Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Les bases de Nova Democràcia insisteixen en identificar Syriza amb la URSS.
Foto: Joan Antoni Guerrero Vall.
Com si es tractés d'una relació de parella que passa per un mal moment, els grecs viuen la crisi amb la Unió Europea (UE) com qui s'ha passat la vida cometent infidelitats i ara, de sobte, se li vol cobrar la factura i fer-lo fora de casa.
"D'acord, hem gastat per damunt de les nostres possibilitats, d'això n'hem après la lliçó, però ara el que necessitem és que Europa ens doni una segona oportunitat", afirma Konstantinos, un guia turístic grec, que afirma amb convenciment que votarà pels conservadors de Nova Democràcia.
"És la única opció que ens deixa en una bona posició per negociar amb Europa; si guanyés Syriza, qui voldrà dialogar amb nosaltres?", es pregunta.
D'altra banda, però, no creu que la coalició d'esquerra radical arribi a anar tant lluny com per sortir de la zona euro.
"Estúpids no són, i saben que ara el millor és seguir dins l'euro", reconeix.
Amb tot, però, el discurs del líder conservador, Antonis Samaràs, sobre els perills que pot suposar l'arribada de Syriza al poder han quallat en un electorat que tem un retrocés encara més accelerat en l'economia del país per l'aplicació de receptes d'esquerra que consideren ineficients.
La Laia és una jubilada incondicional de Nova Democràcia i de Samaràs perquè -diu- "és el millor" per Grècia.
Rebutja frontalment qualsevol possibilitat de triomf per a Syriza.
"Alexis Tsirpas i tot el seu paquet no m'agraden -exclama mentre sosté una bandera grega amb la mà dreta-, això no és el que mereix la meva gent perquè el seu programa no és per Grècia, de cap de les maneres".
Assegura que ni tan sols té "por" que Syriza passi per davant de Nova Democràcia en els comicis de diumenge: "No ho puc ni imaginar que això passi, jo vaig amb els guanyadors".
Per ella, mantenir Grècia dins de l'euro és el millor que pot passar.
L'ambient d'alarma internacional i els plans de xoc que la UE té preparats en cas que es produeixi el pitjor escenari a Grècia li sonen a la Laia com "a un joc d'interessos".
Si els portaveus de Nova Democràcia han repetit aquests dies la idea que Tsirpas i la seva gent representen el perill d'una nova Unió Soviètica a Grècia , al carrer, aquest discurs és sostingut també per la base dels conservadors.
Costas és un jove que votarà per Samaràs i es mostra convençut sobre quina és, ara per ara, la millor opció per al país, allunyada de qualsevol nostàlgia comunista: "Tenim l'esperança que guanyi Nova Democràcia perquè Grècia pertany a Europa i Syriza no està focalitzada en posar el país en aquesta direcció.
A més el seu programa trenca l'economia, la seguretat, la política d'immigració; volen fer del nostre país la Rússia dels anys 1980, una nova URSS".
Vot de càstig
No obstant això, és conscient que bona part dels grecs no opina el mateix, i tant és així que han acabat col·locant Syriza en segon lloc en una carrera electoral que es presenta decisiva pel futur del país.
"El problema -opina Costas- és que la gent no vota perquè se'ls cregui, és un vot de càstig contra els polítics del PASOK i de Nova Democràcia".
Al seu costat, una amiga seva, la Myrto, s'hi mostra d'acord: "A banda d'això, també pensem que en cas que Tsirpas arribi al poder farà coses diferents a les que ha dit.
Tenim por dels impostos que vol posar a la indústria perquè ara la manca de feina és un problema molt gran aquí, si Syriza posa impostos a les grans indústries aquestes es veuran obligades a marxar a d'altres països on paguin menys taxes.
I això és dolent per a la creació de treball i també pels treballadors".
Tant Costas com Myrto creuen que el programa d'esquerres de Syriza enfonsaria l'economia en un pou sense fons, representaria "la destrucció del sector privat" i per contra s'inflaria novament un sector públic "que és el que va destrossar la nostra economia".
Centenars d'assistents al míting final de Nova Democràcia.
Foto: Joan Antoni Guerrero Vall

Response: Els conservadors de Nova Democràcia i l'esquerra radical són els dos partits amb opcions de guanyar les eleccions a Grècia, amb la permanència o no a la UE com a un dels punts principals. Tant Konstantinos, un guia turístic grec, com Laia, una jubilada, votaran per Nova Democràcia i asseguren que mantenir-se dins de l'euro seria el millor.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La Cambra de Representants dels Estats Units va debatre a mitjan març tres informes sobre l’autodeterminació al món, en una sessió convocada sota el títol ‘La política dels Estats Units cap als moviments d’autodeterminació nacional‘.
Hi van intervenir tres ponents: Paul R. Williams, Jason Sorens i Ivan Vejvoda.
La sessió va ser presidida pel president del Comitè d’Afers Europeus del congrés, el republicà de Califòrnia Dana Rohrabacher, que el mes de setembre passat ja va convidar una delegació oficial del govern català a explicar el procés d’independència.
Del cas català, en va parlar especialment Paul R. Williams, que es va mostrar molt incisiu en la qüestió de Catalunya i va criticar-ne obertament la posició de la Unió Europea.
Williams és professor de l’American University i fundador de Public International Law & Policy Group.
Ha assessorat el govern dels Estats Units sobre la creació de nous estats, com ara els sorgits de la desintegració de la Unió Soviètica i Iugoslàvia, i també governs de diversos continents, entre els quals Kossove, Montenegro i Sudan del Sud, tant en processos de pau com en la redacció de la primeres constitucions.
La manca de coherència de la UE en complica l’aproximació al cas català
En la compareixença al congrés, Williams va assegurar que si Catalunya proclamava la independència cercaria ‘el reconeixement internacional d’acord amb la voluntat del seu poble i no pas d’acord amb les disposicions de la constitució espanyola’.
Invocà tot seguit la sentència de la Cort Internacional sobre Kossove i recordà que no hi havia cap precepte de la llei internacional que pogués prohibir una declaració unilateral d’independència.
En aquest punt, va criticar la manca d’una ‘aproximació coherent i cohesiva’ de la Unió Europea als moviments d’autodeterminació.
Mancança que, segons ell, portarà a una situació difícil en el cas català, perquè, tal com s’ha comportat fins ara la Unió, si accepta de reconèixer Catalunya repercutirà en l’interior de diversos estats, però si no ho accepta ‘es crearà un conflicte latent a Europa que apartarà capital polític i recursos econòmics d’una Espanya afeblida’.
Malgrat això, el professor Williams avisa que no reconèixer Catalunya seria ‘extremadament difícil de justificar’ per part dels estats que formen l’actual Unió Europea, molts dels quals no eren independents fa vint-i-cinc anys.
Abandonar l’actual política a favor de l’status quo de les fronteres
La intervenció de Williams, més enllà del cas català, se centrà en la proposta d’un model de gestió per part dels Estats Units dels casos d’autodeterminació.
Segons ell, els Estats Units haurien d’abandonar la ‘política que només emfasitza l’estabilitat i l’status quo de les actuals fronteres’ en favor d’una política més oberta a l’autodeterminació, però alhora regulada, que va anomenar ‘de sobirania guanyada’.
Això significa que els processos d’independència haurien de sotmetre’s a unes regulacions i a uns pactes per tal d’evitar tensió i violència entre els estats.
La intervenció de Jason Sorens, en una aproximació més teòrica, va concloure que una vegada un estat es declari independent els Estats Units no tenen cap més remei que definir-se, i va proposar de fer-ho ‘sense tenir en compte només els interessos de l’estat del qual s’ha separat el nou estat, sinó també els d’aquest nou estat i els efectes de la secessió en la política regional’.
Sorens va posar en relleu que com més oberta és l’actitud del govern central menys perill hi ha de violència i tensió.
I va contraposar exemples com el danès (que autoritza explícitament el dret d’independència de Grenlàndia i les illes Fèroe) amb l’espanyol.
Pel que fa a la tercera intervenció, d’Ivan Veijvoda, es va centrar en els mecanismes per a assegurar l’acord entre les parts i va posar un èmfasi especial en els referèndums del Quebec i Escòcia.
Us oferim els tres documents traduïts al català amb l’autorització dels autors.
Són traduccions no oficials.
Paul R. Williams:
El document vegeu el PDF
Jason Sorens:
El document vegeu el PDF
Ivan Vejvoda:
El document vegeu el PDF

Response: Debat a La Cambra de Representants dels Estats Units sobre l'autodeterminació al món. Un dels casos que es van analitzar va ser el de la independència de Catalunya. En aquest sentit, Paul R. Williams, professor de l'American University, va criticar l'actuació de la Unió Europea i va advertir que es podria causar un conflicte a Europa.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
En tot cas ha defensat la possible innocència de l’exalcaldessa de València, Rita Barberà, que ‘no està acusada de res ni ningú l’ha cridat a declarar en cap condició’.
Per tant ha demanat ‘una mica de mesura’ en les acusacions perquè a ell ‘no li consta que a Rita Barberà se l’acusés de res’.
Amb tot ha afirmat que ‘qualsevol’ persona del PP implicada en un cas de corrupció serà ‘immediatament’ apartada del partit, i ha admès que ‘francament no sap’ si el PP tindrà algun ‘disgust més’ –en les termes de la pregunta d’Ana Rosa- els pròxims dies.
Pel que fa a les negociacions per a la investidura, ha afirmat que l’aposta de Felipe González de formar un govern del PP i C’s amb l’abstenció del PSOE és possible però ell considera que ‘com més estable sigui el govern millor’ perquè dotaria de ‘més estabilitat’ el país.
En aquest sentit ha recordat que Alemanya i Àustria tenen governs de coalició i ha advertit que en endavant l’Estat podria entrar en una etapa llarga sense majories on caldrà pactar.
Descarta fer un pas al costat
El president espanyol ha descartat les ‘especulacions d’enginyeria’ que apunten a la possibilitat que ell s’aparti de la candidatura.
‘Si se’n va el primer podria anar-se’n el segon, el tercer o el quart’, ha dit Rajoy, que ha apuntat que segons el seu criteri la seva marxa seria trair els votants que l’han elegit.
També ha apuntat que si es repeteixen les eleccions ‘demanarà al seu partit’ que vol ‘ser el candidat’ perquè pot presentar ‘un bon balanç de legislatura’.
‘Crec que estic en condicions que en els pròxims 4 anys puguem tenir un creixement econòmic’, ha sentenciat.
Ha insistit en la necessitat d’una gran coalició amb PSOE i C’s perquè els ciutadans ‘no han donat majoria a ningú’ i cal que s’entenguin ‘el primer, el segon i el quart partit’ perquè ‘som partits que coincidim en grans qüestions com la unitat d’Espanya i podem fer coses junts’ i cal donar un missatge que ‘seguim treballant en la recuperació de l’economia’.
Disposat a negociar
En tot cas ha insistit que ell no està disposat a parlar sobre la unitat d’Espanya, la lluita antiterrorista i la pertinença a l’euro.
A partir d’aquí, sí estaria disposat a parlar d’altres qüestions, perquè ‘un pacte és cedir’.
Com a exemple, la reforma laboral –que ha defensat aferrissadament però ha citat en aquest capítol-, la Llei de seguretat ciutadana i la LOMCE, tres lleis que considera enormement positives però que, segons ha admès, podrien ser objecte de negociació de cara a un acord.
Acords amb el PSOE a les comunitats autònomes
També ha apuntat que un hipotètic acord amb el PSOE es podria ampliar a les comunitats autònomes i els grans ajuntaments per garantir la ‘governabilitat’.
‘El PP també estaria disposat a això’ perquè ‘entrem en una etapa de grans consensos’ i cal que ‘els grans partits es posin d’acord’ i atorguin ‘estabilitat’.
‘Aquest acord nacional també podria buscar alguna forma d’entesa als diferents llocs’, ha dit davant la possibilitat que el PSOE perdi el suport de Podem en aquests punts.
En aquest marc, ha assegurat que malgrat que existeix la ‘possibilitat’ que el rei designi a una tercera persona com a candida a president del govern espanyol –és a dir, ni a ell ni a Sánchez- ell considera que cal ‘respectar a la gent’ que han votat els dos líders.
Les operacions ‘d’enginyeria’, segons Rajoy, han portat a que tres països europeus hagin tingut presidents que no ha votat ningú i a ell ‘aquest model no li agrada’.
No ha volgut valorar les possibilitats que s’obren al Comitè Federal del PSOE d’aquest dissabte però sí que ha lamentat que Sánchez només hagi accedit a reunir-se amb ell en una ocasió, i per dir-li que no volia negociar amb el PP.
Actualment, ha afirmat, no hi ha contactes.
També ha justificat que declinés assistir a la sessió d’investidura perquè ‘no tenia cap possibilitat de ser elegit president’ i ‘sense els vots o l’abstenció del PSOE no puc ser elegit.
Segons Rajoy va fer ‘el més lògic’ perquè ‘no té cap sentit que digui als més de set milions de persones que van confiar en nosaltres que aniré allà a ser derrotat’.
Conversa amb el fals Puigdemont
També ha parlat de la conversa amb el fals Puigdemont que va mantenir la setmana passada.
Una situació, ha dit, que ‘va servir perquè alguna get s’assabentés d’algunes coses’ perquè al seu entendre demostrava la disponibilitat a parlar amb el president de la Generalitat i reunir-s’hi en un termini de 24 hores.

