, més de la meitat de la seva vida.
Ibar va entrar a la presó a 22 anys i ara en té 47.
Els judicis contra Ibar han estat molt polèmics.
S’ha denunciat que no van considerar-se els rastres d’ADN trobats a l’escena del crim –que no coincidien amb el de l’acusat–; pressions i coaccions contra el jurat al tercer judici, el 2019; la falta d’investigació de la policia una volta detingut Ibar; una fiscalia entestada a condemnar-lo; el fet que només hi hagués un testimoni que tenia mala relació amb Ibar i que després va descobrir-se que consumia narcòtics….
En definitiva, un còctel de despropòsits al qual s’afegeix la lentitud del sistema judicial, manifestament exasperant per Ibar i la seva família, i també per l’espectador.
La sèrie posa l’accent en aquestes irregularitats i la manca de resposta del sistema judicial per a resoldre-les.
I el mateix sistema judicial nord-americà també el posen en dubte, juntament amb la controvertida figura del jurat popular i el paper de la fiscalia.
La sèrie té un caràcter dramàtic marcat i transmet la desesperació d’Ibar i dels seus familiars per l’acusació que pesa sobre ell.
És la lluita constant per a evitar la mort del presoner i perquè sigui absolt.
Posa també damunt la taula el debat sobre la pena de mort i la conseqüència terrible de poder condemnar una persona innocent, una pena irreversible que només serveix per a satisfer la set de venjança dels familiars de les víctimes i que no fa justícia.
La pena de mort és un dels temes més controvertits per la inhumanitat que implica.
Les organitzacions de drets humans han demanat reiteradament als Estats Units que la suprimeixin perquè llevar la vida a un condemnat no és fer justícia.
Tanmateix, la Casa Blanca hi pot fer poc.
Cada estat té la competència per a decidir sobre el seu sistema judicial amb relació als delictes que jutgen els seus tribunals.
Una vintena d’estats l’han abolida, però altres la conserven aplicant mètodes diferents.
La idiosincràsia conservadora d’alguns, especialment els del sud i els rurals, dificulta especialment que se suprimeixi.
Si bé la qüestió de la pena de mort és secundària a la sèrie –pràcticament només s’hi fa referència quan es crea l’Associació Pablo Ibar contra la pena de mort–, l’espectador pot fer-se la idea d’estar tancat durant setze anys esperant l’execució.
També el patiment de la família, que lluita contra el sistema presentant apel·lacions per a salvar la vida d’Ibar i aconseguir la repetició del judici i l’absolució.

Response: Aquest setembre, Movistar+ va estrenar "En el corredor de la mort", una minisèrie de quatre capítols dirigida per Carlos Marqués-Marcet i interpretada per Miguel Ángel Silvestre. La ficció està basada en el controvertit cas de Pablo Ibar, un estatunidenc d'origen basc acusat d'un triple homicidi l'any 1994. Ibar, que sempre s'ha declarat innocent, va ser empresonat fa vint-i-cinc anys.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Són les primeres estimacions del sindicat Unió de Pagesos (UP), que organitza aquesta acció per reclamar la dignitat del sector.
‘Una suma d’una cosa, més una altra, més una altra, ens ha decidit a reivindicar que nosaltres també existim, i que som aquí, i que la classe política acabi entenent que formem part d’aquesta societat’, ha assenyalat el coordinador nacional d’UP, Joan Caball.
Abans de les onze del matí ja han començat a entrar tractors a Barcelona en direcció a l’avinguda Maria Cristina.
Ací en teniu algunes imatges dels vehicles al carrer Aragó:
La mobilització reclama ‘renovar el contracte de la societat’ amb el camp per al futur més immediat.
A més, el sector denuncia, entre d’altres, que la renda agrària catalana acumula una davallada del 39%, en termes constants, entre el 2001 i el 2015.
Avui és el dia central de la marxa: partiran dues columnes de tractors que entraran a la capital catalana pel nord i pel sud de la ciutat fins arribar a l’avinguda Maria Cristina on està previst que a partir de dos quarts de dotze del migdia arrenqui l’acte central.
Cada territori va articular diverses columnes amb l’objectiu d’anar sumant gent i tractors.
