Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Xavier Casanovas, un veí de Barcelona que imparteix classes a la Universitat Politècnica de Barcelona, haurà de pagar 601 euros de multa per haver-se dirigit en català a un agent de la Policia Nacional espanyola a l'aeroport del Prat.
Els fets es van produir el passat 4 de setembre.
Casanovas agafava un vol per dirigir-se a la capital d'Algèria i havia de passar pel control de passaports.
Quan va arribar a la finestreta, es va adreçar en català al policia que recollia els documents i llavors van començar els problemes.
"Vaig parlar-li en català perquè era a l'aeroport de Barcelona, però es va posar una mica tonto", explica Casanovas.
Segons el seu relat, l'agent "es va mirar el passaport més del normal i va convertir un tràmit de 20 segons en un procés de tres o quatre minuts".
Durant aquest temps, el professor assegura que el policia nacional "es va posar xulo" i li va exigir que li parlés en castellà.
Casanovas s'hi va negar i, finalment, l'agent va retornar-li el passaport mentre li etzibava: "Ja entenc el vostre problema: no estimeu el vostre país".
"Vaig marxar una mica estranyat, però em vaig dirigir a la porta d'embarcament amb normalitat", continua el professor.
Llavors la situació es va acabar de complicar.
El policia nacional que l'havia atès al control de passaports va tornar amb un company i li va demanar tota la documentació.
Segons Casanovas, els dos agents van estar-se força estona inspeccionant tant el seu DNI com el seu passaport.
"No entenia què passava i em vaig acostar a ells per demanar-los què estaven fent", relata.
Els agents no es van agafar gens bé la demanda d'explicacions i, després d'un estira i arronsa verbal, li van acabar exigint novament que els parlés en castellà.
"Si insisteix a parlar-nos en català haurem d'anar a buscar un traductor i perdrà el seu avió", van dir-li, segons el relat de Casanovas.
Finalment, enmig de "pressions i comentaris agressius", el professor va demanar als policies que s'identifiquessin.
Un d'ells, però, no portava el número de placa "perquè no m'hi cap a la camisa" i l'altre va reconèixer que en duia un de difícil de llegir "per evitar les denúncies tontes que ens posen".
El cas, als jutjats
El professor va poder agafar l'avió a última hora i viatjar a l'Alger amb normalitat, tot i que, al retornar-li la documentació, un dels agents li va etzibar: "Sé on vius".
A la tornada, Casanovas va adreçar-se a una comissaria dels Mossos d'Esquadra per denunciar els fets.
"Considerava que havien tingut un tracte denigrant cap a mi", apunta.
El jutge que va estudiar el seu cas, però va arxivar-lo perquè no va ser capaç d'identificar els agents que havien participat en els fets denunciats.
Casanovas ja donava el cas per tancat fins que ara, sis mesos després, ha rebut a casa una notificació per comunicar-li que la policia ha obert un precediment sancionador contra ell per "haver vulnerat la normativa de protecció de seguretat ciutadana", coneguda, popularment, com a llei mordassa.
Els agents acusen el professor d'haver "fet cas omís de les ordres donades, entorpint així la labor policial i endarrerint el flux normal de passatgers".
Casanovas s'enfronta a una multa d'almenys 601 euros per haver comès una falta de caràcter greu.
Ell té clar, tanmateix, que recorrerà, tal i com ha avançat a NacióDigital.
"En la denúncia que m'han fet arribar queda clar la identificació dels dos agents, o sigui que ara intentaré reobrir la denúncia que el jutge em va arxivar perquè no havia trobat els responsables dels fets", assenyala el professor.
A més, també té previst anar a la comissaria de la policia nacional espanyola per saber exactament de què se l'acusa i poder evitar el pagament de la multa.

Response: Un professor de Barcelona, Xavier Casanovas, ha estat acusat d’entorpir la feina de les forces de seguretat per haver-se adreçat en català a un agent de la Policia Nacional a l’aeroport. Casanovas, que ha estat multat amb 601 euros, va denunciar en una comissaria dels Mossos d’Esquadra el tracte denigrant que va rebre per part de l’agent i un company.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Compte enrere per a la recuperació del Mas Miró a Mont-roig del Camp (Baix Camp), considerat l'origen de l'univers mironià.
La casa d'estiueig de Joan Miró obrirà portes parcialment el 20 d'abril, coincidint amb el 125è aniversari del seu naixement.
La primera fase de rehabilitació de l'espai ha permès recuperar l'estudi del pintor, una part de la casa d'estiueig i l'antic magatzem, que funcionarà com a punt d'acollida de visitants.
El projecte es desenvolupa per fases, amb l'objectiu d'anar recuperant el conjunt del recinte.
Per aquest motiu, la Fundació Mas Miró engegarà en breu un procés de captació de patrocinadors privats.
Mont-roig del Camp resoldrà una de les seves assignatures pendents: retrobar-se amb Joan Miró, un dels màxims exponents del surrealisme.
El Mas Miró, adquirit per la família de l'artista l'any 1911, va ser una de les cases familiars on el pintor va passar llargues estades durant prop de 65 anys.
De fet, el recinte va quedar immortalitzat a 'La masia', una pintura a l'oli realitzada entre 1921 i 1922, que el propi Miró va definir com una peça clau en la seva carrera.
Després que el projecte de recuperació es comencés a gestar el 2010, el públic podrà visitar alguns espais de la finca a partir del 20 d'abril.
Una de les edificacions més singulars que s'obriran al públic és el taller que Miró es va fer construir l'any 1935 i on es conserven dos grafits estampats per ell mateix a la paret.
L'edifici que s'havia utilitzat com a magatzem acollirà la recepció, una petita botiga i una sala de projeccions per als visitants, mentre que encara s'han de definir les estances de la casa residencial que s'obriran al públic.
A més dels edificis, la finca disposa de deu hectàrees de terrenys on ja s'hi cultiven productes d'horta ecològica.
Més endavant, s'hi plantaran cultius autòctons de la zona, com ara ametllers i garrofers, per recuperar el paisatge que va inspirar l'obra de l'artista.
El pressupost d'aquesta primera fase d'intervenció està a l'entorn de 400.000 euros.
La Fundació vol incorporar la Generalitat
El president de la Fundació Mas Miró i alcalde de Mont-roig, Fran Morancho, explica que aquest mes de gener s'engegarà una fase de recerca de finançament privat per prosseguir amb les següents fases d'obertura.
A més, el batlle insisteix en la voluntat que la Generalitat s'incorpori a la junta del patronat i hi tingui "una presència estable i un compromís en el temps".
En aquest sentit, afirma que reprendran les negociacions tan bon punt es constitueixi un nou Govern.
L'alcalde de Mont-roig reivindica que el Mas Miró no és només un actiu del municipi, sinó "un projecte de país i mundial", que confia que esdevindrà un revulsiu per a la zona.
"Miró és conegut al món sencer, és una de les figures artístiques més reconegudes i la repercussió que tindrem és molt important", pronostica Morancho.
A banda del mas, el geni també va plasmar en les seves obres altres indrets del municipi de Mont-roig del Camp com ara la platja, l'ermita i el poble, que se senyalitzaran perquè els visitants s'hi desplacin i puguin observar-los des del mateix punt de vista que tenia el pintor quan els va plasmar a la tela.
A més, és possible que el Mas Miró aculli, de forma temporal, obres originals de l'artista a la casa museu, malgrat els costos que caldria assumir pel seu transport, assegurança i vigilància.
Pel que fa a l'esperada inauguració, fixada pel 20 d'abril, la família Miró té la voluntat de convidar-hi el rei Felip VI, segons el batlle.
Malgrat tot, més enllà de l'acte oficial s'organitzaran jornades de portes obertes perquè la ciutadania s'atansi a descobrir l'espai.
Una entitat de gestió privada
La Fundació Mas Miró, constituïda el 15 de març del 2013, és la impulsora de la museïtzació i l'obertura al públic del mas com a casa museu, i s'ha finançat majoritàriament amb aportacions privades.
La integren la Fundació Joan Miró, la Successió Miró -en representació de la família de l'artista, i l'Ajuntament de Mont-roig amb l'objectiu de recuperar el mas i col·locar-lo definitivament en el mapa mironià -juntament amb Barcelona i Palma- com a referència imprescindible per entendre l'essència de la seva obra.
També forma part de la Fundació la Secretaria d'Estat de Turisme, que s'hi va incorporar com a patró el juny de l'any passat amb la signatura d'un protocol de col·laboració pel qual s'han aportat 200.000 euros al projecte.
La família de Miró s'hi ha compromès des de bon principi i hi ha destinat 750.000 euros.
Al seu torn, la Generalitat ha subvencionat el projecte amb uns 150.000 euros -atès que el Mas Miró és Bé Cultural d'Interès Nacional (BCIN)- i la Diputació de Tarragona hi aporta 30.000 euros anuals.