Response: El president d'Espanya, Mariano Rajoy, ha descartat apartar-se de la candidatura i ha afirmat que està disposat a negociar un pacte amb C's i a cedir en alguns temes, com per exemple la reforma laboral, la llei de seguretat ciutadana i la LOMCE. A més, ha assegurat que qualsevol membre del partit implicat en un cas de corrupció seria apartat.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha decidit mantenir la pancarta amb el llaç groc de la façana de Palau.
Així ho ha comunicat en la reunió d'aquest dimarts, en la qual s'ha expressat la voluntat que totes les conselleries actuïn de la mateixa manera.
Es presentaran al·legacions a la Junta Electoral Central (JEC), sense descartar anar al Tribunal Suprem, i hi haurà reunions amb el Síndic de Greuges, Rafel Ribó, per tal que emeti recomanacions sobre què fer en aquest cas.
Ribó ha rebut l'encàrrec d'elaborar un informe sobre la qüestió, que el Govern considerarà vinculant.
Així ho ha detallat la consellera de la Presidència, Elsa Artadi, en la roda de premsa posterior al consell executiu.
Davant la possibilitat que s'obri un procés contra Torra, ha indicat que encara no es troben en aquest "escenari".
Aquesta serà l'última roda de premsa d'Artadi com a portaveu del Govern, ja que abandonarà el càrrec abans de diumenge juntament amb la consellera de Cultura, Laura Borràs, arran del salts que faran a les llistes de Junts per Catalunya (JxCat) a Barcelona i al Congrés.
"El president no ha donat cap ordre", ha apuntat Artadi en referència als consellers.
"Hi haurà coordinació entre les seus centrals, on hi ha els despatxos dels titulars de cada Departament.
Ens volem estalviar el que pot acabar sent un soroll innecessari amb una decisió que compartim tots", ha insistit l'encara consellera de la Presidència, que serà substituïda en els propers dies per Meritxell Budó, alcaldessa de la Garriga.
— Govern.
Generalitat (@govern) 19 de març de 2019
En tot cas, però, Artadi ha assenyalat que qualsevol persona de l'administració que rebi un requeriment tindrà "llibertat" per decidir si retirar els llaços o no.
La idea és tenir "màxima coordinació" entre segons nivells de la Generalitat i entre cada conselleria i els serveis territorials.
De moment, els llaços grocs segueixen sent exhibits a les tretze seus dels tretze departaments de l'administració catalana.
Tècnicament, segons Artadi, el termini per despenjar la pancarta acabava a les 14.33 d'aquest migdia.
Via oberta per a conseqüències penals
La Junta Electoral va emetre una resolució en la qual va donar 24 hores a Torra per retirar els llaços grocs dels edificis públics i el va advertir de les conseqüències "administratives i penals" de no acatar l'ordre.
Una de les opcions que l'organisme pot activar si el president persisteix en la posició és la de derivar el cas a la Fiscalia, que al seu torn podria iniciar un procés penal per desobediència.
Una via que ja estan reclamant, des de fa dies, tant el PP com Ciutadans.
De moment, els magistrats de la JEC han evitat obrir el camí de l'expedient sancionador per incompliment de la llei electoral, que estableix sancions de 300 a 3.000 euros.
En les al·legacions presentades divendres de la setmana passada, Torra va assenyalar que el llaç groc era "concordant" amb el principi de neutralitat.
També va indicar que aquest tipus de símbol no es pot identificar amb una formació política concreta, i va recordar que el llaç té significat diferents en funció del país on es fa servir.
Debat intern
En plena cursa electoral, ni Junts per Catalunya (JxCat) ni ERC volen carregar amb el possible desgast que pot suposar aparèixer com el responsable de cedir en la retirada dels llaços.
Segons fonts coneixedores de la situació consultades per NacióDigital, hi ha un sector del Govern que és partidari de retirar els llaços i, al mateix temps, respondre amb ironia per assenyalar l'absurditat de la situació substituint-los per qualsevol altre element que sigui de color groc.
S'han valorat alternatives de portes endins.
Dirigents coneixedors de la situació també adverteixen que no retirar els llaços pot derivar en una situació incòmoda per a l'executiu català que pot ser contraproduent: la imatge dels Mossos retirant-los.
"Seguir gesticulant amb símbols no ens aporta res", sostenen alguns dels consultats, tot i que aquesta posició no és ni molt menys unànime dins l'executiu.
La decisió, en tot cas, té un alt component personal en el cas de Torra, que és a qui es dirigeix personalment la resolució de la Junta.

Response: Quim Torra, el president de la Generalitat, ha decidit que no retirarà la pancarta amb el llaç groc de la façana del Palau de la Generalitat. La Junta Electoral va resoldre que li donava un marge de 24 hores per a retirar-la, advertint-lo de les possibles conseqüències. No hi ha unanimitat en aquest tema en el si del Govern.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull aniran a Madrid a final d’aquest mes de gener o a començament del mes de febrer ‘a lluitar, a defensar-se d’una manera tan contundent que esperem avergonyir aquells que els acusen d’uns fets tan greus’.
Així ho ha explicat l’advocat de tots tres, Jordi Pina, en la presentació de l’escrit de defensa que han lliurat al Tribunal Suprem espanyol.
‘És l’escrit de defensa més ignominiós i dur de la meva vida professional’, ha confessat Pina.
Tots tres han demanat de parlar en català, en dos moments: en la seva declaració judicial i en l’acte de l’última paraula.
I volen que la declaració sigui traduïda simultàniament, i no consecutivament.
Els escrits de tots tres són extensos, d’entre cent i cent cinquanta pàgines, i tenen uns denominadors comuns que l’advocat ha exposat: ‘Denunciarem que és un judici contra les urnes, contra la democràcia i contra drets elementals dels ciutadans d’un país que vol ser demòcrata.’
Un segon aspecte, segons Pina, que és el fet que des del 2010, amb la sentència del TC contra l’estatut fins a l’1-O ‘els ciutadans han empès els nostres dirigents i els polítics a arribar fins al punt màxim de l’1-O a fer un referèndum per a decidir el futur polític de Catalunya’.
I un tercer, que es basa en el fet que no es penedeixen de res, que no defugen cap de les decisions que van prendre ni de les accions que van dur a terme la tardor del 2017.
‘No defugen res del que han fet, els meus clients.
Les conviccions polítiques, la ideologia independentista de tots tres estan intactes.
No s’avergonyeixen de res del que han fet.’
Els escrits combinen una dimensió més tècnica, de dades, que evidencien que l’actuació de Sánchez, Rull i Turull no pot encaixar de cap manera amb el tipus penal de la rebel·lió, amb una dimensió més política, de denúncia de vulneració de drets i d’una interpretació abusiva del dret per part de la justícia espanyola que fa que tots ells siguin tancats a la presó.
‘Tots tres estan ferms, dignes, i volen explicar a tot el món el que ha passat en aquest país.
Volem transmetre a tothom que això mai pot ser sancionat amb les penes que les acusacions demanen.’
L’estratègia de defensa que planteja Pina amb els seus tres clients és semblant, però també tindrà matisos diferents, perquè d’una banda Jordi Turull i Josep Rull eren membres del govern, i d’una altra ‘el Jordi Sànchez que jo defenso’, diu Pina, ‘és el president de l’ANC’.
Ha posat l’accent en el fet que hi hagi dos dirigents de la societat civil empresonats i acusats per uns fets violents que no van existir, Sànchez i Cuixart.
‘Avui es judicialitza dues persones que són el reflex de milions de persones que surten al carrer.
Sánchez és un líder social que defensa una sèrie de valors.’
Els testimonis: Felipe VI, Rajoy, Puigdemont
Jordi Pina ha confirmat que entre la llista de testimonis que demanen per al judici hi ha Felipe VI, o bé el cap de la casa reial, pel fet que el rei espanyol està exempt de comparèixer en un tribunal.
‘No és és cap revenja.
És fruit de l’escrit acusació de la fiscalia, que a les planes 120 i 121 relata com a element de tipus penal de la rebel·lió el discurs del rei del 3 d’octubre.
Considerem legítim demanar-lo.
Volem que ens expliqui les absències que hi ha en aquell discurs.
També han demanat el testimoni de Mariano Rajoy, per la seva responsabilitat en la repressió de l’1-O, i el de Carles Puigdemont, que Pina el considera fonamental.
Vol que pugui venir a declarar físicament, o en tot cas que se’n permeti la declaració per vídeoconferència mitjançant els tribunals belgues.
I han citat a declarar mig centenar de ciutadans anònims, víctima de la violència policíaca de l’1-O.
‘El fiscal va demanar que declaressin guàrdies civils i policies que deien que havien estat lesionats.
Nosaltres hem fet una mostra de cinquanta persones que ens podran explicar què es va viure a Catalunya aquell dia.’
A més, citen el major Trapero i la intendent Laplana, si bé entenen que per la seva condició d’investigats es poden negar a respondre algunes preguntes.
Vegeu ací els escrits de defensa de Josep Rull:
De Jordi Turull:
I de Jordi Sànchez:

Response: La defensa de Sánchez, Turull i Rull, que desenvoluparà Pina, té arguments comuns a tots tres. El primer: és un judici contra la democràcia; el segon: des del 2010, quan l'estat va retallar l'Estatut català, fins a l'1-O, els ciutadans han empès els polítics a fer un referèndum, i el tercer és que no es penedeixen cap dels tres.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La sala Torres Garcia ha estat l'escenari, aquest dimarts, de la primera reunió presencial del Govern des del 10 de març.
Va ser l'última vegada que el president Quim Torra, el vicepresident Pere Aragonès i la resta de membres del Govern van veure's les cares en directe just abans que l'evolució de la pandèmia derivés cap al confinament.
Després de la reunió han comparegut tres consellers -Aragonès, Meritxell Budó (Presidència) i Àngels Chacón (Empresa i Coneixement)- en tres faristols separats per plaques de vidres i amb tres paraules inscrites: distància, mans i mascareta.
La "nova normalitat" ja ha arrencat a Palau.
"Han estat dies difícils", ha constatat Budó.
Una de les polèmiques que han sobrevolat l'executiu en les últimes hores ha estat el contracte de la Generalitat amb Ferrovial per valor de 17 milions d'euros per al rastreig de contactes del coronavirus.
Aragonès ha apuntat que la voluntat és "canviar" aquesta fórmula de rastreig, i una possible indemnització dependrà de les "figures jurídiques" que es facin servir per rescindir-lo.
El vicepresident no ha volgut aclarir si aquest cap de setmana Torra li va demanar que revertís el contracte amb la companyia.
Un contracte que ha generat tensions dins del Govern i també amb el sector, que s'hi ha posicionat en contra, com van fer el Col·legi de Metges de Barcelona i el Sindicat d'Infermeres de Catalunya.
ERC, després de la reunió de l'executiva d'ahir, va assenyalar que ja s'estava treballant en rescindir l'acord amb Ferrovial.
En clau de recursos pressupostaris, Budó no ha donat detalls de la retribució extra per als sanitaris, que es concretarà aquesta setmana i tindrà fons superiors a 45 milions d'euros, tal com va detallar ahir al vespre NacióDigital.
La situació general no és senzilla per alguns sectors com el turisme, que aglutina el 24% dels treballadors afectats per un ERTO, que pateix les conseqüències de la frenada absoluta en la mobilitat i que suposa -només en turistes estrangers- 21.000 milions l'any.
És per això que, segons ha explicat Aragonès, que el Govern ha decidit congelar la taxa turística per aquest 2020, de manera que l'augment previst s'activarà el 2021.
En aquest sentit, segons ha detallat la portaveu de l'executiu, Torra ha demanat a les conselleries que elaborin plans de contingència de cara als propers mesos en cas que hi hagi "brots, rebrots o una segona onada".
"Cal que estiguem tots preparats, amb el material i l'estructura necessària", ha assenyalat Budó.
En l'última compareixença davant la comissió de Salut, la consellera Vergés ja va apuntar que es treballa per comprar material de cara a la tardor per si hi ha rebrots.
Una altra de les qüestions que s'han tractat al consell executiu és la demanda de més recursos a l'Estat per fer front a la crisi econòmica -Torra va demanar 15.000 milions d'euros a Pedro Sánchez en la reunió de líders autonòmics amb el president espanyol de diumenge passat- i la de gestionar l'ingrés mínim vital des de Catalunya.
"També volem que s'acabi amb la inseguretat dels ERTO", ha apuntat Budó, que ha lamentat que encara hi ha ciutadans que no han cobrat la prestació estatal.
coronavirus: FAQS
Què es pot fer i què no en aquests moments a Catalunya
122 preguntes amb resposta sobre la situació actual, tant pels que ja estan a la fase 3 com pels que es troben a la fase 2
coronavirus
MAPA Així es divideix Catalunya en regions sanitàries
Tot Catalunya està ja en fase 3
coronavirus
Compleixes amb els requisits per rebre l'ingrés mínim vital?
Comprova-ho aquí
La prestació es podrà sol·licitar a partir del 15 de juny
coronavirus
VÍDEO Com fer una mascareta casolana amb filtre per a grans i petits
Una mascareta fàcil de confeccionar que pot servir tant per prevenir el contagi com per aïllar de la pols
coronavirus
Passejar en grup o seure en una terrassa: tot el que es pot fer en fase 1
L'obertura de piscines amb cita prèvia per a la pràctica esportiva és una de les novetats
coronavirus
Platges, escoles, centres comercials i interior dels bars (sense barra): tot sobre la fase 2
La segona etapa de la desescalada amplia les trobades a grups de fins a 15 persones i permet reobrir els centres comercials
coronavirus
GRÀFICS INTERACTIUS Així evoluciona el coronavirus a Catalunya, dia a dia
Salut registra 8 morts més per coronavirus

Response: En la primera reunió presencial del Govern des del passat 10 de març s'han parlat de la possible rescissió del polèmic contracte amb Ferrovial per al rastreig de contactes. S'ha decidit de no augmentar la taxa turística, en deferència a la situació econòmica del sector. També s'ha tractat la demanda de més pressupost a l'Estat per a afrontar la crisi econòmica.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La mascareta serà obligatòria en tot moment per a majors de sis anys encara que es puguin mantenir les distàncies de seguretat.
Així ho ha anunciat el Govern de la Generalitat després de la reunió del Procicat.
Tant a l'aire lliure com en els espais públics ja siguin oberts o tancats, la mascareta serà sempre obligatòria.
Amb tot, la consellera de Salut, Alba Vergés, ha explicat que es mantenen exempcions, com ara quan es practica esport.
Tenint present que la mesura entra en vigor aquest mateix dijous, la consellera ha explicat que, en el cas dels estudiants que estan fent la selectivitat, es continuarà com fins ara.
És a dir, amb la mascareta obligatòria quan es desplacin i la possibilitat d'estar sense mentre fan l'examen.
Tampoc es preveuen canvis ni als casals ni a les escoles de cara al curs que ve, ja que entren en la categoria de grups estables.
Aquesta tarda, però, la conselleria en donarà més detalls.
La sanció per no portar mascareta quan és obligatori és de 100 euros i s'aplicaran en base a la llei de seguretat pública.
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
L'endemà del debat parlamentari sobre la gestió del Govern a les residències durant la fase crítica del coronavirus, el president de la Generalitat, Quim Torra, s'ha sotmès a la sessió de control a la cambra, marcada encara per la pandèmia.
En aquest sentit, Torra ja ha avançat que a partir de demà, dijous 9 de juliol, serà obligatori portar mascareta en tot moment, encara que es pugui mantenir la distància social.
Ho aprovarà al llarg del dia d'avui el Procicat, que també detallarà si hi ha excepcions depenent de la situació.
L'objectiu és frenar els contagis i posar fre al "relaxament" que l'executiu veu en part de la ciutadania.
"Si els experts ens ho recomanen, ho farem", ha assenyalat Torra en resposta a Miquel Iceta, primer secretari del PSC.
Durant la sessió de control als consellers, tant els socialistes com el PP han estat crítics amb el paper de la consellera de Salut, Alba Vergés, que ha defensat que ja s'estaven rastrejant contactes a Lleida abans que proliferessin els positius.
Les dues primeres preguntes, de la CUP i Catalunya en Comú Podem, han estat crítiques amb el rol del Govern en relació a la situació dels temporers a Lleida.
"Ens neguem a criminalitzar la pagesia i els temporers.
Aquesta no és la causa de tot el que està passant allà.
Aquest missatge el vull deixar clar des de bon inici del debat", ha ressaltat Torra en resposta tant a Natàlia Sànchez, diputada anticapitalista, i Jéssica Albiach, cap de files dels comuns al Parlament, que també han reclamat explicacions al president sobre el rastreig de contactes de les persones que donen positiu per coronavirus.
Dades: coronavirus
MAPES On es concentren els brots del Segrià i quins hi ha a la resta del país?
L'augment de la mobilitat no incrementa de forma rellevant els contagis fora de Lleida i tan sols n'hi ha algunes petites concentracions al Barcelonès o la Catalunya Central
Estiu 2020
A quins països es pot viatjar aquest estiu?
Molts punts del planeta tenen les fronteres tancades als turistes de l'Estat, que si volen marxar hauran de triar entre una llista força limitada
Tornar a les aules
Pati per torns i menjadors més reduïts: així s'organitzaran les escoles a partir del setembre
L'entrada als centres serà per franges horàries amb intervals de deu minuts i que les famílies hauran d'esperar-se a la porta
coronavirus
Així hem de guardar les mascaretes a casa entre ús i ús
El lloc on la guardem i com ho fem és vital per poder-la reutilitzar
Coronavirus
Les cicatrius de la pandèmia
El coronavirus lesiona el teixit productiu i obliga a obrir l'aixeta de recursos a costa de l'endeutament mentre es constaten reformes pendents del sistema de salut i afloren tensions polítiques després de tres mesos d'estat d'alarma

Response: Després d’una reunió amb el Procicat, el govern de la Generalitat ha anunciat que a partir de demà, dijous 9 de juliol, la mascareta serà obligatòria tant en espais oberts com en espais tancats per a tothom major de 6 anys. Hi haurà exempcions, com ara quan es practica esport, i la sanció per no portar-la serà de 100 euros.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El ministre de l'Interior, Fernando Grande-Marlaska, ha defensat que la Policia Nacional, els Mossos d'Esquadra i la Guàrdia Civil estan actuant "amb proporcionalitat" i ha garantit que l'Estat "no està desbordat".
En una compareixença des de Barcelona, ha assegurat que els agents estan donant una resposta "progressiva" segons les circumstàncies davant de "gent preparada en l'exercici de la violència, organitzada, amb estratègia i que sap a què va".
D'altra banda, ha lamentat que el president de la Generalitat, Quim Torra, no hagi fet una "condemna ferma" de la violència i l'ha instat a "garantir la convivència", al temps que ha dit que el president espanyol, Pedro Sánchez, sempre ha defensat "Constitució, llei i diàleg".
Marlaska ha comparegut des de la sala de premsa de la Delegació del govern espanyol a Barcelona després de reunir-se amb el conseller d'Interior, Miquel Buch.
Abans havia anat a visitar alguns dels policies ferits aquests dies a Barcelona per transmetre'ls el seu "reconeixement".
El ministre ha defensat que la coordinació entre els cossos policials està sent "extraordinària" i que estan treballant "colze a colze" en una situació "tremendament difícil".
"No importa el color de l'uniforme sinó l'entrega per garantir l'ordre públic i els drets del conjunt de la ciutadania", ha indicat.
En aquest sentit, ha dit que veient el nombre de ferits i cotxes policials afectats es veu la proporcionalitat amb què estan actuant els agents.
En concret, 101 ferits aquest divendres i 300 des de dilluns i 264 vehicles destrossats, dels quals 43 dels Mossos i 221 de la policia espanyola, 171 dels quals aquest divendres.
"Sí, hi ha proporcionalitat", ha reblat.
Ha lamentat que hi hagi manifestants ferits però ha recordat que "el monopoli de la violència es dels cossos de seguretat", al temps que ha alertat que no es tolerarà cap agressió física a agents policials.
"No puc restar impassible davant el vandalisme indiscriminat en algunes zones de Catalunya", ha declarat.
Sobre les crítiques per l'ús de pilotes de goma, ha reblat que la Policia Nacional "segueix protocols internacionals" i fa ús dels "mitjans indispensables, precisos i progressius atenent a la situació de violència que es generi per tercers".
A més, ha fet al·lusió a la "desinformació" en ser preguntat sobre algunes imatges que circulen sobre actuacions de la policia espanyola.
Insta Torra a condemnar fermament la violència
En l'aspecte polític, ha lamentat que després de cinc dies d'aldarulls, el president de la Generalitat, Quim Torra, no hagi fet una "condemna ferma" de la violència, així com tampoc altres membres del seu govern o altres institucions.
"Ningú entén que facin declaracions i parlin minuts i minuts i no condemnin la violència i no se solidaritzin amb els cossos policials", ha declarat.
A més, els ha alertat que "han d'escollir el camí de les institucions democràtiques perquè no hi ha un altre camí".
Sobre la petició de Torra de reunir-se amb Sánchez, ha considerat que el que ha de fer el president català és "ser conscient que és el president de tots els catalans, seure amb tots i restablir la convivència".
Grups organitzats i molt violents
El ministre també ha indicat que els grups que estan protagonitzant els aldarulls responen a una "violència important, greu, organitzada amb direcció".
Ha afegit que tots els cossos policials coincideixen en destacat l'"extrema virulència" i en assegurar que no s'han trobat una situació així abans.
Segons Marlaska, es tracta de persones que intenten "qüestionar l'Estat de dret" però ha asseverat que aquest "es defensa ostensiblement bé".
Com ja va fer fa uns dies, també ha apuntat que darrera d'aquests grups hi ha l'"independentisme violent".
"És una cosa evident i que no admet discussió.
Una altra cosa és que hi hagi hagut algun altre element que hagi pogut unir-se", ha declarat.
"No estem desbordats, aquesta situació d'ordre públic és greu però l'estat amb tots els cossos hi està donant resposta", ha manifestat.
En aquest sentit, ha assegurat que l'Estat havia previst tot el marc de possibilitats i les actuacions posteriors i que aquestes es van adaptant a les circumstàncies.
A més, ha indicat que ja s'han produït més de 300 detencions des de dilluns, 83 aquest divendres, i nous ingressos a presó provisional.
En cas que es tornin a produir aldarulls, ha afirmat que els agents actuaran seguint els criteris de "proporcionalitat, necessitat i progressivitat" com fins ara i aplicant "els mitjans necessaris i imprescindibles per retornar la normalitat".
En acabar la seva compareixença Marlaska ha tornat al Departament d'Interior per assistir a una nova reunió del Centre de Coordinació policial (CECOR).