Ahir, la marxa va arribar a Badalona, Molins de Rei i Santa Perpètua de la Mogoda, per confluir a Barcelona aquest matí.
Un dels detonants que ha motivat la protesta ve de les comarques del nord del país, concretament de la pagesia a les zones de muntanya, que han vist retallades significativament les seves ajudes i que, alhora, han de fer front a pèrdues substancials per la introducció de fauna salvatge, com voltors o l’ós bru.
Dignitat i compromís amb la societat
En roda de premsa, el coordinador nacional d’Unió de Pagesos, Joan Caball, ha assenyalat que, en definitiva, els homes i les dones que es dediquen a Catalunya a la pagesia i a la ramaderia demanen ‘dignitat i respecte’.
A banda de la dignificació i reconeixement del paper de la pagesia a la societat i el respecte a la voluntat democràtica de la pagesia professional pel que fa a la representació d’UP, el manifest ‘Lluita amb Unió de Pagesos per la dignitat de la pagesia’ enumera també com a reptes del sector el requeriment de mesures per assegurar ‘la justícia i l’equitat en el comerç i la distribució dels productes agroalimentaris’.
Reclama, a més, una ‘gestió diligent i eficaç de la fauna salvatge’, com que el Departament d’Agricultura declari, si fa falta durant tot l’any l’estat d’emergència cinegètica, -en el cas, per exemple, que hi hagi una sobrepoblació de senglars-, així com un replantejament ‘urgent’ de la gestió de la fauna salvatge, davant els danys ocasionats a la ramaderia per la introducció d’espècies com els voltors o l’ós bru als Pirineus.
El darrer punt de l’escrit reclama ‘una legislació que garanteixi uns espais agraris protegits i productius’ evitant ‘l’arbitrarietat’ en el desenvolupament urbanístic així com la revisió de ‘l’abusiva i arbitrària’ designació com a Zona Especial de Protecció d’Aus (ZEPA) d’espais agraris i de la seva gestió.
Un sector bàsic en l’economia i la societat
Els sindicats CCOO, UGT i USOC i entitats com Òmnium Cultural ja han expressat el seu suport a la Marxa Pagesa, reconeixent el paper cabdal del sector primari en el desenvolupament econòmic del país.
El secretari general de Comissions Obreres a Catalunya, Joan Carles Gallego, ha recordat que, tot i que l’agricultura i la ramaderia representa el 0,9% del PIB, el primer sector industrial de Catalunya és l’agroalimentari, que mou el 4% del Producte Interior Brut.
Per la seva banda, la vicesecretària general de la UGT a Catalunya, Laura Pelay, ha alertat sobre el fet que vagi disminuint l’activitat de la pagesia.
Per això, suggereix fer un ‘Pla renove’ per al camp català.
Des de la USOC, la seva secretària general, Maria Requero, ha destacat la importància de la formació i d’acostar a les escoles i instituts el sector agrari i ramader, per tal que hi hagi conscienciació.
En un moment de la roda de premsa, Joan Caball ha resumit en poques paraules el funcionament del sector primari a Catalunya: ‘El nostre model és el d’una pagesia amb pagesos’, ha dit, posant de rellevància novament les persones que s’hi dediquen i que ara reclamen un reconeixement social i institucional per poder seguir desenvolupant la seva activitat.

Response: Aquest matí ha arribat a Barcelona la Marxa Pagesa, una mobilització de més de 300 tractors organitzada per Unió de Pagesos, per reclamar el reconeixement social i polític de la pagesia. A dos quarts de dotze, se celebrarà l’acte central a l’avinguda Maria Cristina, on també s’exigirà la justícia en el comerç i la distribució dels productes agroalimentaris.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
El secretari general de CCOO a Catalunya, Javier Pacheco, ha exigit al Govern que retorni als funcionaris la totalitat de les pagues extraordinàries que van deixar de percebre el 2013 i 2014 durant el 2019.
En una entrevista amb l'ACN, el líder sindical ha dit que és un "greuge" amb els treballadors de la funció pública que s'estigui retardant el retorn.