Response: Coincidint amb el 125è aniversari de Joan Miró, la seva casa d’estiueig a Mont-roig obrirà les portes parcialment el 20 d’abril després d’una primera fase de rehabilitació en què s’ha recuperat l'estudi del pintor, part de la casa d'estiueig i l'antic magatzem. Ara, el Mas Miró iniciarà una captació de patrocinadors privats per realitzar les fases de rehabilitació següents.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Larry Page, durant la conferència inaugural del Google I/O 2013 Foto: Google
Si ahir esperàvem trobar-nos un Google I/O menys mogut que el d'anys anteriors, ja que Google havia mantingut cert silenci sobre les possibles novetats i més aviat s'havia dedicat a desmentir alguns rumors, la primera jornada ens ha confirmat que pràcticament tot el què no es desmentia, al final, ha acabat sent cert.
Analitzarem a continuació les novetats que hem vist durant aquest primer dia: el nou Google Maps, la nova missatgeria amb Hangouts, el Galaxy S4 amb Android "pur" o el nou disseny de Google+ en són alguns exemples.
A més, també s'han donat algunes dades sobre el ritme de creixement d'Android: 1,5 milions d'activacions diàries, que fan augmentar el total a 900 milions d'usuaris d'Android arreu del món.
Google Hangouts, tota la comunicació en una sola aplicació multiplataforma
El rumor que feia més temps que es podia llegir a la xarxa era aquest.
I abans tenia un nom: Babbler, que després hauria estat Babel.
Però al final, Google ha optat per mantenir el nom que ja té a Google+: els Hangouts.
Una combinació de missatgeria de text, de veu i vídeoconferència en versió multiplataforma: Android, iOS i ordinador.
A més, suma les opcions que abans estaven repartides: confirmació de lectura o avís quan l'usuari escriu, videoconferències en grup, i hi afegeix el fet que no cal que l'usuari estigui connectat per parlar-hi, ocupant així tant l'espai que podria tenir Skype com el de Whatsapp i semblants.
La lluita d'aplicacions ara és a la missatgeria, i sembla que Google acaba de fer una aposta que la competència no superarà fàcilment.
A més, la versió per iOS serà la primera d'un client de missatgeria oficial de Google.
El nou Google Maps
El canvi de Google Maps és de base, de concepte.
La idea rere el nou Maps és que la navegació no s'acabi quan trobem allò que ens interessa: ara ja no és el mapa on veure què hi ha en algun lloc o on són les coses, sinó que es converteix en un navegador o explorador de veritat.
Podem veure què hi ha en un lloc determinat, però quan volguem ampliar la informació ho farem en forma de targetes al mateix mapa, per poder continuar-lo navegant.
I aquestes targetes ens permetran fer cerques ocupant una part del mapa, però sense haver-ne de sortir ni perdre'l de vista.
A més, a la part inferior podrem veure fotografies de l'àrea on ens trobem.
El millor, però, és provar-lo.
Per fer-ho, de moment només podem demanar una invitació i esperar.
Novetats a Google+
Tothom ho esperava, precisament perquè el producte estrella de Google, segons Google, és Google+.
Tot i que aquesta opinió sigui diferent per la resta d'usuaris.
De totes maneres, Google ha decidit renovar el disseny de Google+: noves barres superior i lateral.
La lateral apareix o desapareix al passar el ratolí per sobre de l'opció on ens trobem, just sota el logotip de Google.
Per altra banda, el xat s'adapta a les novetats de Hangouts i es pot amagar, i la interfície, en general, s'assembla més a la dels clients de Google+ que ja hem pogut veure en tauletes, per exemple.
A més, hi ha algunes noves funcionalitats: Google+ Fotos permetrà editar les imatges, amb un botó de correcció automàtica, i en canvi, Google+ Jocs ja té data per desaparèixer, al mes de juny.
Google Play Music All Access, competència de Spotify
Google Play Music era la botiga de música de Google, això ja ho havíem vist.
Però ara, amb "All Access", hi suma la possibilitat d'escoltar música en línia.
De moment, només estarà disponible als Estats Units tot i que arribarà a més països properament, i tindrà un preu de 9,99 dòlars al mes.
Confirmat el Samsung Galaxy S4 amb Android "pur"
Ahir en parlàvem, d'aquesta opció.
Semblava improbable per la relació entre Samsung i Google, però al final s'ha confirmat: Google vendrà, per uns 650 dòlars, un Samsung Galaxy S4 amb la darrera versió d'Android original instal·lada, sense personalització de fabricant, i aquesta versió del terminal es tractarà com si fos un Nexus, sent el primer en rebre les properes actualitzacions.
Potser la decisió s'ha pres per motius de requeriments tecnològics, però Google també hauria pogut optar per l'HTC One, en aquest cas.
Potser només és un moviment "diplomàtic": escollint Samsung, haurem de deixar de dir que tenen mala relació, o deixarem de parlar tant dels moviments de Samsung de cara a dirigir els seus usuaris cap a serveis propis enlloc dels de Google, que en teoria són la veritable motivació darrere d'Android.
I moltes altres novetats i funcionalitats
També s'ha confirmat el centre de jocs, semblant al Game Center d'iOS: permetrà que els jocs desin "achievements" (objectius concrets), desar partides "al núvol" o fer partides multijugador.
A més, Google Now començarà a entendre nous idiomes i amb noves targetes, i arribaria a Chrome en el servei "Conversation", que amb un "Ok Google" permetria començar a demanar-li coses a l'ordinador.

Response: El Google I/O ha començat amb una conferència inaugural en què el gegant tecnològic ha presentat diverses novetats. Destaquen el nou format de Google Maps, que passa a ser molt més que un mapa; el nou disseny de Google+; el llançament del Samsung Galaxy S4 amb Android integrat, o el nou Hangouts, una multiplataforma de text, veu i videoconferència.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Jaume Puig ha guanyat la 36ena edició del premi de novel·la curta Just Casero, que s'entreguen a Girona.
L'autor, que ja havia estat finalista en dues edicions anteriors, s'ha imposat amb l'obra El veler magenta, una novel·la negra al voltant d'un segell molt estrany que alhora és molt ben valorat dins el món filatèlic.
L'autor ha reconegut que està "molt content", però assegura que el que més valora és el fet de poder ser finalista.
"Que el jurat et tingui en compte tres cops, és realment important", comenta el guanyador.
Puig s'ha imposat a Gemma Sardà, que presentava l'obra Mudances, que explica la història d'un home de 60 anys que es creua per atzar a la vida d'una noia de 20.
Aquesta 36a edició del premi Just Casero ha destacat per "la qualitat de totes les obres que s'han presentat", tal i com ha volgut subratllar Josep Maria Fonalleras, membre del jurat.
"El veler magenta", tercera obra de Puig al Premi Just Casero
Un segell de correus molt apreciat al món filatèlic és el desencadenant de la trama d'El veler magenta.
Jaume Puig, que signa amb el pseudònim de Gyögy Korin, ja havia estat finalista en dues ocasions anteriors i aquesta vegada s'ha imposat a Gemma Sardà.
La finalista Mudances relata la història d'un home i una dona separats per 40 anys que, després d'un error de l'empresa de mudances acaben rebent les pertinences canviades.
Cap dels dos es pot resistir a investigar el passat de l'altre i això genera una complicitat entre ells.
Sardà, que signa amb el pseudònim de Maria Gallimaire, repeteix després final, i és que l'any passat també es va quedar a les portes de guanyar, en aquella ocasió amb La veu del Cyrano.
Puig s'ha mostrat satisfet amb el premi i ha reconegut que va tenir dubtes alhora de presentar-se aquest 2016.
"Al final em va tornar a venir aquell cuquet, i vaig decidir presentar-me de nou", assenyala Puig.
Amb tot, l'escriptor i advocat gironí, diu que el més important és poder arribar a la final.
"El fet que et valorin la novel·la ja és un premi, i per mi, el més rellevant", comenta.
Sobre el llibre, que es publicarà amb l'editorial Empúries, Puig en destaca la força que prenen els personatges.
En aquest sentit, l'autor assenyala que "el segell desenvolupa aquests personatges".
El veler magenta és la tercera obra que Jaume Puig presenta al concurs Just Manuel Casero, i la primera en guanyar.
"Diuen que la tercera va la vençuda i ha estat així" explica el guanyador.
Per la seva banda, la finalista, Gemma Sardà, ha comentat que li feia molta "il·lusió i respecte" tornar a ser finalista i ha ironitzat al afirmar que "serà qüestió de persistir".
L'any passat Sardà va quedar darrere de Josep Maria Pagès.
L'acte, organitzat per la llibreria 22, ha estat presentat per el llibreter Guillem Terribas i ha comptat amb la presència de diverses autoritats encapçalades per el conseller de cultura, Santi Vila i el regidor de cultura de l'Ajuntament de Girona, Carles Ribas.
Un premi 2016 d'alt nivell, segons el jurat
Un dels fets més destacat pels organitzadors dels premis ha estat l'alt nivell de totes les obres, no només les dues finalistes.