Response: Fernando Grande-Marlaska ha manifestat que els cossos de seguretat estan actuant amb proporcionalitat, després de cinc dies d'aldarulls i ha recordat que "el monopoli de la violència és dels cossos de seguretat". També ha lamentat que el president de la Generalitat, Quim Torra, no hagi condemnat explícitament la violència dels manifestants.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La venda de productes de l'horta de les Terres de l'Ebre s'ha triplicat en els darrers quinze dies.
Les baixes temperatures que han fet malbé les hortalisses als grans països productors d'Europa han fet disparar la demanda dels productes ebrencs.
Els pagesos del sector a l'Ebre no donen abast amb les comandes i avisen que aviat s'acabarà el gènere.
Els agricultors celebren que també s'hagin triplicat els preus però lamenten que, per ells obtenir beneficis importants, hi hagi d'haver altres pagesos perjudicats.
El sector de l'horta a les Terres de l'Ebre no pateix pels efectes de les baixes temperatures d'aquests dies però confien que aquest fred sec no s'allargui durant molts dies.
El cultiu més sensible de patir pèrdues és el de la carxofa que amb el fred s'ennegreix i queda invalidada per a la venda.
El preu al consum d'aquesta hortalissa ja ha arribat gairebé als quatre euros per quilo.
El president de la Cooperativa de l'Aldea (Baix Ebre), Miguel Carles, ha explicat que les grans pèrdues per l'onada de fred que ha perjudicat el sector de l'horta de França, Holanda, Alemanya, Polònia, Hongria o Itàlia, entre altres, ha acabat triplicant les comandes, i també els preus, del sector de l'hortalissa de les Terres de l'Ebre.
"Tant de bo fos així sempre però és molt fort que s'hagin de sacrificar uns per beneficiar els altres.
És un cas puntual que passa quan passa, com la ruleta russa, i no és una manera de funcionar correcta", ha criticat Carles.
Des de fa uns quinze dies no paren de sortir cap a Europa palets amb bròquil, coliflor, carxofes, enciam, endívies, porros, api, alls tendres, etc.
"La producció al territori està molt diversificada però estem acabant amb tot.
No podem complir les comandes.
Es cull tot allò que es pot però qui et demanava un palet de coliflor ara en demana cinc i aviat s'acabarà la mercaderia", ha lamentat el president de la Cooperativa de l'Aldea.
Els pagesos han de fer front a comandes extra però havien plantat una quantitat de producte per abastir una campanya normal.
De fet, segons ha destacat Carles, per Cap d'Any els agricultors estaven molt preocupats perquè els preus amb prou feines cobrien els costos de producció.
Pendents de quant dura l'onada de fred
Tot i que les baixes temperatures han arribat amb menys contundència de l'anunciada a les Terres de l'Ebre, el sector agrícola es manté pendent dels dies que pot durar aquest episodi de fred sec. Sobretot perquè les baixes temperatures sense humitat, les conegudes com "rosades negres", suposen més risc per a les plantes que les boires gebradores que van afectar el territori, durant molts dies, cap als volts de Nadal.
El producte més sensible, que es pot veure perjudicat per l'onada de fred, són les carxofes, que ja comencen a estar "cremades" a les puntes pel fred.
Si es manté el temps gèlid, es faran negres per fins i no es podran comercialitzar.
De fet, els preus ja s'han disparat.
Si fa pocs dies es venien a un euro i mig per quilo, ja s'estan venent al mercat per gairebé quatre euros.
Com ha explicat Hilari Curto, coordinador territorial d'Unió de Pagesos (UP) a les Terres de l'Ebre, la resta de les hortalisses són més resistents com l'arbraria (oliveres, ametllers, fruiters), que està "dormida" i no hauria de veure's afectada pel fred.
"No crec que tinguem gaires problemes.
Per sort, no haurem de lamentar pèrdues importants", ha celebrat Curto.
Segons el coordinador d'UP, les baixes temperatures fins i tot són positives per al camp.
"Mata bacteris, fongs i virus.
Canvia molt el fet de tenir un hivern suau, com anys enrere on llavors tenim problemes de malalties, que hiverns freds on s'eliminen.
Va bé que faci fred amb aquests episodis curts perquè no fa mal", ha destacat.

Response: En els últims quinze dies, la venda d'hortalisses de les Terres de l'Ebre s'ha triplicat, ja que les baixes temperatures han fet malbé el producte dels grans països productors europeus. La principal preocupació dels pagesos ebrencs és que aquest episodi de fred sec no duri massa dies a les Terres de l'Ebre, perquè també en podrien sortir perjudicats.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El secretari general de Treball, Josep Ginesta, s'ha felicitat aquest dijous al migdia per les dades de l'Enquesta de Població Activa (EPA) del 2016, que han evidenciat una reducció del 16,5% en el nombre d'aturats, 558.500 persones en total, 110.000 menys que a finals del 2015.
Tot i així, ha dit que aquest 2017 no serà previsiblement tant bo i que el Govern "seguirà treballant" per possibilitat que els aturats trobin feina i que els treballadors tinguin condicions i salaris dignes.
Ginesta ha recordat que Catalunya lidera la creació de llocs de treball a l'estat, cosa que evidencia, segons ell, que el procés independentista beneficia l'ocupació.
Malgrat això, admet que cal millorar l'ocupació al sector industrial, l'únic que ha disminuït, i per això cal reduir els costos energètics i millorar les infraestructures.
Ginesta ha opinat que el 2016 ha estat un bon any en números absoluts, malgrat que en el quart trimestre l'ocupació hagi baixat lleugerament.
Per això, creu que cal crear ocupació de qualitat i estable, que consolidi el creixement del número de llocs de treball.
En aquest sentit, ha admès que les previsions del Govern avalades per l'AIReF, indiquen que aquest 2017 no serà tant bo en xifres absolutes, però espera que l'ocupació no sigui tant precària.
Així, es preveu una reducció del, 2,2% de l'atur, unes 69.000 persones a jornada completa.
Per a Ginesta, és molt significatiu que Catalunya lideri l'ocupació al sud d'Europa i a l'estat, amb una taxa del 14,85%, davant del 18,63% de mitjana espanyola, i ha indicat que la taxa espanyola és del 19,83% si es descompta Catalunya.
Així, Catalunya encadena 14 trimestres consecutius de reducció interanual de l'atur, i se situa en nivells de finals del 2008.
De fet, segons ell, la conjuntura política internacional, amb conflictes en altres zones del Mediterrani, ha beneficiat l'excel·lent temporada turística a Catalunya i el procés independentista ha beneficat l'ocupació perquè s'han buscat eines noves per atreure i augmentar les inversions d'empreses.
No obstant, s'apunta que l'arribada de nous mandataris en alguns països pot reduir el creixement aquest 2017.
Com a aspectes que han millorat però que cal seguir-hi incidint, ha remarcat els aturats de llarga durada, que fa més d'un any que busquen feina, unes 320.000 persones, prop d'un 19% i 74.000 menys que el 2015, i que suposen el 57% del total d'aturats.
Segons les estimacions del departament, els aturats que cobren algun tipus de prestació han passat del 38,7% al 41,06% en l'últim any.
Les llars amb tots els seus membres aturats són encara 171.200, 46.000 i un 21% menys que l'any anterior.
També creu que cal millorar la taxa d'atur dels estrangers, situada al 25%, però que el 2015 era del 31%.
Els treballadors de nacionalitat espanyola tenen una taxa del 13%.
Per sectors productius, tots han millorat l'ocupació excepte la indústria, que ha perdut 8.500 treballadors.
Ginesta diu que és un dels sectors que més cal impulsar, perquè arrossega altres llocs de treball, i que per fer-ho caldria millorar les infraestructures i reduir els costos energètics, ja que la formació dels treballadors i els costos laborals ja són prou competitius a nivell internacional.
Un dels principals objectius del departament és augmentar els contractes indefinits i a temps complet.
Entre finals del 2008, en començar la crisi, i finals del 2016, els contractes indefinits a jornada completa han disminuït un 10,8%, mentre que els indefinits a temps parcial han crescut un 19,7%.
En canvi els contractes temporals a jornada completa també han baixat un 7,7% i els temporals a temps parcial han crescut un 41%.
Els contractes a temps parcial suposen el 14,4% del total d'ocupats i els contractes temporals suposen el 21,8% del total.
Això suposa un transvasament de contractes indefinits a temporals i de jornada completa a parcial.
Malgrat que aquest 2016 els contractes indefinits han crescut el doble que els parcials, Ginesta ha dit que la Inspecció de Treball vigilarà que no hi hagi fraus en el tipus de contracte.

Response: Les dades de l'atur de Catalunya del 2016 són bones: ha abaixat un 16,5% i se situa al voltant del 14,85%. Tots els sectors, tret de la indústria, han augmentat l'ocupació. Segons el secretari general de Treball, Josep Ginesta, el turisme català s'ha vist positivament afectat per conflictes que influeixen en països competidors.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'Ajuntament de Ripoll ha d'afrontar abans del ple d'aquest març la primera polèmica important de l'actual mandat.
S'ha generat arran de la moció que va presentar la CUP en el darrer plenari, per a la recuperació de la memòria històrica.
En plena desconnexió catalana de l'estat espanyol, el consistori es troba en la disjuntiva de seguir mantenint un nom vinculat al franquisme per tot un barri, o bé contrariar als veïns que no estan disposats a permetre un canvi en la denominació que han conegut des de la creació d'aquells blocs de pisos: el de Fuensanta, un general a les ordres de Francisco Franco, a qui la CUP atribueix el qualificatiu de colpista per haver-se sumat a l'alçament militar contra la república.
Dimarts vinent al matí està prevista una reunió dels portaveus dels grup amb representació municipal, Convergència, Esquerra, CUP i PSC, per tal de buscar un punt de trobada entre tots ells.
No sembla que hagi de ser fàcil, perquè el grup de la CUP no contempla cap altra sortida que desterrar el nom de Fuensanta, si bé accepten que siguin els mateixos veïns que decideixin quin en serà el substitut.
El grup convergent sembla menys disposat a obrir una ferida amb aquests veïns, tal com ja va fer Esquerra deu anys enrere, quan durant el primer mandat de l'exalcaldessa Teresa Jordà –actualment diputada a Madrid- va plantejar el mateix tema, però finalment el va tornar a congelar.
Tensió al ple de febrer
El pati de butaques de la sala de plens de l'Ajuntament, habitualment desert durant la celebració dels plenaris, va omplir-se pel ple de febrer.
Des de la discussió pels acomiadaments de la Fundació Eduard Soler del setembre de 2008, que un plenari no reunia a tants vilatans.
Veïns i sobretot veïnes de Fuensanta van assistir-hi amb poques ganes de mossegar-se la llengua.
Anteriorment havien tingut una reunió amb el grup de la CUP on les posicions es van mostrar enfrontades.
Durant el torn de precs i preguntes va quedar clar que no tenen cap intenció de permetre el canvi de nom.
Com a molt veurien amb bons ulls que es retirés la paraula “General” de la denominació, sempre i quan no es toqui el “Fuensanta”.
La majoria d’intervencions les van fer dones que viuen en el barri des del 1968, quan es van estrenar els habitatges dels dos blocs de pisos.
Van construir-se gràcies a la intervenció de Serafín Sánchez Fuensanta, militar amb ascendent dins del règim que havia mort un any abans.
Una d’elles ,va retreure que quan va fer-se el barri estava “en un cul de sac de Ripoll” i que ningú se’n recordava.
Va afirmar que li és indiferent el nom que porti però que vol “per escrit” que en cas de canviar-se això no li suposarà cap despesa en les escriptures o contractes de l’electricitat i l’aigua.
Una altra dona va assenyalar que es tracta d’un tema “polititzat” i va reivindicar el seu catalanisme malgrat oposar-se al canvi de nom.
També va destacar que qui ara vol aquest canvi no són precisament descendents dels ferroviaris per qui van construir els blocs.
Una tercera senyora en canvi va retreure a la CUP que malgrat considerar-se un partit d’arrel participativa, no vulgui tenir en compte l’opinió dels veïns en aquesta discussió.
Una de les intervencions que va generar aplaudiments va ser la d’un veí que havia afirmat que “la memòria històrica és un cuento”.
Precisament un membre de la CUP que hi havia entre el públic, Aitor Carmona li va preguntar si condemnava el franquisme.
L’home s’hi va negar.
Qui sí que ho va fer diverses vegades però visiblement molest amb la petició, va ser l’alcalde Jordi Munell, diputat també de Junts pel Sí al Parlament.
A més de la CUP, membres de l’Assemblea Nacional Catalana també van donar suport al canvi de denominació del barri.
La decisió final va quedar ajornada fins al ple d’aquest març.
L’equip de govern de CDC es va mostrar predisposat a valorar l’opinió dels veïns.
La cap de l’oposició Teresa Jordà va reconèixer que Fuensanta “no ens agrada” encara que els veïns li mantinguin l’agraïment pel seu paper a l’hora d’agilitzar les gestions per a la construcció dels pisos.
Per la seva banda la regidora socialista Anna-Belén Avilés va enfadar-se quan el regidor de la CUP Santi Llagostera no la va comptabilitzar com a catalanista.
“Que no sigui independentista no vol dir que no sigui catalanista”, va retreure-li enutjada.
En la seva moció la CUP demana també que es revisin els fills adoptius del municipi i altres condecoracions concedides pel consistori a fi de retirar-les si van ser atorgades a persones contràries als valors democràtics.
Alhora vol que es faci un recordatori permanent al passeig Ragull de l’explosió que va haver-hi durant la Guerra Civil, durant uns bombardejos al gener i febrer de 1939 que van provocar la mort de 14 persones.