Pacheco ha lamentat aquesta sigui la "resposta" de la Generalitat a "la responsabilitat i el compromís" dels treballadors públics, "gràcies" als quals Catalunya "ha funcionat" durant l'aplicació del 155.
Sobre el retorn de les pagues extres, Pacheco ha esperat que la Generalitat "canviï radicalment" de posicionament de cara a la reunió de la Mesa de la Funció Pública prevista per al setembre i que també faci efectius els increments salarials pactats en l'àmbit estatal.
La darrera trobada entre sindicats i el conseller de Polítiques Digitals i Administració Pública, Jordi Puigneró, del passat mes de juliol va acabar sense acord.
De fet, la Generalitat va condicionar el retorn de les pagues extres pendents a l'augment de la regla de despesa per part de l'Estat.
El líder sindical ha esperat que s'assoleixi una "solució" a la propera reunió, que encara s'ha de convocar.
"Catalunya és l'única autonomia que encara té un deute" amb els funcionaris, ha recordat el secretari general de CCOO a Catalunya.
El màxim dirigent del sindicat al Principat ha afirmat que "s'haurien d'haver pagat molt abans" les pagues extres i ha assegurat que exigiran de forma "explícita i radical" a la Generalitat que "corregeixi de manera urgent i immediata" la seva posició i les retorni durant l'any que ve.
En l'àmbit espanyol, Pacheco ha assegurat que cal modificar "les peces centrals de la reforma laboral" per tal de "retrobar els equilibris" del mercat laboral.
El líder de CCOO ha dit que actualment hi ha una "situació positiva" amb el canvi de govern a l'estat espanyol i ha confiat en la "negociació" en el marc de la Mesa del Diàleg Social per abordar les modificacions.
Tanmateix, Pacheco ha demanat a Sánchez que vagi més enllà del que acceptin les patronals en la negociació i ha assegurat que CCOO no renuncia a la derogació completa de la reforma laboral.
A Catalunya, Pacheco ha demanat que s'activi la Mesa pel Diàleg Social Permanent.
Vigilància dels acords amb les patronals
Pacheco ha valorat que aquest segon semestre comença "millor" del que va acabar l'anterior perquè s'han assolit acords "en el marc de la concertació social en els àmbits català i espanyol.
Concretament, l'Acord Interprofessional de Catalunya (AIC) i l'Acord per a l'Ocupació i la Negociació Col·lectiva (AENC).
El secretari general de CCOO ha celebrat que les millores salarials pactades han "començat a traslladar-se als convenis col·lectius".
Segons ha explicat, els convenis signats després dels acords contemplen increments salarials per sobre del 2,5% mentre que abans estaven al voltant de l'1,7%.
Tot i això, Pacheco també ha avisat que els sindicats tornaran al carrer si no es dona compliment a tots els acords i "no hi ha repartiment".
Dubta del retorn de seus socials d'empreses
El secretari general de CCOO ha opinat que "algunes empreses tornaran" la seu social a Catalunya però no ho faran el mateix nombre que van traslladar el domicili social fora del territori arran de l'1-O.
"No soc gaire optimista", ha dit Pacheco.
Tanmateix, el líder sindical ha assegurat que "no és el més important" i creu que ja ha passat el moment de fer un pla per fomentar-ne el retorn.
Segons Pacheco, el que cal és mantenir l'atractiu de Catalunya i fomentar la inversió al Principat, la qual cosa creu que s'ha aconseguit malgrat el conflicte polític.
També ha dit que cal derogar el decret llei del 6 d'octubre que va facilitar els moviments de les empreses.

Response: El secretari general de CCOO a Catalunya, Javier Pacheco, ha exigit a la Generalitat que aboni les pagues extres pendents, que els funcionaris no van percebre durant el 2013 i el 2014. Opina que s'haurien d'haver pagat molt abans i reclama el pagament del deute durant el 2019. En l'àmbit estatal, també ha reclamat la derogació de la reforma laboral.


Instruction: Fes un resum curt d'aquest text:

Context:
Arran Lleida considera que l'Ajuntament de Lleida ha fet marxa enrere en el procediment penal per dur a judici els tres joves acusats d'arrancar el mes de desembre passat plaques de carrers vinculats amb el franquisme "per la pressió i mobilització social".