El jurat, format per Mita Casacuberta, Josep M. Fonalleras, Imma Merino, Vicenç Pagès, Eva Vázquez i Guillem Terribas ha valorat "l'alta qualitat de tots els que s'han presentat".
Josep Maria Fonalleras destaca que "podia haver guanyat qualsevol dels dos finalistes.
El que els ha fet decantar per l'obra de Puig ha estat que l'autor ha sabut combinar una història íntima d'un personatge dins d'una novel·la d'aventures.
Fonalleras considera que el relat està molt ben treballat i cohesionat entre els personatges.
Es dóna la circumstància que Josep Maria Fonalleras va ser el guanyador del premi en l'edició de 1983 amb l'obra El rei del mambo.
Des de la primera edició, el 1981, on va guanyar Rafel Vallbona, el premi ha quedat desert en quatre ocasions, el 1989, el 1991, el 1993 i el 1995.

Response: L'advocat i escriptor Jaume Puig ha guanyat la 36a edició del premi de novel·la curta Just Casero. Puig, finalista en les dues últimes edicions, s'ha imposat amb "El veler magenta". L'altra finalista ha estat Gemma Sardà, que presentava l'obra "Mudances". El jurat ha valorat la capacitat de Puig de combinar una història íntima amb una trama d'aventures.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Les àrees de promoció econòmica i urbana (APEU) estan formades per la concentració d'una activitat econòmica en una zona geogràfica.
Des d'aquest desembre, compten amb una llei pròpia que el Parlament va validar amb el 88% del suport de la cambra.
La flamant llei de les àrees de promoció econòmica i urbana pretén ser una eina de promoció i millora de la competitivitat d'aquests pols d'activitat.
L’objectiu de la llei, impulsada per la direcció general de Comerç del Departament d’Empresa i Coneixement, és establir les bases d’un nou model de gestió en àrees de concentració d’activitat econòmica, ja sigui de caràcter comercial, turístic, industrial o bé de serveis.
La nova llei facilitarà a qualsevol zona de concentració d’activitat econòmica que vulgui augmentar la seva competitivitat o evitar situacions de degradació, pugui ser gestionada de manera conjunta
La constitució d'una APEU pot facilitar la modernització i promoció de determinades zones urbanes; la millora de la qualitat de l’entorn urbà mitjançant actuacions sostenibles; la consolidació del model de ciutat compacta, complexa, cohesionada, i mediambientalment eficient, i l'increment de la competitivitat afavorint la creació de l’ocupació, entre altres.
Els destinataris de la llei són els titulars d’activitats econòmiques d’una àrea determinada amb concentració d’establiments comercials, industrials, logístics i de serveis, a l’abast dels quals es posa una nova classe d’entitat, per ajudar-los a millorar el seu entorn.
La llei també va dirigida als ajuntaments, als quals correspon autoritzar i controlar la creació de les APEU per dinamitzar certes zones, amb els consegüents beneficis per als interessos generals del municipi, que complementaran les actuacions de caràcter dinamitzador de les administracions públiques locals.
Una eina amb 50 anys d’història
Les APEU tenen com a referent els Business Improvement District (BID).
El primer es va crear el 1969 a Toronto, al Canadà i pocs anys després a Nova Orleans (Estats Units).
Entre els anys 80 i 90 es va implantar arreu d'Amèrica del Nord i el 2004 es va constituir el primer BID urbà a Londres.
Els BID es defineixen com un model de gestió público-privada que completa i millora els serveis col·lectius (neteja, seguretat, promoció, atenció social...) finançada per uns recàrrecs obligatoris sobre l'impost municipal que grava la propietat.
El seu objectiu és potenciar el comerç local situat dins de les trames urbanes en les quals intervenen tant els comerciants implicats com alguna o diverses administracions públiques.
A Catalunya, la primera experiència data del 2017 amb una prova pilot als barris barcelonins de Sant Andreu i el Born.
Aquell mateix any, l'actual llei de comerç, serveis i fires instava a desplegar la flamant llei de les APEU.
Els principals aspectes de la nova llei
Les APEU que es constitueixin seran gestionades per entitats gestores de naturalesa privada, sense ànim de lucre, amb personalitat jurídica pròpia, formades pels titulars dels drets de possessió del locals (llogaters o propietaris) on s’exerceix una activitat empresarial o dels locals buits susceptibles d’exercir-ne.
Les funcions d'aquestes entitats gestores s'inclouran un pla d'actuació però, entre altres, podran incloure:
La realització d’activitats per reforçar la responsabilitat social empresarial.
Promoure actuacions de millora de l’entorn urbà i esdeveniments i d’activitats a l’espai públic, publicitat i espectacles.
Qui pot impulsar una APEU?
Per una banda, els mateixos negocis de la zona.
Concretament, els titulars de drets de possessió d’almenys el 25% dels locals amb accés directe a la via pública que representin com a mínim el 25% de la superfície construïda dels locals que es proposen incloure en l’àmbit de l’APEU.
El projecte es presentarà davant l’ajuntament, que haurà d’aprovar-lo inicialment, en el termini de dos mesos.
Posteriorment, se sotmetrà a informació pública durant un mes.
Finalitzat el termini d’informació pública i rebudes les al·legacions, s’acordarà la creació d’un grup de treball paritari integrat per representants de l’ajuntament i dels sol·licitants, que elaborarà un text refós del projecte, i que se sotmetrà a votació de tots els propietaris de locals que formen part de l’àrea delimitada.
Per a l’aprovació del projecte cal la participació dels titulars del dret de possessió que representin com a mínim el cinquanta per cent dels locals o establiments inclosos en l’àmbit de l’àrea de promoció econòmica urbana.
El projecte es considera aprovat si obté la majoria absoluta dels vots emesos.
Per l’aprovació definitiva, el projecte s’ha de sotmetre a aprovació del ple municipal.

Response: Aquest desembre, el Parlament ha aprovat la llei d’àrees de promoció econòmica i urbana. Impulsada pel Departament d’Empresa i Coneixement, la llei vol ser una eina de promoció i millora de determinades zones urbanes que siguin pols d’activitat, ja siguin de caràcter comercial, turístic, industrial o de serveis. Els destinataris de la llei són els titulars d’activitats econòmiques i els ajuntaments.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El líder de Cs, Albert Rivera, ha assegurat aquest dijous després de reunir-se durant una hora amb el president del govern espanyol, Mariano Rajoy, que "aturarem el cop a la democràcia des de la democràcia".
Segons Rivera, el govern espanyol actuarà amb "serenitat i estratègia" a Catalunya, tot i que fruit del pas que ha fet aquest dijous la Fiscalia –que ha posat les policies judicials a les seves ordres en el combat contra el referèndum", "les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat tenen un paper fonamental".
Rivera també ha apostat perquè els líders del PP, del PSOE i de Cs facin una fotografia a tres per demostrar la unitat contra el sobiranisme, però ha afegit que Pedro Sánchez no es decanta per aquest moviment.
"En aquests moments, amb la que està caient, una foto a tres seria molt necessària i molt bona, preguntin als que no la volen", ha dit.
Segons Rivera, el pas que ha fet aquest dijous la Fiscalia és "molt important" perquè "ha pres mesures nítides i contundents" per evitar el "cop a la democràcia" i ha posat a les seves ordres "la Policia i els Mossos" per impedir "l'ús il·legal de diners públics" en forma "d'anuncis i paperetes", per exemple.
En aquest sentit, ha recordat que "els Mossos són una força de seguretat de l'Estat com qualsevol altra", i que està "convençudíssim que la immensa majoria dels funcionaris a Catalunya es deuen a la llei, a l'oposició que van aprovar, al sou que cobren i a la posició que ocupen com a funcionaris de l'Estat o de la Generalitat".
"Segurament els funcionaris, els policies, jutges i fiscals, seran els protagonistes de la defensa de la democràcia a Catalunya", ha dit després d'assegurar que "pararem el cop a la democràcia des de la democràcia".
El líder de C's també ha admès que entre altres qüestions com el TC, ha parlat amb el president espanyol de la Llei de Seguretat Nacional, que permet posar els cossos de policia i emergències a disposició de l'Estat en cas de declaració d'emergència nacional.
Segons Rivera, l'Estat actuarà amb "tranquil·litat, serenitat i estratègia" perquè té "totes les cartes" a la seva disposició.
"D'aquí a l'1-O passaran coses.
El govern [espanyol] té els seus instruments i l'últim que necessita aquest país són presses i nervis", ha dit.
També ha emplaçat el Tribunal Constitucional a resoldre "tan aviat com sigui possible" els recursos del govern espanyol contra l'1-O, perquè hi ha "tot Espanya pendent" de la seva actuació.
El líder de Cs ha afirmat que a hores d'ara cal "no ensenyar totes les cartes" però tampoc s'ha de descartar cap mesura contra el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, en referència a una possible suspensió per part del Tribunal Constitucional a instàncies del govern espanyol.