Response: El ple de març de l'Ajuntament de Ripoll serà extraordinàriament concorregut. Veïns i veïnes del barri Fuensanta van comparèixer per a deixar clar que s'oposen al canvi del nom del barri. Fuensanta va ser un militar franquista que va accelerar les gestions perquè es poguessin inaugurar els pisos. Algun veí vol la garantia que aquest canvi no li costarà diners.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La defensa de Jordi Sànchez, Jordi Turull i Josep Rull ha presentat tres incidents de nul·litat davant del Tribunal Suprem en els quals reclama que s'anul·li la sentència de l'1-O per vulneració de drets i es dicti una nova resolució "de signe absolutori".
Es tracta d'un pas previ i d'un "requisit indispensable" per poder presentar recurs d'empara al Tribunal Constitucional.
En els recursos, el lletrat dels tres líders independentistes condemnats per sedició, Jordi Pina, argumenta que el tribunal presidit per Manuel Marchena ha vulnerat diversos drets com el "dret a un procés amb totes les garanties per la filtració de contingut de la sentència" o el dret a la tutela judicial efectiva per la "manca de motivació de la individualització de les penes".
Pinta també sosté que el tipus penal de sedició no s'ajusta als fets d'octubre de 2017.
L'advocat demana que la composició del tribunal que resolgui els incidents de nul·litat sigui diferent al que va jutjar els dotze líders independentistes per garantir la "imparcialitat" de la sala.
Segons l'escrit, el tribunal que els va jutjar va tenir la "voluntat d'escarmentar els màxims líders polítics i socials del moviment independentista amb càstigs que res tenen a veure amb la gravetat real dels fets a la comissió dels quals van induir els ciutadans".
En els escrits, la defensa argumenta que el tribunal no respecta el principi d'accessorietat limitada en la participació d'un fet, ja que ni Sànchez ni Rull ni Turull són "autors directes" sinó "inductors" i tot i així se'ls condemna per sedició quan a aquells que han comès el "tumult" només se'ls condemna per atemptat i lesions lleus.
La defensa cita com a exemple el cas de l'home que va llançar una cadira a un Guàrdia Civil l'1-O a Sant Joan de Vilatorrada.
"Com es pot condemnar algú per promoure un alçament sediciós si fins i tot els incidents més greus es qualifiquen només com molt com a atemptat?", es pregunta Pina.
"Qui es va alçar aleshores tumultuàriament els dies 20 de setembre i 1 d'octubre?", planteja.
Segons Pina, es tractaria "de la primera sedició de la història l'alçament de la qual té promotors però no executors materials", ja que no es condemna cap votant ni manifestant i, a cap d'ells se li atribueix "excessos" constitutius d'un "alçament tumultuari".
Les filtracions, mostra de manca de garanties
Sobre les filtracions, la defensa sosté que "el secret de les deliberacions d'un tribunal és un pressupòsit bàsic de la imparcialitat i independència judicials" i té com a objectiu aïllar-los de la pressió de l'opinió pública.
Tot i que Pina reconeix que no pot acreditar que hagi influït en el veredicte del Suprem afirma que ha vulnerat el dret a un procés "amb totes les garanties" i diu que la "millor manera d'acreditar la fermesa" del compromís de Marchena de fer "tot el possible" per evitar que es repeteixin les filtracions, tal com va dir en la compareixença per renovar el càrrec al capdavant de la sala penal, és declarar nul·la la sentència.
No considera que sigui sedició
Pina sosté que no es pot aplicar el delicte de sedició en aquest cas i diu que l'enunciat jurídic-penal del delicte està "ple de conceptes jurídics indeterminats que difícilment puguin considerar-se suficientment respectuosos amb la taxativitat" que cal esperar quan estableix "penes tan summament greus".
El lletrat sosté que pels fets que es qualifiquen de sedició habitualment s'han atribuït al delicte de "desordres públics".
"Per als acusats resulta senzillament imprevisible que la seva actuació pogués qualificar-se constitutiva d'un delicte tan extraordinàriament greu com la sedició" i més quan la convocatòria d'un referèndum unilateral havia estat despenalitzada.
Segons Pina aquesta "vaguetat" de la sedició "restringeix" l'exercici de drets com el de reunió, llibertat d'expressió o llibertat ideològica.
No veu prou motivació de les penes
La defensa també considera que no s'ha motivat prou cada condemna.
L'escrit diu que a la sentència "no s'ha dedicat una sola línia a explicar les concretes raons per les quals" no s'ha imposat la pena mínima del tipus penal de sedició a Sànchez i perquè a Rull se l'apliquen sis mesos més al tipus màxim de 10 anys.
En el cas de Turull també critica que se'l condemni a una pena superior a la que sol·licitava l'Advocacia de l'Estat.
En el cas de Sánchez també indica "l'evident desproporció que suposa el fet" que tingui una "pena tan pròxima a la imposada a aquells acusats que ostentaven la condició d'autoritat malgrat que ell era només el líder d'una associació civil estrictament privada", cosa que tampoc veu motivada la defensa.

Response: Jordi Pina ha demanat que es declari nul·la la sentència de l'1-O per vulneració de drets i que es faci una altra sentència, aquesta absolutòria. Sosté que el delicte de sedició no és aplicable i un dels seus arguments és que no poden ser els promotors d'una sedició que no té executors perquè no s'ha condemnat a ningú per "executor".


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
L'actual presidenta del Palau de la Música, Mariona Carulla, ha declarat en el judici per l'espoli de la institució musical que "ningú sabia" quant cobrava el seu expresident i saquejador confés, Fèlix Millet.
L'ex-vice presidenta ha detallat que Millet es va fixar els seus suposats incentius salarials "d'esquenes a la gent" perquè no n'hi havia cap previsió estatutària.
Carulla ha explicat que li va arribar a demanar a Montull que presentés millor els comptes, per exemple, amb un "Power Point" però que ella va respondre que amb dir-los de "viva veu" era suficient.
Pel que fa a les seves funcions al Palau, Carulla ha afirmat que els seus càrrecs només tenen caràcter "representatiu" i no de "gestió".
Per contra, ha determinat que qui manava eren Millet, que aglutinava el càrrec de president amb el de gerent, i la seva mà dreta Jordi Montull.
L'actual presidenta ha intentat desmarcar-se de l'època sotmesa a judici explicant que ni tan sols tenia despatx al Palau i que ningú va dubtar dels comptes que presentaven perquè semblaven "correctes" i estaven "auditats".
"Ningú va tenir sospita" de les sortides en efectiu
L'exvicepresidenta també ha respost a preguntes del fiscal Emilio Sánchez Ulled que "mai ningú va tenir coneixement o sospita" de les sortides en efectiu de diners del Palau cap a les butxaques de Millet i Montull.
Mentrestant, però, ha recordat que els cors del Palau "estaven descontents" perquè es van retallar les partides destinades a l'escola de cant i "volien treure classes"."Això provocava malestar", ha dit.
A continuació, també ha detallat que "es procurava" que els músics i cantaires viatgessin "almenys un cop a l'any" perquè la seva feina no era remunerada.
Tanmateix, ha manifestat que "els viatges del cor sempre eren per mínims" amb baixes dietes i en autocar, i, fins i tot, algun es va arribar a anular per una suposada manca de diners.
L'advocat de Millet colla Carulla
Després de sentir aquestes afirmacions, l'advocat de Millet,Abraham Castro, ha intentat desacreditar el testimoni de Mariona Carulla i ha preguntat per la seva relació amb Gallina Blanca.
"La va fundar el meu pare", ha respost.
I el lletrat ha seguit: "Un testimoni va dir que New Letter [empresa que suposadament falsificava factures pel Palau] va començar a treballar pel Palau a través del senyor Salvador Oller gràcies a la família Carulla".
I ella ha respost: "Em sembla de ciència ficció, em sembla absurd, no sé res d'aquest senyor".
Acte seguit, l'advocat de Millet ha preguntat si l'empresa familiar de Carulla ha fet donacions a la Fundació Trias Fargas de l'antiga Convergència, moment en el qual l'acusació particular ha protestat i el tribunal ha considerat que la pregunta no era pertinent.
El lletrat però s'ha queixat que "l'acusació particular no vol que es coneguin els fets" perquè volia preguntar "si aquesta senyora sabia que la fundació a la que ella fa donacions rebia diners a través d'un senyor que va arribar al Palau a través de la família Carulla".
Castro també ha preguntat si va assistir als casaments de les filles de Millet i si va pagar pel menjar.
"Quan un va convidat a un casament no sol pagar", ha dit amb sopresa Carulla després de comentar l'anècdota que en el casament de Laila Millet li van "robar" el moneder.
La caixa de seguretat amb 1,8 milions en bitllets de 500
Les declaracions d'aquest dimecres han començat amb els agents dels Mossos d'Esquadra que van participar en la investigació del cas Palau i de l'escorcoll a la institució musical.
El primer en declarar ha estat un sotsinspector que ha detallat que diverses empreses que van fer factures a l'entitat per justificar les seves despeses tenien un "perfil econòmic pla".
"No feien declaracions fiscals, no tenien activitat, no tenien treballadors", ha assegurat.
Després d'ell, un caporal ha recordat que en el registre del Palau es van detectar una caixa forta de l'entitat en una oficina de Caixa Catalunya.
Quan la van obrir, van trobar uns 1,8 milions d'euros en bitllets de 500.
Segons ha especificat, 1,5 milions estaven en feixos ben ordenats, mentre que la resta estaven en quatre sobres a nom de "Millet fill", Elisabet Barberà, secretària de l'expresident del Palau, Fundació del Palau i un altre en blanc.
Millet renuncia a citar Roca Junyent
Al principi de la sessió d'aquest dimecres, la defensa de Millet ha renunciat a citar com a testimoni l'exdirigent de Convergència i cofundador del partit, Miquel Roca Junyent.
La defensa de Jordi Montull també va fer aquesta petició en la sessió del dilluns però està a l'espera que el tribunal valori el seu informe mèdic.