Pel que fa al fet que la fiscalia informés a la Paeria sobre la dificultat d'atribuir als tres joves un delicte lleu de danys, des de l'Ajuntament expliquen que no els hi consta cap informació al respecte i asseguren que el motiu de demanar al jutjat l'arxiu de les actuacions respon a un criteri d'equiparar la resposta de la Paeria en tots els casos; tant en els fets del desembre com en els de la nit de dilluns passat, quan dos nois de 18 anys i un menor de 15 anys van ser sorpresos per la Guàrdia Urbana quan es disposaven a arrencar una placa del carrer Alcalde Montaña i portaven quatre plaques de carrers més.
Així, la Paeria ha decidit aplicar en tots els casos una sanció segons la Llei de Protecció de Seguretat Ciutadana.
Des d'Arran critiquen, però, que l'Ajuntament no ha informat de cap d'aquestes decisions als afectats i denuncien que el govern del PSC de la Paeria "utilitza la llei mordaça, de manera cínica i vergonyosa, per reprimir aquests joves".
La titular del jutjat d'instrucció 3 de Lleida ha ordenat el sobreseïment provisional i arxiu de les actuacions en una interlocutòria amb data d'ahir dijous.
En ella es recull que el jutjat va rebre una denúncia de la Guàrdia Urbana per una possible infracció penal comesa el 13 de desembre de 2016 i que el 22 de març de 2017 l'Ajuntament de Lleida va presentar un escrit sol·licitant l'arxiu de les actuacions i renunciant a qualsevol reclamació a respecte.
No obstant això, recull la interlocutòria judicial, de les actuacions dutes a terme, "no resulta degudament justificada la perpetració del delicte lleu que ha motivat la causa" i per això ordena el sobreseïment provisional.
El portaveu d'Arran Lleida, Llibert Rexach, ha explicat que "tot i que aparentment sembli una bona notícia" l'arxiu de les actuacions contra els tres joves acusats de danys que havien de ser jutjats dimarts, "la retirada del judici és fruit de la pressió i mobilització social que hi ha hagut les últimes setmanes i mesos i és una jugada cínica per tapar les vergonyes d'un ajuntament sord que no vol escoltar les reivindicacions que s'estan fent".
Per Rexach està clar que la retirada de la denúncia penal es fa perquè "l'Ajuntament sap que no acabarà en condemna i fa tot el possible per condemnar els joves, amb una voluntat clara de fer-los pagar pel que van fer".
Llibert Rexach ha afegit que la Paeria té una voluntat clara de "reprimir una lluita antifeixista, de rentar-se la cara i mentir".
Segons ha explicat, "l'alcalde no ha fet res més que amagar informació ja que durant mesos no ha parlat del judici i dos dies abans retira la denúncia, una actitud que demostra una negativa absoluta a la memòria, la justícia i la dignitat".
L'advocada d'Arran Lleida, Mercè Jordana, ha dit que a nivell jurídic la denúncia penal "no tenia cap tipus de recorregut" perquè els joves estaven denunciats per un delicte lleu de danys, però "no van malmetre cap mobiliari urbà ni façana".
Jordana ha explicat que "només van separar una placa que per la llei de memòria històrica no hauria d'estar present i que ho hauria d'haver fet l'Ajuntament" i, per tant, considera que el que van fer "no era cap conducta delictiva".
Jordana ha afegit que l'Ajuntament de Lleida fins avui no ha enviat cap notificació administrativa als joves denunciats referent a l'inici d'algun tipus de procediment que culminaria amb una multa.
Qualifica l'actitud de la Paeria de "cínica" i entén que aquest comportament "va més enllà de l'àmbit judicial i respon a una estratègia política".

Response: L'Ajuntament de Lleida ha sol·licitat arxivar la denúncia als tres joves acusats d'arrencar plaques de carrers vinculades al franquisme. En lloc d'anar a judici, els acusats hauran de pagar una sanció, segons la Llei de Protecció de Seguretat Ciutadana. El portaveu d'Arran Lleida, Llibert Rexach, ha acusat el govern d'actuar de forma cínica i de voler reprimir la lluita antifeixista.