Rivera ha recordat que la Llei autonòmica dels Mossos estableix que aquest cos actua com a policia judicial.
"No ha de ser notícia que en democràcia la policia persegueixi delinqüents", ha afirmat, malgrat que ha recordat que el Cos Nacional de Policia o la Guàrdia Civil també poden actuar com a policia judicial.
Suport "sense fissures" al govern de Rajoy
En aquest marc, ha assegurat que la seva formació dona suport "sense fissures" a les actuacions del govern de Mariano Rajoy a Catalunya, i ha assegurat que "davant un repte a l'ordre constitucional" com el que es planteja a Catalunya no s'hi val actuar amb "partidisme"
Defensa la moció de censura
Segons Rivera, en el transcurs de la conversa Rajoy li ha promès que abordarà amb el PP la possibilitat de donar suport a la moció de censura que va plantejar aquest dimecres Inés Arrimadas, tot i que el president no ha expressat cap compromís en ferm.
El líder de Cs ha assegurat que aquesta iniciativa no és comparable amb la moció de censura de Podem, perquè en aquest cas "una majoria dels catalans" no donen suport a les tesis independentistes, i la situació a Catalunya és de "cop a la democràcia".
En aquest sentit, ha admès que la suma de l'oposició no permet que la moció de censura prosperi, però ha apel·lat a la possibilitat que part dels diputats del PDeCAT es passi al seu bàndol.
"Si ens unim els grups de l'oposició ens falten 7 diputats per guanyar", ha afirmat, malgrat que el PSC i el PPC ja han rebutjat la proposta de la portaveu del partit, Inés Arrimadas.

Response: Aquest dijous, Albert Rivera s’ha reunit amb Mariano Rajoy per discutir la situació de Catalunya a les portes del referèndum de l’1 d’octubre. El líder de Ciutadans ha mostrat el seu suport a les possibles actuacions policials que el govern espanyol decideixi portar a terme i ha remarcat que tant els Mossos d’Esquadra com els funcionaris es deuen a l’Estat.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La guerra entre Rússia i Ucraïna ha causat una fluctuació sense precedents del preu de l’electricitat en el mercat majorista espanyol.
La setmana passada, va assolir un preu mitjà diari de 544 euros per MWh.
Avui, se situa en 263 euros, un 52% menys.
Aquests canvis bruscos difícils de preveure han tingut un efecte directe en les petites comercialitzadores elèctriques, que tenen poc múscul financer i han hagut de renunciar a donar d’alta nous clients.
És el cas de Som Energia.
Divendres passat, aquesta cooperativa energètica va enviar una carta als seus socis per a anunciar-los que no acceptaran nous contractes mentre no s’estabilitzi el mercat energètic.
Pot semblar una paradoxa, però ho fan per no perdre diners i no posar en risc les seves finances.
L’explicació, la fa Eduard Quintana, membre de Som Energia: “Per cada nou client que tenim, hem d’avançar uns avals assegurant que pagarem l’energia que es consumeixi.
Aquesta compra s’ha de fer cada setmana, però al client la facturem cada mes.
Per tant, paguem per endavant allò que consumirà cada client.”
En conseqüència, com més puja el preu de la llum al mercat majorista i com més clients tenen –han superat els 130.000–, més grans són aquests avals.
Les dades parlen per si soles.
Fa un any, la companyia pagava dos milions d’euros setmanals en avals; enguany, en paga sis milions.
Aquest esforç financer només el poden fer grans companyies que tenen capacitat d’avançar grans capitals.
Preguntat si la solució dependria de facturar setmanalment als clients, Quintana diu que seria una mesura d’emergència, però que de moment no és sobre la taula.
En paral·lel, el Consell Europeu estudiarà un canvi en la tarifació que hauria d’arribar a final de mes i reduiria el preu de les factures.
Aquest és l’altre motiu pel qual han aturat l’entrada de nous contractes a Som Energia: “Pot ser que ara compris a un preu, posis uns avals i que d’aquí a tres mesos el sistema de preus hagi canviat a la baixa i hagis fet un esforç financer en va.”
Aquests darrers mesos, Som Energia anava creixent a un ritme de mil contractes nous la setmana.
Això vol dir que d’aquí a dos mesos potser haurien hagut de finançar la compra d’electricitat a deu mil clients més, però hi han renunciat per assegurar-se la viabilitat econòmica.
“Ens ha sabut molt de greu, prendre la decisió, però havíem de fer una pausa per no morir d’èxit i no perdre qualitat en l’atenció dels clients que ja tenim”, diu Quintana.
La tarifació de la llum ve marcada per una subhasta en què el kilowatt més car és el que acaba establint el preu final.
Les primeres energies que es compren al mercat majorista són la nuclear i l’eòlica, les més barates, però si el sistema requereix més fonts d’energia, ha de recórrer a d’altres que són més cares.
La que té un cost més alt de producció actualment és l’electricitat que es fabrica amb gas, fet que acaba alterant el cost final de tota la factura elèctrica.
Això, afegit al context d’incertesa a causa de la guerra i que Rússia és el principal subministrador de gas, ha ocasionat canvis bruscos en el preu final de la llum.
Per tot això, Som Energia preveu que no tornarà a acceptar socis fins que no s’hagi actualitzat la normativa europea prevista i que desvincularà el preu del gas del de l’electricitat.
El canvi, previsiblement, hauria de rebaixar el preu de la llum.
Quintana creu que la reforma ha de significar una millora per als consumidors, però que s’ha de redactar amb cura.
“Cal anar amb cura, perquè potser fas una reforma de llei amb bones intencions i d’aquí a uns mesos comences a veure unes conseqüències no desitjades per una altra banda; o d’aquí a un any un tribunal diu que no has respectat la normativa i has d’indemnitzar empreses perjudicades.”
Per la seva banda, ahir, el govern espanyol va garantir que abaixaria el preu de la llum, el gas i la gasolina amb un decret que té previst d’aprovar el 29 de març.
Diu que ho farà independentment de si el Consell Europeu acorda finalment les mesures per a deslligar el preu del gas de l’electricitat en la reunió convocada la setmana vinent.

Response: La guerra entre Rússia i Ucraïna ha provocat fluctuacions exagerades en el preu de l’electricitat. Les petites comercialitzadores elèctriques no disposen del múscul financer per adaptar-s’hi i algunes, com Som Energia, han optat per deixar de registrar clients nous i no acceptar-ne més fins que no s’actualitzi la normativa europea i es desvinculi el preu del gas del de l’electricitat.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L'atur va pujar en 1.205 persones a Catalunya al setembre respecte al mes anterior i va situar la xifra total de desocupats en 372.623, segons ha informat el Ministeri de Treball aquest dimecres.
En comparació amb el mateix mes del 2018, hi ha 7.721 aturats menys, és a dir, una reducció del 2,03%.
Aquest és el tercer mes consecutiu en que el nombre d'aturats ha pujat.
També es tracta de la primera pujada de l'atur en un mes de setembre des del 2012, quan ho va fer un 5%.
Al conjunt de l'Estat, el nombre de desocupats va créixer un 0,45%, sumant 13.907 nous aturats fins als 3.079.711, la xifra més baixa en un mes de setembre des del 2008.
En relació amb el mateix mes del 2018, l'atur es va reduir en 122.798 persones, un 3,83% menys.
ATUR CATALUNYA
Infogram
Un atur "cada vegada menys estacionalitzat"
El conseller de Treball, Afers Socials i Famílies, Chakir el Homrani, ha valorat positivament la pujada de 1.205 persones registrades a les llistes d'atur durant el mes de setembre, un mes en el qual el nombre de desocupats augmenta tradicionalment per l'impacte del final de l'estiu.
El titular de Treball ha assegurat que aquest és "el segon millor més de setembre en 10 anys" i ha considerat que és un indici que l'economia catalana "cada vegada està menys estacionalitzada", sobretot a la demarcació de Barcelona
L'atur, per sectors d'activitat
Serveis és el que suma més desocupats, amb 255.228 persones (+2.193 respecte el juny), seguit del de la indústria, amb 40.737 (-175)i la construcció, amb 29.862 persones (318).
Pel que fa en el de l'agricultura, hi ha 7.148 persones inscrites a les llistes de l'atur, 102 més que el mes passat.
Per últim, 25.855 persones no tenien una feina anterior, 880 menys que el mes anterior.
D'altra banda, per sexes, dels 358.830 aturats, 150.618 eren homes (-0,26%) i 208.212 eren dones (+0,93%) i per edats, 23.318 són aturats menors de 25 anys.
D'aquests 12.278 són homes i 11.040 dones.
Pel que fa el nombre de contractes, al juliol se'n van signar 353.126, això són 47.794 més que el mes anterior, un 15,65% més; mentre que comparat amb fa un any, són 25.159 més (7,67%).