Response: Montse Carulla declara avui en el judici per l'espoli del Palau de la Música. Ha dit que ningú no sabia quant cobrava Fèlix Millet. Segons Carulla, ningú no va sospitar mai que sortís diners en efectiu cap a les butxaques de Millet i Montull. La policia va descobrir empreses aparentment tapadores i diners en efectiu a una caixa forta al Palau.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Charles Michel s'ha convertit en una peça clau en l'actual moment polític català.
El se paper ha estat actiu des de l'1-O, quan va ser dels primers dirigents europeus a posicionar-se de manera crítica amb l'actuació policial espanyola.
Aquest dissabte, en una entrevista a Le Soir, donava un pas endavant i insistia en què "la crisi catalana posa a prova la UE" i s'obria a una negociació internacional si el diàleg entre Espanya i Catalunya fracassava.
En un altre moment de l'entrevista, a la pregunta de si Bèlgica reconeixeria una Catalunya independent, Michel va contestar que no podia respondre per "no empitjorar" les coses.
D'aquesta manera, sense pronunciar-se en favor de la causa catalana, sí que el cap de govern belga es desmarcava de la posició oficial de la UE, que dona suport explícit al govern espanyol, tot apel·lant a una sortida dialogada.
Michel va un pas més enllà i mostra empatia per Catalunya.
A diferència d'altres dirigents belgues, com el també liberal Guy Verhofstadt, més emfàtic en el suport a Mariano Rajoy, Michel s'ha mogut.
El governant belga és un polític sensible que coneix en carn pròpia la complexitat d'un Estat compost com el belga.
Però, a més, presideix un govern de coalició amb els sobiranistes flamencs.
Això explica també el seu posicionament en aquesta crisi.
Michel expressa l'opinió d'un país petit, però no pas irrellevant en el si de la Unió.
Bèlgica acull la principal capital institucional comunitària i és un dels sis països fundadors de la UE.
El que digui l'executiu belga no passa desapercebut a la resta de cancelleries i no es pot descartar que les declaracions del primer ministre hagin rebut alguna "benedicció" prèvia.
Un polític jove, però molt bregat
Nascut a Namur, a la regió de Valònia, el 1975, Michel és jove però molt experimentat.
És fill d'un polític rellevant (Louis Michel, que va ser ministre d'Exteriors) i se la sap llarga.
No va trigar gaire a formar-se govern a Bèlgica després de les eleccions del maig del 2016.
Només quatre mesos...
Res a veure amb aquella crisi que va bloquejar la política belga el 2012 i que deixar sense govern el país durant més de 500 dies.
Michel presideix un executiu de coalició, com tots els belgues, amb quatre partits, en una fórmula de centre qe reuneix els democristians flamencs, els liberals flamencs, els nacionalistes del N-VA flamenc i el partit de Michel, el Moviment Reformador, que agrupa els liberals valons.
Una de les rareses de la política belga és que Michel és primer ministre però el seu partit no és el que va quedar en primera posició a les eleccions del 2016, guanyades paradoxalment pels nacionalistes del N-VA, de línia sobiranista.
Però les tensions nacionals ja s'havien apaivagat el 2016, i els nacionalistes flamencs van acceptar formar part del govern federal.
Això va convertir el való Michel, que sempre s'ha sentit còmode fent d'home pont entre partits i comunitats, en un bon candidat a primer ministre.
El lider liberal dirigeix un govern amb forta presència nacionalista flamenca que ha fet de la reducció del dèficit un dels elements centrals de la seva política, amb mesures d'ajust i la decisió d¡ajornar la jubilació (de 60-65 a 63-67 anys).
La política belga, molt diferent de l'espanyola
Bèlgica ha estat quasi sempre governada per governs de coalició.
Un fet aquest que contrasta amb la política espanyola, on mai hi ha hagut executius de coalició des de la Transició.
No existeix a Bèlgica cap possibilitat que un partit obtingui la majoria absoluta.
Els pactes, fins i tot entre adversaris llunyans, són la regla.
No hi ha vencedors i vençuts absoluts en les combinacions polítiques al Parlament de Brussel·les, sempre multicolors de comunitats i ideologies.
És aquesta una característica que fa de la classe política belga molt apta per als acords i de Brussel·les la capital ideal d'unes institucions europees on s'entaulen llargues partides entre les grans potències.

Response: El primer ministre belga, Michel, en una entrevista al diari Le Soir, ha manifestat que el conflicte Espanya-Catalunya posa a prova la UE i creu que si el diàleg intern fracassa, una negociació internacional seria necessària. Michel presideix un govern de coalició amb forta presència de nacionalistes flamencs i el seu partit és el dels valons belgues.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
‘Podríem tenir un temporal de neu de primer ordre entre dilluns al vespre i dimecres al matí’, deia ahir un dels meteoròlegs de TV3, Francesc Mauri, en la previsió del temps a mitjà termini.
Parlava d’un pronòstic que fa força dies que fa anar de bòlit meteoròlegs i afeccionats a la meteorologia a la xarxa, on hi ha una autèntica bogeria per a mirar de saber si els models de predicció acaben confirmant la previsió d’una nevada generalitzada pràcticament a tot el país i a totes les cotes.
Fins ara, els principals models de predicció, el GFS nord-americà i l’ECMWF centreeuropeu, preveien situacions diferents sobre l’evolució de grans masses d’aire fred i aire càlid i humit.
Però de mica en mica els models han anat convergint cap a una conclusió: hi haurà una entrada d’aire molt fred, amb temperatures molt baixes, i hi haurà nevades, que caldrà veure fins a quin punt seran generals i generoses.
Seran les conseqüències d’una invasió d’una enorme massa d’aire fred d’origen siberià que la setmana vinent afectarà pràcticament tot Europa amb temperatures extremadament baixes.
La combinació d’aquesta llengua anticiclònica i molt freda, que arribarà a engolir pràcticament tot el país, de nord a sud, amb una profunda depressió centrada a les Açores, escombrarà el país de sud-oest a nord-est i farà que nevi a cotes baixes.
Però fins a quin punt?
Quantes hores pot durar la nevada?
Sis, dotze, vint-i-quatre, quaranta-vuit?
I amb quina intensitat pot nevar?
És en això que encara discrepen els models de predicció, i és motiu d’un debat encès a la xarxa, on afeccionats i professionals debaten.
El fòrum de debat de la web Pico.cat, administrada pel popular meteoròleg Alfred Rodríguez Picó, fa dies que treu fum.
Un dels models indica que el fred queda més restringit a Catalunya Nord.
I arribaria més aviat pluja.
Els altres indiquen que el fred entrarà de ple i que la precipitació serà en forma de neu.
En aquest sentit, hi ha activat un preavís per fred intens i neu a cotes baixes del Servei Meteorològic de Catalunya.
Aquest cap de setmana serà dominat pel sol.
I dilluns al matí sembla que encara no hi haurà precipitacions.
L’aire fred anirà guanyant terreny.
La bossa d’aire fred afectarà pràcticament tot el país entre dimarts i dimecres.
Dilluns a la tarda arribaran nuvolades i a mesura que avanci la tarda i, sobretot, la nit hi pot haver nevades per sobre de tres-cents metres.
La cota de neu anirà baixant.
La precipitació guanyarà terreny de sud a nord, escombrant tot el país, amb cota zero a la meitat nord del País Valencià i pràcticament a tot el Principat.
Sembla que serà més difícil que la precipitació sigui en forma de neu a les Illes, i també és complicat que arribi a Catalunya Nord, tret de les comarques de la Cerdanya, el Capcir i el Conflent.
Dimecres al matí, hi ha una probabilitat de nevades generals.
A partir de migdia, anirà pujant la cota de neu amb l’augment de temperatura i la neu es convertirà en pluja, segons les previsions.
Però, en cas que efectivament la nevada s’hagués generalitzat a cotes baixes, la inèrcia podria fer que la neu s’estanqués en cotes baixes, segons que diu el meteoròleg Dani Ramírez.
Segons el SMC, els gruixos acumulats poden ser de fins a 5 cm a punts del litoral, entre 5 i 15 cm al prelitoral i a comarques interiors, entre 15 i 30 cm al Pirineu i Prepirineu, sobretot al vessant sud.
La cota de neu pujarà a partir de dimecres a migdia, i dijous les precipitacions en forma de neu s’aniran restringint al Pirineu i Prepirineu.
Però fer un pronòstic acurat a quatre o cinc dies vista és molt complicat.
I no és fins poques hores abans que es podrà dir amb certesa què passarà.
Com que ara per ara és una situació plausible, la d’una nevada generalitzada, alguns meteoròlegs ja n’avisen, perquè les conseqüències en els transports, la circulació, les comunicacions i la mobilitat poden ser importants.
Però, tal com deia Francesc Mauri, amb la impredictibilitat que hi ha a mitjà termini, ‘aquest pronòstic ens el podem acabar menjant amb patates.’

Response: Segons els meteoròlegs, sembla que entre dimarts i dimecres entrarà una bossa d'aire molt fred a tota Europa, provinent de Sibèria. Hi haurà precipitació i la possibilitat que la neu arribi a la costa. De tota manera, només unes hores abans que podran dir amb certesa on, com i quan nevarà.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Aquesta matinada es farà el canvi d’hora per a adaptar-nos a l’horari d’estiu.
A les dues de la matinada, s’haurà d’avançar el rellotge una hora, i passaran a ser les tres.
Així, la nit tindrà una hora menys.
L’objectiu de la modificació és ajustar la jornada laboral a les hores de llum natural i potenciar l’estalvi d’energia.
Els cinc trucs per a adaptar-se més bé al molest canvi d’hora
Quan pensem en l’horari d’estiu, automàticament, ens vénen al cap els dies llargs i la llum solar de la tarda.
De fet, l’efecte més clar d’aquest canvi és que es farà de dia i, per tant, de nit, una hora més tard.
A part de més hores de llum a la tarda, alguns dels beneficis que s’hi associen són un impacte positiu al lleure, el turisme i la restauració.
Aquest canvi horari s’aplica a tots els països de la Unió Europea, en compliment d’una directiva que afecta tots els estats membres.
Tanmateix, les discrepàncies que hi havia sobre aquest afer van dur la Comissió Europea a fer una consulta pública no vinculant l’estiu del 2018 per saber què en pensaven els ciutadans, les parts interessades i els estats.
La història del canvi d’hora
Els resultats van ser prou clars: dels 4,6 milions de respostes, el 84% dels enquestats volia eliminar el canvi d’hora, i una àmplia majoria, el 64%, volia tenir permanentment l’horari d’estiu.
Es va aprovar el canvi, però el març del 2019, el Parlament Europeu va votar d’ajornar la resolució definitiva.
Més enllà d’Europa, qui ja ha fet passos per posar fi a aquesta modificació horària són els Estats Units.
Una setmana després d’haver canviat l’hora, proposen de fer desaparèixer aquesta normativa.
El senat ha aprovat per unanimitat de suprimir el canvi d’hora i tenir tot l’any l’horari d’estiu.
La proposta de canvi entraria en vigor el novembre del 2023, però abans haurà de rebre el vist-i-plau de la Cambra de Representants.
Marco Rubió, el senador republicà que ha impulsat el projecte de llei, defensa que és una de les qüestions que més consens origina i creu que amb aquesta mesura es permet a la població de passar més temps a l’aire lliure a la tarda.
De totes maneres, la normativa preveu que els territoris que fins ara no canviaven d’horari, com ara Hawaii i bona part d’Arizona, ho puguin continuar fent i mantinguin l’horari d’hivern tot l’any.
Si finalment es fa el canvi, cada estat membre haurà de triar quin fus horari vol tenir.
Actualment, n’hi ha tres: el d’Europa occidental –en què hi ha el Regne Unit i Portugal–, el d’Europa central –en què hi ha Bèlgica i els Països Catalans, d’ençà que l’estat espanyol es va arrenglerar amb Alemanya en època franquista– i el d’Europa oriental –en què hi ha països com ara Grècia i Finlàndia.
El nostre horari nazi de cada dia
Tampoc no és clar si prevaldrà l’horari d’estiu o el d’hivern.
A l’estat espanyol es va crear una comissió d’experts que s’havia d’encarregar de decidir-ho, però encara no ha arribat a cap acord concloent.
Al carrer, les opinions sobre quina és la millor opció tampoc no són unànimes, però segons el baròmetre del CIS de l’abril passat, gairebé un 70% dels enquestats volia mantenir l’horari d’estiu.
D’una altra banda, hi ha sectors que pensen que cal mantenir l’horari d’hivern.
D’aquesta manera s’evitaria que durant els mesos de fred hi hagués zones en què no es fes de dia fins a les nou o les deu del matí, fet que implicaria començar la jornada laboral o l’entrada a l’escola a les fosques.
Per evitar-ho, la iniciativa ciutadana Reforma Horària defensa en un dictamen del Consell Assessor per la Reforma Horària que s’ha de mantenir el mateix horari tot l’any i que ha de ser el d’hivern.
L’argument principal és que la llum del matí és un sincronitzador clau per a la vida de les persones i, amb aquest horari, l’activitat humana s’adequa més a les hores de llum solar.
“La llum al matí afavoreix la sincronització del rellotge circadiari, millora l’humor, i ajuda a avançar la son.
En cas contrari, la manca de llum al matí afavoreix que s’endarrereixin els ritmes circadiaris.
Aquest endarreriment en un país d’horaris ja tardans, com el nostre, encara faria allargar-los més”, diu el text.
Elvira Méndez: “Canviant els horaris millorem radicalment la nostra salut”
L’organització, que treballa per impulsar canvis horaris que permetin de conciliar i de gaudir de més llibertat en la gestió del temps, també explica que aquesta modificació altera el rellotge intern.
Tot i que solament s’avanci una hora, el cos triga uns dies a resincronitzar-se i pot arribar a causar un efecte similar al del jet-lag amb alteracions del son o mal de cap. Aquests efectes sobre el sistema circadiari afecten més les persones grans i els infants, atès que tenen un rellotge intern menys flexible.

Response: El canvi d'hora es va establir per a estalviar energia aprofitant la llum solar. Ara, tant a Europa com a Espanya, hi ha opinions que diuen que és més perjudicial que benèfic, ja que els cicles circadiaris es regulen amb la llum solar del matí. Però a Europa han aprovat ajornar la seva supressió i a Espanya encara no s'ha decidit.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La vice-presidenta del Consell, Mónica Oltra, ha defensat que la relació amb el PSPV és ‘millorable’ i ha reivindicat que ‘s’escolte més Compromís a l’hora de prendre decisions i arribar a acords’ Així mateix, ha assenyalat que l”acostament’ dels socialistes a Ciutadans en les negociacions del pressupost ‘allunya els objectius que Compromís es marca en els comptes’.
Així s’ha manifestat Oltra en una entrevista en À Punt en la qual ha remarcat que ‘en un govern de coalició, les qüestions importants es parlen i s’acorden’, i ha advocat per ‘millorar la interlocució, la participació en els acords i el fet de saber l’opinió del conjunt del Consell’.
El síndic del PSPV a les Corts, Manolo Mata, ha contestat les paraules d’Oltra dient que ‘la relació del PSPV amb Podemos i Compromís és excel·lent’ i que ‘si ella veu les coses diferents de manera puntual, no és un problema de les formacions polítiques’.
Sobre la ‘correcció d’errors’ a causa de ‘la falta de 21 milions’ en el pressupost de la Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Oltra ha apuntat que ‘no era només aquesta qüestió, sinó les 199 fulles de correcció d’errors’ ‘Totes les seccions estaven malament, era un problema més gran’, ha lamentat.
La vice-presidenta del Consell ha indicat que ‘les alarmes van saltar quan es va publicar el projecte de pressupost en la web’, ja que ‘no quadrava cap número’ Per això, ha justificat que no acudís el dimecres a la seva compareixença en les Corts perquè, ha defensat, ‘els diputats havien de tenir temps per a estudiar i veure’ els comptes.
‘No seria just comparèixer el mateix dia que es presentés el pressupost’, ha agregat.
Ha dit que haurà de ser el conseller d’Hisenda, Vicent Soler, qui n’expliqui les causes i ha mostrat el seu ‘desacord’ amb el procediment, perquè ‘passen coses com aquestes’.
‘Negociar amb la pressió de no entendre que és l’acord el que marca el termini i no el termini el que marca l’acord dóna a aquestes coses que no haurien de passar’, ha dit, i ha lamentat la ‘poca cultura de govern de coalició’.
No obstant això, ha expressat la seva ‘satisfacció’ per un pressupost que ha qualificat d”històric’ ‘Dels 800 milions que ens trobem en 2015 hem passat a 2.000 milions’, ha destacat, i ha apuntat al fet que ‘tot això és gràcies a l’esforç pressupostari i de gestió’.
Per tot això, ha reivindicat que en el Consell ‘s’escolte més a Compromís a l’hora de prendre decisions i arribar a acords’ i ha defensat que la seva formació ‘és una part fonamental en el Consell’ i ‘va ser determinant en el canvi polític del 2015 i en la renovació del Botànic en 2019’.
D’altra banda, la vice-presidenta del Consell ha insistit que les mesures que el País Valencià ha pres en els últims dies per a frenar la pandèmia de coronavirus ‘no són suficients’ i ha advocat per ‘anar més enllà’ Així, s’ha mostrat partidària d”aprovar mesures més estrictes, com ja han fet altres autonomies espanyoles i països europeus’ ‘Preferisc unes mesures més estrictes ara, que anar a un col·lapse en unes setmanes’, ha afirmat.
I ha posat d’exemple el tancament dels bars i restaurants.
‘Hem de fer un esforç per a poder mantenir la màxima normalitat laboral i acadèmica, i que els nens i les nenes puguen continuar anant a escola, però si els espais de sociabilitat com a bars i restaurants han de tancar durant un temps, els diners que ens estalviem de no tenir pacients a les UCI els podem destinar a aquest sector econòmic’, ha dit.
Oltra ha subratllat que ‘si la resposta és llevar una taula del bar, no és insuficient’ i ha apostat per avançar la queda ‘com han fet altres comunitats autònomes, basant-se en criteris científics’ ‘És el moment de prendre mesures més estrictes, perquè la gent està molt cansada i frustrada’, ha assenyalat.
‘El confinament va ser duríssim i, al meu entendre, vam fer una desescalada massa ràpida.
Quan semblava que sortíem del túnel, tornem a entrar.
I quan la gent no veu l’horitzó, es frustra i s’enfada’, ha indicat Oltra, que ha remarcat que les noves restriccions ‘no les ha aprovat el Consell, sinó que són una resolució de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública’.
Finalment, ha reconegut que, en la primera onada, ‘el problema més greu va ser la falta de material’ i ha defensat que ara ‘s’ha millorat en la gestió de la crisi i la situació està més controlada, a pesar que les xifres siguen negatives’.

Response: La vicepresidenta del Consell, Mònica Oltra, ha lamentat que les relacions amb el PSPV no siguin millors i creu que s'ha d'escoltar més Compromís a l'hora de decidir, però està satisfeta amb els pressupostos. D'altra banda, ha insistit que les mesures per a frenar la pandèmia al País Valencià que s'han pres darrerament no són suficients.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Aquest cap de setmana s’estrena ‘Segon origen’, un film que versiona l’obra més llegida de Manuel de Pedrolo, ‘Mecanoscrit del segon origen’ (més d’un milió d’exemplars venuts al llarg de quatre dècades).
El guió va ser escrit per Bigas Luna i Carles Porta, però poc abans d’iniciar el rodatge, el 2013, Bigas Luna es va morir.
Aleshores, Carles Porta va continuar el projecte d’aquest ‘long seller’ literari català, que és el llibre més llegit en la nostra llengua de tots els temps.
Coincidint amb aquesta estrena, us recordem que fa pocs mesos va arribar a les llibreries el llibre ‘L’hort del segon origen’ de Jordi Puig i Roca (Fundació Carulla), un llibre que té el suport del museu de la vida rural de l’Espluga de Francolí i que presenta més de cinc-centes varietats locals de cultius, per cuidar l’hort que pots fer a casa com si fos l’últim de la terra.
La història del ‘Mecanoscrit del segon origen’, de gènere de ciència-ficció, explica la història de l’Alba i el Dídac, de 14 anys i 9, que es converteixen en els únics supervivents de la terra després d’una catàstrofe elimina la resta d’humanitat.
En la versió cinematogràfica ideada per Carles Porta i Bigas Luna, l’Alba i el Dídac es troben uns papers escrits pel Dara, pare d’ella i científic especialitzat en el canvi climàtic, que els seran molt valuosos a l’hora de fer un hort per sobreviure després del cataclisme.
El llibre ‘L’hort del segon origen’ és escrit en primera persona.
‘L’hort del segon origen’, que duu com a subtítol ‘L’horticultura del futur amb arrels del passat’, pretén explicar com l’horticultura, la fructicultura i la cria d’animals que feien els nostres avis, amb els coneixements i les tècniques modernes, poden ser un tresor que ajudi a alimentar les generacions futures d’una manera sana i respectuosa amb l’entorn.
Incorpora un inventari inèdit de més de 500 varietats locals catalanes d’hortalisses i fruiters amb consells de com plantar-les, conrear-les, tenir-ne cura i on comprar-ne les llavors.
Explica Carles Porta al pròleg del llibre: ‘Una de les primeres decisions que vam prendre amb en Bigas Luna va ser que a la pel·lícula hi havia d’haver un hort.
Teníem clar que després de la desaparició de la humanitat, i sense electricitat, un hort havia de ser el protagonista de la supervivència de l’Alba i en Dídac.
L’hort havia de ser un protagonista més.
A casa meva som pagesos i sempre he viscut l’hort de prop, i en Bigas es va convertir, per convicció, en un expert en horts i agricultura ecològica.
Va ser una decisió ràpida i fàcil de prendre.’
I acaba dient Porta: ‘Un dels detalls d’aquest completíssim llibre sobre horts i agricultura és que també explica com fer un hort en qualsevol lloc.
És un autèntic tractat sobre horts i agricultura ecològica, (…), i una clara apologia de la natura i de les essències humanes.
L’hort del ‘Segon origen’, el real, el de la pel·lícula, i el llibre que teniu a les mans conformen un tot, i, des del meu punt de vista, mostren una metàfora molt senzilla i clara, que el pare de l’Alba diu a la que acaba essent la mare de la nova humanitat: «si tu cuides la natura, la natura et cuidarà a tu».’
L’autor d’aquest manual d’horticultura és Jordi Puig i Roca (L’Ametlla del Vallès, 1978), pagès de vocació i doctor en ciències ambientals, especialitzat en canvi climàtic.
Des del 2002 és al capdavant d’una explotació hortícola (www.espigall.cat), que produeix amb varietats locals.
La primera part del llibre Puig la dedica als conceptes bàsics d’agricultura ecològica, mentre que la segona part és una reivindicació de l’extens patrimoni de varietats locals que tenim al país.
El manual ofereix una llista de 320 varietats d’hortalisses, 220 varietats de fruites i vinyes i algunes races d’aviram, i explica com cultivar-les.

Response: "Segon origen", que arriba als cinemes aquest cap de setmana, narra la història de l'Alba i en Dídac, que es troben sols després que una catàstrofe acabés amb la humanitat. Es basa en la novel·la "Mecanoscrit del segon origen", de Pedrolo. El llibre "L'hort del segon origen" de Jordi Puig, explica com cuidar un hort en cas de segon origen.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
La Paeria ha donat llum verda aquest divendres al concurs per redactar el projecte del nou Parc de les Arts de Lleida, que s'ubicarà en un solar de 17.000 metres quadrats al carrer alcalde Pujol de la capital del Segrià.
Segons l'Ajuntament, l'espai es convertirà en una gran zona verda on es desenvoluparan activitats culturals i artístiques a l'aire lliure.
Alhora també acollirà equipaments públics -com el centre cívic del barri del Camp d'Esports- i també de privats de l'àmbit sociosanitari, educatiu i esportiu.
La inversió prevista és d'1 milió d'euros.
La Comissió Informativa de Polítiques de la Gestió i Promoció de la Ciutat i la Sostenibilitat ha aprovat l'expedient del plec de clàusules i l'inici de la licitació del projecte.
El tinent d'alcalde i regidor de l'Hàbitat Urbà i Rural i la Sostenibilitat, Fèlix Larrosa, ha explicat que l'expedient per a la redacció i execució d'aquest projecte inclou la concessió administrativa sobre el domini públic en una part d'aquest solar on es construirà i explotarà aquest equipament comunitari al barri del Camp d'Esports.
En aquest sentit, ha destacat que la urbanització permetrà crear una zona verda que es convertirà en un espai a l'aire lliure que combinarà elements mediambientals amb les activitats artístiques i culturals que s'hi desenvolupin, així com amb els equipaments privats i públics que s'hi vulguin construir".
El tinent d'alcalde ha explicat que "hem acotat el plec perquè en el projecte que presentin els licitadors tinguin en compte els usos que han de tenir els equipaments que s'hi construeixin en aquest nou parc de la ciutat".
Així, Larrosa ha avançat que "la inversió prevista per realitzar aquest parc públic és d'1 milió d'euros" i, ha assegurat que "ja hi ha hagut contactes de promotors privats interessats en el projecte de l'àmbit sociosanitari, educatiu i esportiu, que hauran de tenir en compte els diferents usos que pot haver en aquest gran parc, en el qual s'hi haurà d'incloure la construcció del nou centre cívic del barri".
D'altra banda, a la reunió també s'ha debatut la proposta d'aprovació del plec de clàusules per a la contractació del servei de manteniment i conservació de la jardineria urbana de la ciutat de Lleida, sector 6, així com l'inici de la seva licitació per un import de 8.474.635,20 euros (IVA inclòs) i una durada de 4 anys.
La cessió de Sant Ruf, ajornada
La proposta d'aprovació del text del conveni de cessió d'ús de l'església de Sant Ruf per a la seva conservació patrimonial i rehabilitació finalment ha quedat ajornada per a la propera comissió, ja que l'Ajuntament de Lleida i els propietaris estan ultimant els detalls de l'acord, que preveu cedir l'ús de l'edifici a la Paeria per "posar l'espai en valor", ha explicat Larrosa.
Aquest conveni permetrà consolidar i preservar l'edifici declarat Bé Català d'Interès Nacional, millorar-ne els serveis, la senyalització i els serveis, entre altres.
Convocatòria de les subvencions per a la promoció de l'Horta 2017
Larrosa ha informat els membres de la comissió de la proposta d'aprovació de la convocatòria de subvencions per a l'any 2017 de la línia subvencionadora de promoció de l'Horta que passarà per la propera Junta de Govern Local.
Segons la Paeria, aquests ajuts han de servir per divulgar el sector agroalimentari, contribuir en la millora, modernització i competitivitat del sector i aconseguir una major participació i desenvolupament econòmica de Lleida en aquest àmbit.
Ara, una vegada la Junta de Govern Local aprovi les bases, es podrà procedir a obrir la convocatòria d'ajudes, que enguany ascendeixen a 12.000 euros.
Les subvencions que atorgui l'Ajuntament de Lleida seran per actuacions que es realitzin durant aquest any 2017.
Cal destacar que els ajuts de les diferents línies subvencionadores de l'àmbit de la sostenibilitat, medi ambient i horta de l'Ajuntament de Lleida, en matèria d'Horta, són compatibles amb altres subvencions d'altres Administracions Públiques.
El termini per presentar les sol·licituds és d'un mes des de l'endemà de la publicació de la convocatòria al Butlletí Oficial de la Província.