Del total, 39.339 contractes eren indefinits, un 12,89% més respecte el mes anterior, mentre que la variació anual va ser del -0,5%, és a dir, 218 menys.
Pel que fa els temporals, la gran majoria amb 313.787, és a dir, un 16% més que el juny, i un 8,80% respecte el juliol del 2018 (25.377).
L'atur només puja a la demarcació de Barcelona i cau a les de Girona, Lleida i Tarragona
La demarcació de Barcelona va ser l'única que va registrar un augment del nombre de desocupats, concretament de 2.328 persones respecte el juny, fins a les 270.092.
Això és un 0,87% més respecte el mes anterior tot i que 6.852 persones menys que fa un any, xifra que representa un descens del 2,47%.
A la demarcació de Girona, la xifra d'aturats es va situar en les 30.703 persones, això són 328 menys que al juny (-1,06%), mentre que comparat amb el mateix mes del 2018 el descens va ser de 1.125 persones, un 3,53% menys.
A les comarques de Lleida, es van registrar 17.260 aturats, és a dir, 194 persones menys que al juny, xifra que representa un descens de l'1,11%, mentre que respecte fa un any, el nombre de desocupats va caure en 687 persones, el què va suposar un 3,83% menys.
Per últim, a les comarques tarragonines la xifra d'aturats va ser de 40.775 persones, 248 aturats menys que fa un mes (-0,6%).
Respecte fa un any, el descens va ser del 2,79%, fins a les 10.294 persones.
Lleuger augment de l'afiliació a la Seguretat Social
L'afiliació a la Seguretat Social va pujar lleugerament al juliol respecte el mes anterior, un 0,35%, amb 12.193 treballadors més, fins als 3.520.636.
Respecte fa un any, l'afiliació va créixer un 2,31%, és a dir, 79.344 treballadors més.
Per règims, 2.960.036 pertanyen al general, en els quals s'inclouen 29.075 de sistema agrari, 61.568 de la llar; 7.517 del règim de la mar i un del carbó.
Al conjunt de l'Estat, els afiliats a la Seguretat Social sumaven 19.553.211 persones, un 0,08% més respecte al juny (+15.514) i un 2,58% més que la juliol de fa un any, fins a les 490.401 persones.

Response: La xifra de desocupats a Catalunya ha crescut en 1.205 persones aquest mes de setembre. És la primera vegada des del 2012 que es registra un augment de l’atur en aquest mes, quan ho va fer un 5%. La xifra total de desocupats és de 372.623 persones, i el sector serveis és el que més en suma, amb 255.228 persones.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La DO Empordà ha creat un nou apartat a la seva web que reuneix 360 vins empordanesos que es poden comprar online i rebre a casa.
Tots ells s'apleguen sota el paraigües de la denominació.
La iniciativa forma part de les mesures impulsades pel Consell Regulador per reactivar les vendes, que la crisi sanitària de la covid-19 ha aturat.
La plataforma organitza els vins per categories (blancs, negres, escumosos...) i per a cadascun inclou una fitxa amb les qualitats organolèptiques, informació sobre el celler que l'elabora i el preu.
La majoria de cops, la web redirigeix l'usuari a la botiga online de cada celler perquè acabi de fer l'operació.
En cas que el celler no en tingui, es facilita un correu electrònic i un telèfon per fer la comanda.
La web de la DO Empordà (www.doemporda.cat ) incorpora des d'avui un nou apartat que reuneix 360 vins de la denominació que es poden comprar online i rebre a casa.
La plataforma permet al comprador escollir i pagar els vins d'una manera ràpida, fàcil i segura.
El nou apartat de la web organitza els vins per categories: blanc, blanc amb bóta, rosat, negre, negre amb bóta, dolç i escumós.
Cada vi inclou una fitxa amb la informació del preu i les condicions de venda, així com un enllaç directe per realitzar la compra.
En la majoria dels casos, es redirigeix a l'usuari a la botiga online de cada celler perquè acabi de formalitzar l'operació.
En el cas que el celler no disposi de botiga online, es facilita un mail o telèfon de contacte per realitzar la comanda.
Els pagaments es realitzen a través de plataformes online o mitjançant transferència bancària.
Alguns cellers realitzen l'enviament dels vins de manera gratuïta, mentre que d'altres fixen una quantitat mínima de compra per fer-se càrrec de les despeses de transport dels productes.
La gran majoria de cellers realitzen enviaments a qualsevol punt de Catalunya, mentre que d'altres ho limiten a la seva àrea de proximitat.
El catàleg de vins de la DO Empordà està disponible en català i castellà.
La creació d'aquesta nova plataforma digital forma part de les iniciatives impulsades pel Consell Regulador i els cellers de l'Empordà per reactivar les vendes de vi que s'han aturat a causa de la crisi de la covid-19.
A banda de la creació d'aquesta nova plataforma unificada de venda, la DO Empordà organitza cada dissabte tastos de vins online dirigits per sommeliers o restauradors.
La xef Carme Ruscalleda, els cuiners Pep Nogué i Miquel Aldana, o els someliers Gerard Geli o Audrey Doré han participat en les primeres sessions dels 'Tastos confinats de vins DO Empordà', que es poden seguir al 'Live' de l'Instagram de la DO Empordà.
Més de 250 lots venuts
Els participants de l'activitat poden demanar els vins de cada tast durant la setmana per rebre'ls al domicili i, d'aquesta manera, poder seguir la sessió del dissabte tastant els vins seleccionats.
Més de 450 usuaris de mitjana s'han connectat a les sis primeres sessions dels tastos confinats i s'han venut més de 250 lots de vins que han arribat als domicilis dels participants a través de distribuïdors i botigues de vins que també col·laboren en la proposta.
El proper tast de vins confinats tindrà lloc aquest dissabte 9 de maig i anirà a càrrec d'Oriol Rovira, del Restaurant Els Casals, i amb els vins Mosst 2019, de Masia Serra, i 30.70 2019 del celler Hugas de Batlle.
Aquestes últimes setmanes, enòlegs, actors, músics, escriptors o periodistes de tot Catalunya també han mostrat el seu suport als vins DO Empordà amb la publicació de vídeos a les xarxes socials fent un brindis amb vins de l'Empordà.
Roger Mas, Lolita Bosch, Marc Giró, Sanjosex, Adrià Pujol, Elisenda Pineda, Maria Xinxó, Agnès Busquets, Rafel Nadal, Fel Faixedas, Llucia Ramis, o Josep Maria Pou, entre molts altres, s'han afegit a la iniciativa per convidar al públic a consumir vins de la DO Empordà.
#EmpordaEsCasa
Totes aquestes iniciatives impulsades durant el confinament han format part de la campanya #EmpordaDesdeCasa que ha promogut el consum dels vins de la denominació als domicilis de la ciutadania.
A mesura que avancin les fases de desconfinament, la DO Empordà posarà en marxa la nova campanya #EmpordaEsCasa.
Aquesta iniciativa inclourà accions per reactivar les visites a cellers i la resta d'activitats vinculades a l'enoturisme.
Durant la nova campanya es fomentarà especialment l'enogastronomia, convidant als ciutadans a omplir els restaurants per col·laborar en la recuperació d'un sector que és un gran aliat en la promoció i comercialització dels vins empordanesos.

Response: Arran del confinament decretat per combatre la covid-19, la DO Empordà ha creat un apartat a la seva pàgina web per facilitar el descobriment i la compra en línia de 360 vins empordanesos. La secció inclou la fitxa d'informació de cada vi i un enllaç a la web del productor. La DO Empordà també organitza tastos de vins en línia.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L'expresident de l'ACM i conseller d'Interior, Miquel Buch, i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú i expresidenta de l'AMI, Neus Lloveras, han assegurat aquest dimarts al matí davant del magistrat instructor del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) que els correus electrònics que van enviar el setembre del 2017 com a dirigents de les entitats municipalistes als seus ajuntaments associats eren per intentar "escenificar el suport territorial a l'1-O".
Així, han explicat que les dues entitats, privades, van enviar una proposta de model de decret d'alcaldia per donar suport al referèndum i amb diversos cartells de propaganda electoral, però han recordat que cada ajuntament té plena autonomia per decidir si en feien cas.
Tots dos han declarat com a investigats per desobediència després d'una querella de la fiscalia també per malversació de fons públics presentada el setembre de l'any passat i que es tramita al TSJC perquè Buch, com a conseller, és aforat.
Les declaracions han durat menys de mitja hora cadascuna i els investigats han respost les preguntes del magistrat instructor.
El fiscal no ha fet cap pregunta, han explicat fonts jurídiques.
Les mateixes fonts han explicat que Lloveras ha explicat el mateix que al Suprem en el seu moment, i Buch ha anat en la mateixa direcció.
En un primer correu del 6 de setembre, es proposava un model de decret d'alcaldia per donar suport polític a l'1-O, que cada consistori, dins de la seva autonomia local, podia assumir o no.