Response: El projecte del nou Parc de les Arts de Lleida serà una realitat, ja que s'ha aprovat l'expedient del plec de clàusules i, per tant, s'inicia la licitació. A la reunió, també s'ha parlat de la proposta pel nou servei de manteniment i conservació de la jardineria i s'ha informat de la proposta de subvencions per a l'any 2017.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
El primer round del ple d'investidura era la crònica d'una votació fallida.
El candidat a la presidència, Pedro Sánchez, era ben conscient que no obtindria la majoria absoluta i que, per tant, haurà d'esperar fins el pròxim dimarts per treure's de sobre l'etiqueta "en funcions" i revalidar el càrrec amb tots els ets i uts.
Aquest diumenge en vigília de Reis la votació ha quedat 166 a favor -un menys del previst perquè ha faltat una diputada dels comuns per un problema de salut-, 165 en contra i 18 abstencions en una sessió marcada per la bronca d'una dreta aferrada a atiar el fantasma d'ETA.
Serà en el segon intent, quan només és necessari sumar més sí que no, quan Sánchez té previst sortir proclamat.
Dues cares s'han fet visibles en aquest debat d'investidura.
La primera és, que en plena tempesta, els deu partits necessaris per fer prosperar la investidura s'han conjurat perquè l'acord, complex i calidoscòpic, no naufragui.
Clau és en aquest sentit l'abstenció d'ERC, ratificada malgrat la inhabilitació de Quim Torra per part de la Junta Electoral.
Els republicans i el PSOE han encaixat les mans amb el propòsit de "recomençar" i traslladar el conflicte des tribunals cap a una mesa de negociació política.
Un hemicicle crispat gestionat amb aplom per Batet
L'altre rostre ha estat, precisament, el d'un hemicicle crispat on els tres partits de dretes han deixat clar que no pensen donar treva a un govern d'esquerres que se sustentarà sobre el sobiranisme català, basc i gallec.
El detonant ha estat la intervenció de la portaveu d'EH Bildu, Mertxe Aizpurua, que ha garantit que la seva formació s'abstindrà davant el que consideren una "finestra d'oportunitat".
He parlat de les "receptes autoritàries" aplicades, de la "repressió" patida a Euskadi, del discurs del rei el 3-O i ha reivindicat la figura d'Arnaldo Otegi.
Minut a minut
EN DIRECTE Tot sobre la investidura de Sánchez
La sessió definitiva del debat que ha d'investir el candidat socialista, en directe
La menció al coordinador general del seu partit ha obert la capsa dels trons d'una dreta que acusa el PSOE d'estar pactant amb els còmplices d'ETA.
"Assassins", "terroristes, "teniu les mans tacades de sang", "mor-te", li han arribat a dir diputats dels partits de dretes.
Batet, gestionant la situació amb aplom, ha reivindicat la llibertat d'expressió mentre dirigents com el líder del PP, Pablo Casado, etzibava assenyalant Aizpurua: "Vosaltres ens matàveu a nosaltres".
"Fora, fora, fora", han arribat a cridar els diputats de la dreta disposats a posar prova a Batet i a qui han reclamat que expulsi diputats emparant-se en articles del reglament.
La presidenta del Congrés, però, en la difícil tessitura de garantir que els grups es puguin expressar amb llibertat, mantenir el decòrum i no prendre cap decisió que donés encara més munició a la bancada de la dreta, no ha ordenat cap expulsió però ha estat contundent en la resposta: "Va haver-hi altres èpoques en aquest país on no es permetien les crítiques al govern ni a altres institucions de l'Estat.
L'agraïment de Lastra a Rufián i l'exigència de la CUP
Menys formals eren entre passadissos diputats preocupats pel clima viscut a la cambra.
"Fa olor de dictadura", arribaven a dir sobre el fons i les formes dels de Casado, Abascal i Arrimadas.
Per a aquesta última ha tingut una menció especial la portaveu del PSOE, Adriana Lastra, que li ha retret que hagi burxat en les files socialistes buscant trànsfugues.
Amb aquest precedent i l'ambient ja caldejat, la CUP s'ha estrenat en un ple d'investidura espanyola.
Lluint una samarreta de Marisol amb el lema Soy una obrera de la cultura, Mireia Vehí ha fugit del to crispat i s'ha centrat en assenyalar el que considera el principal tendó d'Aquil·les de l'acord entre el PSOE i ERC: que no garanteixi el referèndum d'autodeterminació.
De fet, ha assegurat que el pacte no serà "viable" sense qüestionar "el règim del 78".
Els dos diputats de la CUP han advertit que seran exigents amb l'independentisme i que no són "ingenus", tot i que Vehí també ha reconegut que els agradaria estar "equivocats" a l'hora de pronosticar que l'acord amb el PSOE farà aigües.
Com JxCat, els cupaires han votat que no.
Tot plegat, mentre ERC i Bildu s'han abstingut i el PSOE, Podem, PNB, BNG, Més País, Compromís, Teruel Existe i Nova Canàries han assajat una aritmètica difícil que, per efecte bumerang, s'ha anat compactant davant dels estirabots d'una dreta desfermada.

Response: La primera votació del ple d'investidura de Sánchez ha estat fallida. La dreta ha cridat expressions com "assassins", entre moltes d'altres, posant a prova la paciència de Batet, presidenta del Congrés. La representant de la CUP, Mireia Vehí, ha manifestat que l'acord entre ERC i PSOE no garanteix el referèndum d'autodeterminació.


Instruction: Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.

Context:
Davant la crisi sanitària i de serveis provocada per la pandèmia de la COVID-19, la Diputació de Lleida activarà de manera immediata tres dels grans plans de subvencions a ajuntaments, entitats menors descentralitzades (EMD) i consells comarcals que tenia previstos en el seu pressupost 2020: el Pla de Salut i Hàbits Saludables, i els plans de Cooperació Local i Comarcal, dotats amb 15 milions d’euros, amb l’objectiu d’injectar liquiditat immediata als consistoris per tal que puguin pagar els serveis que requereixen a empreses amb la mateixa celeritat i evitar un període d’impagaments que pot resultar negatiu per al teixit econòmic de les comarques de Ponent.
Al mateix temps, es pretén descongestionar la disponibilitat de caixa dels municipis.
Així ho han explicat el president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, i el vicepresident primer, Jordi Latorre, en una roda de premsa telemàtica.
Es tracta de 15 milions d’euros destinats a despeses ordinàries dels consistoris així com accions en matèria de salut, que amb la crisi de la COVID-19 s’han tornat especialment fonamentals: despeses als consultoris mèdics, tanatoris o cementiris, xarxes d’aigua i clavegueram i, també, les despeses en socorristes de les piscines municipals i la promoció d’hàbits saludables, que s’han incrementat en més d’1 milió respecte del que estava previst inicialment.
Concretament, el Pla Especial de Cooperació Municipal està dotat amb 5 milions d’euros; el Pla Especial de Cooperació Comarcal compta amb 4,03 milions, i el Pla Econòmic per a ens locals en l’àmbit de la Salut, amb 6 milions
Seguint els criteris d’eficiència de la gestió, la pretensió és que aquestes mesures es puguin fer efectives arran de l’aprovació en el proper ple de les bases, l’assignació econòmica a cada ens local i la disponibilitat dels diners a les arques municipals en un termini de temps molt reduït.
Modificacions
Així, es modifica la tramitació inicialment prevista per a convertir aquestes convocatòries en un pla de xoc que faciliti l’ingrés d’aquests 15 milions als ajuntaments en un termini màxim de 40 dies a les arques municipals, a comptar des d’aquest mateix dijous, amb un procediment exprés d’aprovació de bases al ple de la corporació, 10 dies de període d’exposició pública, 10 dies per fer la sol·licitud d’ajuts i 10 dies més per adjudicar-les.
Pla de xoc per l’increment de despesa
La lluita contra la malaltia de la COVID-19 s’ha mostrat tràgica amb les persones i ha comportat també que els consistoris hagin patit una disminució en els ingressos previstos i un empitjorament de les previsions de tresoreria.
Davant d’aquesta pandèmia inesperada, els ajuntaments, que sempre són la primera administració a la qual acudeix la ciutadania, han hagut de fer front a un increment inesperat de les despeses que inicialment tenien pressupostades.
I és en aquest punt on vol incidir aquest pla de xoc.
En aquest sentit, Joan Talarn ha destacat que “el govern de la Diputació entenem que aquests diners han d’estar disponibles ara mateix, perquè vivim temps d’urgències.
I no només per a les administracions sinó, sobretot, per a les empreses del territori”.
Jordi Latorre ha entrat al detall en els plans de Cooperació, posant com a exemple que, pel que fa al Pla de Cooperació Municipal, es distribuiran 2.500 euros a cada EMD, i la resta, 4.615.000 €, es repartiran, en un 50% a cada municipi i el 50% restant en funció del nombre d’habitants de cada municipi.
Característiques i mecanismes
El pla té algunes característiques i mecanismes destacats com l’aprovació definitiva de la liquidació del pressupost de 2019 i la immediata posada a disposició dels romanents al pressupost del 2020, la qual cosa permetrà que cada ajuntament conegui la quantitat que li serà concedida al mateix ple que s’aproven les bases, de manera que la podrà sol·licitar d’immediat.
També es simplifica al màxim el procediment per a disposar d’aquests diners, ja que només caldrà que els ens locals ho sol·licitin emplenant un simple formulari, que estarà disponible a la seu electrònica de la Diputació, i els hi seran ingressats.
La publicació al BOP es farà el 27 d’abril.
Per altra banda, es recorda qu no es tracta de cap línia nova de subvencions, sinó de l’agilitació al màxim de la posada en marxa de les mateixes.
Ajuntaments, EMD i consells comarcals tindran fins al 31 de març de 2021 per justificar les despeses davant de la Diputació de Lleida.
Discriminació positiva
Per primera vegada, la Diputació de Lleida aplicarà en el repartiment de subvencions factors de discriminació positiva per lluitar contra el despoblament i l’envelliment dels municipis i s’eliminen els ajuts discrecionals.
Talarn també ha remarcat que a aquests plans, que són per a sufragar despesa ordinària, caldrà afegir en el futur immediat el Pla d’Inversions en matèria de salut.
D’altra banda, tal com ha assenyalat Jordi Latorre, s’intentarà agilitar el pagament de línies de subvencions d’anys anteriors que estan endarrerides.

Response: Tot i que són partides previstes als pressupostos 2020, la Diputació ha accelerat la posada a disposició dels ens locals de 15 milions d'euros, amb la finalitat de fer front a les despeses sanitàries creixents que han hagut d'assolir els ajuntaments. També s'ha simplificat al màxim els tràmits per a sol·licitar aquests fons.