Tots dos han recordat que les seves entitats són privades, que van enviar el correu des del compte corporatiu de les associacions i que ho van fer a tots els associats, que en el cas de l'ACM incloïa ajuntaments governats pel PSC o els comuns.
En un segon correu, només enviat per l'AMI, s'incloïa un informe dels Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local per la Independència (SITxCAT) que avalaven la legalitat del referèndum, i Lloveras ha recordat que aquest informe era públic.
El tercer 'mail' era simplement un 'link' a uns cartells propagandístics que cada ajuntament podia imprimir per promoure la votació, però se'ls recordava que la campanya electoral començava al cap d'uns dies.
L'AMI, a més, va incloure un cartell a favor del 'sí' a la independència.
Tots dos han explicat també que no van rebre cap requeriment ni avís del Tribunal Constitucional, i que només va ser després del tercer correu, el 13 de setembre, quan tots els ajuntaments de Catalunya van rebre una notificació de la Delegació del govern espanyol a Catalunya on s'informava els consistoris que la llei del referèndum havia estat suspesa pel TC i que hi havia actuacions judicials en curs.
La defensa de Buch i Lloveras ha recordat també que el Suprem ja va arxivar aquesta investigació contra l'expresidenta de l'AMI, que va declarar a Madrid.
En la seva interlocutòria de processament, Llarena va deixar Lloveras fora de la causa i va dictar el sobreseïment lliure per a ella.
També el Jutjat d'Instrucció número 13 de Barcelona va rebutjar assumir el cas.
El TSJC va admetre a tràmit la querella de la fiscalia, però només per desobediència, i va acordar citar-los a declarar com a investigats, encara que sense fixar una data, a l'espera que la resolució fos ferma.
El febrer passat, quan el magistrat instructor del Tribunal Suprem Pablo Llarena ja havia assumit la causa per rebel·lió contra els líders independentistes, el TSJC li va remetre la investigació sobre Buch i Lloveras, per evitar "resolucions contradictòries" i possibilitar "la investigació i enjudiciament conjunt" del cas relatiu al procés sobiranista.
Però Llarena va rebutjar la seva competència per investigar-la i, a més, va decretar el sobreseïment lliure de Lloveras, que va arribar a declarar a Madrid.
Segons l'exposició raonada que el magistrat instructor de la Sala Civil i Penal del TSJC Jordi Seguí va enviar a Llarena, a les 23.31 hores del 6 de setembre, minuts després d'haver-se aprovat la llei del referèndum al Parlament, Lloveras i Buch van enviar un correu electrònic des de les seves entitats als seus ajuntaments associats on se'ls indicava que podien procedir a confirmar la disponibilitat de locals de votació, i els facilitaven un model de decret d'alcaldia per mostrar el seu suport polític al referèndum.
Tot i la suspensió del referèndum per part del Constitucional, el 10 de setembre Lloveras va enviar un altre correu als associats amb un informe elaborat pel col·lectiu Secretaris, Interventors i Tresorers de l'Administració Local per la Independència (SITxCAT) sobre l'1-O, que concloïa que el dret internacional empararia l'actuació dels funcionaris que desobeïssin el TC i complissin la llei catalana.
El 12 de setembre, Lloveras i Buch van enviar un tercer correu amb el nom de 'Material de campanya pel Referèndum de l'1 d'octubre', que contenia el model de dos cartells de foment de la participació i, en el cas de l'AMI, un que demanava el vot afirmatiu.

Response: L'expresident de l'ACM, Miquel Buch, i l’expresidenta de l'AMI, Neus Lloveras, han comparegut aquest dimarts al TSJC per declarar sobre els tres correus que les seves entitats van enviar als ajuntaments associats de cara al referèndum de l’1 d’octubre. Investigats per desobediència i malversació de fons públics, ambdós han declarat que els correus pretenien escenificar el suport territorial a l'1-O.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Més d'un centenar de treballadors del Consorci de Benestar Social Gironès-Salt s'han concentrat aquest migdia davant de l'Ajuntament de Salt per protestar i condemnar l'apunyalament divendres d'una treballadora de l'ens.
Un home va agredir la dona al mig d'una plaça del municipi i els Mossos el van detenir poc després.
La presidenta del comitè d'empresa, Gemma Martínez, ha denunciat la situació de "vulnerabilitat" dels treballadors socials.
Per això el personal ha acordat un seguit de mobilitzacions i aturades durant tota la setmana i que divendres faran un concentració a la seu de la Generalitat a Girona, però que també es farà a les quatre demarcacions catalanes.
En paral·lel, el Departament d'Afers Socials ja s'ha compromès a elaborar un protocol de riscos per prevenir que es tornin a repetir agressions com aquesta.
Més d'un centenar de treballadors del Consorci de Benestar Social Gironès-Salt i de l'Ajuntament de Salt (Gironès) s'han concentrat aquest migdia davant de l'edifici consistorial per condemnar l'agressió d'una treballadora de l'ens, que aquest divendres va ser apunyalada per un home.
El personal ja va denunciar que l'agressor, que va ser arrestat poc després, havia protagonitzat altres aldarulls.
Els treballadors indiquen que aquesta persona ja havia causat desperfectes a l'edifici del centre obert infantil de Salt llençant pedres i també havia destrossat vehicles del personal.
Segons fonts properes al cas, l'agressor ja va ser denunciat i detingut per aquests fets.
De tota manera, la protesta d'avui ha estat "un punt d'inflexió a un conjunt de mobilitzacions", ha afirmat la presidenta del del comitè d'empresa, Gemma Martínez.
De fet, Martínez ha garantit que des d'aquest dilluns i fins divendres cada dia es reuniran a les portes de l'Ajuntament de Salt a les dues del migdia i pararan durant 15 minuts per protestat contra la situació de "vulnerabilitat" que pateixen els treballadors socials.
Martínez ha explicat que "des de fa dos anys vivim una situació d'augment d'insults i agressivitat" per part d'alguns usuaris dels serveis socials als treballadors.
A més, la presidenta del comitè d'empresa ha assegurat que, a vegades, l'agressivitat que mostren aquests usuaris acaba culminant amb "violència" com va passar aquest cap de setmana amb l'apunyalament d'una de les treballadores del consorci.
Concentracions a tot Catalunya
De cara al divendres, organitzaran una protesta "en clau de país" que es basarà en la concentració a les diferents seus dels serveis territorials de la Generalitat de Catalunya.
La protesta "està oberta a tots els serveis", però especialment enfocada als treballadors dels serveis socials.
Martínez ha assegurat que no poden seguir treballant amb les mateixes neceesitats en matèria de riscos i protecció "que un oficinista", ja que els treballadors socials formen part d'un "col·lectiu de risc".
Reunió amb les administracions per posar solucions
Aquest dilluns al matí, els treballadors ja s'han reunit amb les administracions per començar a abordar el problema.
Martínez ha detallat que la primera trobada ha servit per "traspassar informació" de tot el que havia passat durant el cap de setmana.
A més, els treballadors han aprofitat per demanar "que es revisin tots els protocols de seguretat", així com també un augment de la plantilla al municipi de Salt, perquè es troben desbordats.
A més, la Generalitat també s'ha mostrat oberta a "obrir un espai de diàleg" amb els sindicats i crear "un marc regulador" en què es detallin les "necessitats especifiques en matèria de riscos, salut i protecció".
D'aquesta manera, Martínez creu que seria més senzill crear protocols de seguretat des de les administracions locals i altres ens que evitin situacions de risc.
Davant de les propostes, Martínez ha afirmat que la Generalitat, el Consorci i l'Ajuntament de Salt han mostrat "voluntat" de canviar les coses, però tot i així, estaran pendents per veure "com es tradueix" aquesta "receptivitat".
Per això, s'han emplaçat a "començar a treballar temes" de cara a la setmana que ve.
A la reunió hi ha assistit el secretari d'Afers Socials i Famílies, Francesc Iglesias, i els directors dels serveis territorials a Girona d'Interior, Albert Ballesta, i de Treball, Afers Socials i Famílies, Marta Casacuberta.
En representació del món local també hi ha anat l'alcalde de Salt, Jordi Viñas, i el regidor de Serveis Socials, Ferran Burch.
La víctima evoluciona favorablement
En paral·lel, Gemma Martínez ha comunicat que la víctima que va ser apunyalada "està evolucionant bé".
La presidenta del comitè d'empresa ha avançat que "ja ha sortit de l'UCI", que era una de les coses "que més ens preocupava".

Response: Aquest divendres, una treballadora social del Consorci de Benestar Social Gironès-Salt va ser apunyalada per un home. Un centenar de treballadors de l’ens s’han manifestat davant l’Ajuntament per condemnar els fets i han denunciat que l’agressor, arrestat poc després dels fets, era reincident. El Departament d'Afers Socials s'ha compromès a crear un protocol de riscos per prevenir actes similars.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Dijous el vice-president Oriol Junqueras assistirà a la vista del recurs d’apel·lació presentat pels seus advocats per a revertir la situació de presó incondicional i ser alliberat.
Pablo Llarena, jutge del Tribunal Suprem espanyol que instrueix la causa contra el govern per la proclamació de la República, va decidir el 4 de desembre d’alliberar sis consellers si pagaven una fiança: Raül Romeva, Carles Mundó, Jordi Turull, Josep Rull, Dolors Bassa i Meritxell Borràs.
En canvi, va mantenir empresonats Junqueras i el conseller Joaquim Forn, juntament amb Jordi Sànchez i Jordi Cuixart.
Ara tres magistrats de la sala segona del Suprem decidiran si alliberen Junqueras, que apel·larà al dret de participació política en la condició de diputat elegit en les eleccions del 21 de desembre.
La decisió marcarà les negociacions d’aquests dies entre els partits independentistes per a configurar la nova mesa i la presidència del Parlament de Catalunya, i també per a encarrilar la investidura del president de la Generalitat.
El futur immediat de Junqueras i, en conseqüència, de les pròximes decisions de l’independentisme, és a les mans de tres magistrats: Alberto Jorge Barreiro, Miguel Colmenero Menéndez de Luarca i Francisco Monterde Ferrer.
Jorge, un jutge de tarannà progressista
Alberto Jorge Barreiro és membre de l’associació Jutges per la Democràcia, catalogada de progressista.
Ha estat instructor del cas dels ERO d’Andalusia, pel qual són jutjats els ex-dirigents del PSOE andalús Manuel Chaves i José Antonio Griñán, i del cas del jutge Baltasar Garzón per espionatge de les comunicacions entre encausats per la trama Gürtel i els seus advocats.
També va fulminar la llei Corcuera, que permetia a la policia de fer escorcolls arbitraris si tenia coneixement d’un delicte.
Respecte del cas de Garzón, la Cadena SER va assenyalar un vincle entre Jorge i l’advocat Gonzalo Rodríguez Mourullo, que exercia la defensa de Pablo Crespo, el número dos de la trama Gürtel.
Concretament, Jorge treballava de professor associat de dret penal a la Universitat Autònoma de Madrid, al departament que dirigia Rodríguez Mourullo.
Segons fonts judicials esmentades per la SER, no hi havia res d’il·lícit, però aquesta relació laboral era motiu suficient per a l’abstenció de la causa.
Jorge també va reobrir el cas del general Emilio Alonso Manglano, ex-responsable del CESID (l’actual CNI) per un espionatge telefònic, i ha defensat la despenalització de l’ocupació de pisos.
El 2011 va emetre un vot discrepant en la decisió del Suprem d’impedir a Sortu de presentar-se a les eleccions espanyoles pels presumptes vincles amb ETA.
Colmenero, ex-candidat a la fiscalia general
Després de la mort de l’ex-fiscal general de l’estat espanyol José Manuel Maza, el govern espanyol va nomenar Julián Sánchez Melgar com a substitut.
Tanmateix, els dies previs havien sonat més noms.
Un era el de Miguel Colmenero Menéndez de Luarca.
Colmenero va ser portaveu de l’Associació de Fiscals, de tendència conservadora.
Segons que va informar l’agència EFE abans del nomenament de nou fiscal general, tenia el vist-i-plau de Carlos Lesmes, president del Suprem, i també de Manuel Marchena, president de la sala penal, de la qual forma part.
Així mateix, ha estat ponent del cas dels ERO i va ser un dels jutges que va condemnar Garzón el 2012.
Monterde, ex-vocal del CGPJ a proposta del PP
Francisco Monterde Ferrer va ser vocal del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) a proposta del PP entre el 1996 i el 2001.
Més tard, va ser designat per a investigar la trama Gürtel.
És jutge de la sala penal del Suprem i membre de l’Associació Professional de Magistratura, de caràcter conservador.
Va defensar la doctrina Parot, tombada pel Tribunal Europeu dels Drets Humans, per la qual no s’admetien beneficis penitenciaris per als presos d’ETA.
A més, va ser recusat per Garzón en la causa que s’instruïa contra ell per haver-se declarat competent per a investigar els crims del franquisme.
Entre el 1981 i el 1983, Monterde va ser membre de l’Audiència de Girona.
És l’únic dels tres magistrats que ha treballat al Principat.
Vegeu també

Response: Aquest dijous se celebrarà la vista del recurs d'apel·lació presentat per Oriol Junqueras, que vol revertir la seva situació de presó incondicional. Els magistrats encarregats de decidir el seu futur seran Alberto Jorge Barreiro, Miguel Colmenero Menéndez de Luarca i Francisco Monterde Ferrer. La decisió condicionarà les negociacions per configurar la mesa del Parlament i la investidura del president.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Catalunya Música obre aquest dilluns els actes de celebració del seu trentè aniversari amb un doble objectiu: reivindicar el passat i encarar el futur amb energia renovada.
Durant els propers mesos lluirem la feina feta durant aquestes tres dècades per normalitzar la música clàssica en català a la ràdio, així com el suport de l'emissora pública al sector cultural i la internacionalització dels concerts que es fan al país i que enregistrem cada temporada.
Catalunya Música, lluny del cofoisme, assumeix el repte de reinventar l'emissora en els continguts i formats i de fer-la sostenible econòmicament en un context de canvis profunds dels hàbits de consum musicals, molt marcats pels nous canals de distribució i la digitalització.
És per això que proclamem que, de la mateixa manera que Catalunya Ràdio ha apostat pel lideratge i la recuperació dels nivells de prestigi i rellevància social que tenia històricament, l'emissora de clàssica ha de fer un pas endavant en la popularització i proximitat, amb un llenguatge i to que trenquin estereotips.
Igual que hem llençat l'etiqueta #CatRàdioEsMou, ara diem que #CatMúsicaEsMou perquè l'oferta cultural del grup d'emissores públiques és àmplia i potent, i perquè només des de l'ambició per arribar a la màxima audiència es pot complir la missió de servei públic per promocionar la música i la cultura del (i al) nostre país.
Catalunya Música és des del 2009 això que ara s'anomena una "estructura d'Estat" en la mesura que gràcies a la seva presència a la Unió Europea de Radiodifusió (UER) permet projectar internacionalment un centenar de concerts enregistrats a les principals sales i auditoris de tot Catalunya, molts d'ells amb presència d'obres de compositors catalans i intèrprets del país.
Aquests concerts que Catalunya Música posa en circulació a la UER reben més de 600 peticions de les emissores associades i tenen una audiència potencial, cadascun d'aquests concerts, de 7 milions d'oients.
La UER cobreix Europa i també països associats d'Amèrica i Àsia, i Austràlia.
Els concerts que Catalunya Música distribueix a través d'aquesta potent xarxa d'emissores de ràdio es basen en els criteris de qualitat, territorialitat, recuperació de patrimoni musical i projecció de nou talent.
Catalunya, doncs, figura entre els 20 primers dels 86 països integrants d'aquesta xarxa d'emissores pel que fa a aportació de continguts.
Un concert de la Fundació Victòria dels Àngels –el 10 de maig de 1987 Catalunya Música va començar les emissions amb una actuació de la soprano- serveix aquest dilluns per donar el tret de sortida a la celebració dels 30 anys de l'emissora.
Durant els propers mesos es faran diverses activitats, com concerts, l'edició de discos i accions amb els nostres oients, i durant la temporada 2016-17 l'antena experimentarà una evolució que haurà de desembocar en una nova manera de difondre la música clàssica.
Volem ser propers i aprofundir en la voluntat de servei amb els agents i les institucions culturals, però sobretot aspirem a trobar la fórmula màgica per apropar i popularitzar la música clàssica entre nous públics i l'audiència més jove.
No és una aspiració menor, però entenem que Catalunya Música hauria d'ampliar l'audiència -actualment tenim 50.000 oients fidels, segons els últims estudis difosos- i créixer en el consum digital, que se situa al voltant de les 20.000 reproduccions mensuals.
Si #CatRàdioÉsCultura i #CatMúsicaEsMou, aquestes xifres haurien de créixer a partir d'aquesta temporada.
La nova direcció de Catalunya Ràdio s'ha compromès des de la seva arribada amb l'obtenció d'ingressos per poder tancar l'actual exercici pressupostari sense dèficit i evitar algunes mesures que semblaven ineludibles.
En aquest sentit, la celebració dels 30 anys de Catalunya Música ha permès arribar a un acord amb la Fundació Bancària la Caixa amb motiu de l'aniversari de l'emissora.
És per aquest motiu que agraïm la implicació i sintonia aconseguida amb el seu director general, Jaume Giró, des del moment en què vam exposar la voluntat de rellançar Catalunya Música, així com la presència del president de la Generalitat, Carles Puigdemont, en el concert d'aniversari de l'emissora organitzat per la Fundació Victòria dels Àngels.
Una commemoració de tres dècades d'emissions diàries, totes les hores del dia, tots els dies de l'any, mereix també un agraïment i felicitació als treballadors de Catalunya Música, que han fet d'aquest projecte apassionant gairebé una aposta i un compromís vital.
Però el principal agraïment és amb els oients que han establert un vincle emocional amb Catalunya Música al llarg d'aquests anys, i que el continuaran conservant a través de la FM, la web, l'aplicació mòbil o les xarxes socials.
A tots i cadascun d'ells, moltes gràcies per formar part de la família de Catalunya Música.

Response: Catalunya Música, en el seu trentè aniversari, s'ha posat com a objectiu reinventar l'emissora tant en els seus continguts com en el seu format, a més d'augmentar els seus ingressos per ser sostenible econòmicament. Un altre dels seus objectius és apropar la música clàssica a més gent, especialment al públic més jove.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Alguns dels objectes i substàncies intervingudes per la policia.
Foto: CNP.
La policia estatal ha desarticulat una banda de narcotraficants que operava a la Costa Brava i es dedicava a distribuir cocaïna i marihuana a diverses poblacions del litoral gironí.
Els narcotraficants amagaven i tractaven la droga a tres domicilis de Sant Antoni de Calonge i Palamós (el Baix Empordà), un dels quals havien convertit en un complet laboratori de cocaïna.
Hi ha nou detinguts i la policia els ha intervingut 4,3 quilos de cocaïna, 50 plantes de marihuana i 500 grams de cabdells de la mateixa droga, tres vehicles, una pistola de fogueig, 11.000 euros i diferents eines per manipular i tractar les substàncies, entre d'altres objectes.
Les investigacions es van iniciar després d'una operació policial que va acabar aquest estiu amb la detenció d'onze persones i el comís de 500 quilos d'haixix a un grup de narcotraficants que operava a Barcelona i Girona.
Arran del desmantellament d'aquest grup, la policia estatal va continuar estirant del fil i ha detingut nou persones més a la Costa Brava.
Es tractaria d'una ramificació d'aquella banda que actuava de manera paral·lela a la Costa Brava i es dedicava a la distribució de cocaïna i marihuana a diferents poblacions del litoral gironí.
Agents de la policia estatal, en col·laboració amb la Policia Local de Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà), han estat els encarregats de desarticular aquesta banda.
Els agents han descobert que la banda amagava i tractava les substàncies a tres domicilis de Sant Antoni de Calonge i Palamós (Baix Empordà).
Els narcotraficants fins i tot havien convertit un d'aquests domicilis en un complet laboratori de cocaïna.
Vuit dels nou detinguts són de nacionalitat colombiana i també hi ha implicat un home de nacionalitat espanyola.
Els agents els han intervingut 4,3 quilos de cocaïna, 50 plantes de marihuana i 500 grams de cabdells, tres vehicles, una pistola de fogueig, 11.000 euros i diferents eines per tallar la droga, entre d'altres objectes.
Un laboratori completament equipat
Segons la policia, el grup desarticulat estava perfectament organitzat i disposava de tres domicilis des d'on operava.
Un d'aquests es trobava a Sant Antoni de Calonge i s'havia habilitat com a laboratori destinat al processament, adulteració i tractament dels estupefaents.
Des d'allà, les drogues sortien totalment preparades per a la seva venda i distribució.
En aquest habitatge, la policia va trobar cinc quilos de substàncies per tallar la droga i diverses eines i instruments per tractar-la, així com una instal·lació elèctrica imprescindible per fer funcionar totes aquestes eines.
En aquest registre també van comissar 800 grams de cocaïna i 500 grams de cabdells de marihuana.
En un dels domicilis de Palamós, concretament al traster de l'aparcament, van trobar amagats entre diferents objectes fins a 3,5 quilos de cocaïna ja processada, a punt per ser venuda.
En el tercer domicili, també a Palamós, es van trobar 50 plantes de marihuana.
Estructura jerarquitzada
Dels nou detinguts, set homes i una dona són de nacionalitat colombiana i el novè membre és un home de nacionalitat espanyola.
La banda disposava de tres vehicles i una moto per poder-se desplaçar a les diverses poblacions on distribuïen la droga.
Segons la policia, la seva estructura jeràrquica establia diversos esglaons en l'organització del grup.
Hi havia un màxim responsable i, a banda, hi havia els membres que s'encarregaven de transportar les substàncies, d'altres que les processaven i, finalment, els que les distribuïen a llocs públics o a zones d'oci.
Entre els efectes intervinguts, a part de la droga, també hi ha una pistola de fogueig, 11.000 euros i fins a deu telèfons mòbils diferents, usats aleatòriament per despistar a la policia.
Els detinguts han estat posats a disposició judicial i el jutge ha decretat presó provisional per a tota la banda.
Estan acusats dels delictes de pertinença a organització criminal i tràfic d'estupefaents.

Response: Nou detinguts, vuit d'ells de nacionalitat colombiana, a la Costa Brava després d'una operació policial per a desarticular una banda de narcotràfic que operava a tres domicilis de Sant Antoni de Calonge i Palamós. Es van requisar cocaïna, plantes de marihuana, vehicles, una pistola de fogueig i 11.000 euros, entre d'altres. Un dels pisos l'havien convertit en un laboratori d'estupefaents.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Comissions Obreres ha alertat que el 45% d'estrangers que treballen al servei domèstic, la majoria dones ateses al Centre d'Informació per a Treballadors Estrangers (CITE), ho fan de forma irregular.
En total, el sindicat calcula que hi ha unes 170.000 persones que treballen de forma submergida en un sector que dóna feina a 700.000 persones a Catalunya, un "gran nombre" de les quals estan "obligades" a treballar "en situacions de semi-esclavatge", segons el director del CITE, Carles Bertran.
Per això, Bertran ha reclamat al futur govern espanyol que signi el conveni de la OIT, pendent des de 2012 i signat per 5 països de la UE, per "regularitzar" la situació d'aquest col·lectiu.
"És absolutament necessari.
El motiu per a no ratificar-ho no és la falta de govern sinó la manca de voluntat política d'assumir-lo", ha reblat.
La memòria del primer semestre de 2016 del CITE apunta el pes del sector del servei domèstic i de cura de les persones com a sector d'ocupació de dones estrangeres, que dóna feina al 41% de persones ateses, el 92% de les quals són dones.
D'aquestes, el 45% ho fa de forma irregular.
En aquest sentit, Bertran ha reivindicat "valorar i dignificar" la situació d'aquest col·lectiu, que passaria per la signatura "immediata" del conveni de la OIT per "equiparar" els drets del sector "a la resta de treballadors".
"Canvi radical" en les polítiques migratòries
El sindicat també ha constatat, un any més, "els efecte negatius" de la legislació d'estrangeria "més pensada per contrarestar fluxos de mà d'obra en moment de creixement econòmic que no pas en situacions de crisi de llarga durada", ha subratllat el també responsable de Migracions de CCOO.
Segons Bertran, cal "un canvi radical" en les polítiques migratòries que passi del "control de fluxos migratoris" a la concepció de "drets de ciutadania".
"Necessitat" de millorar la burocràcia
Segons Bertran, la memòria també reitera les "dificultats" dels estrangers per regularitzar la seva situació.
Per això, el director del CITE ha reclamat "garantir un accés àgil" a l'administració per resoldre les tramitacions perquè això "afecta al procés laboral i d'integració" dels estrangers.
"La segregació legal implica segregació social, econòmica i habitacional", ha remarcat.
Increment de persones irregulars, de l'atur i manteniment del treball irregular
Malgrat que les dades "no es poden extrapolar al conjunt de Catalunya", la memòria del CITE observa que en el primer semestre de l'any hi ha hagut un increment de persones ateses sense papers d'un 1,4%, arribant al 44,7% i vinculat a "les dificultats de moltes persones per renovar les seves autoritzacions" a causa de la crisi, ha explicat Bertran.
En aquest sentit, el Marroc és el primer país en el total d'irregulars seguit de Veneçuela, Hondures, Colòmbia i Bolívia.
També es manté el creixement de la desocupació entre el col·lectiu d'atesos i es passa del 49% l'any passat al 47% al 2016, amb un lleu increment del percentatge d'homes que no treballen, que passa del 57% al 58%.
Tanmateix, es manté el percentatge de treball irregular (disminueix un 0,6%) i se situa en el 55,1% dels atesos.
Per països afecta especialment Hondures, Bolívia, Marroc i Colòmbia i afecta especialment les dones i el sector del servei domèstic, el 45% del total.
Creix el nombre de consultes
La memòria apunta que durant els primers sis mesos de l'any, les 33 oficines del CITE de Catalunya han atès 6.442 estrangers, un 12,5% més que l'any anterior.
També han crescut un 24% el nombre de visites i un 22% el nombre de consultes.
El Marroc (14%), Bolívia (8%), Colòmbia (6%), Hondures (6%) i Veneçuela (5,1%) són els cinc primers països per nombre de persones ateses.
Tanmateix, un 50% del total d'atesos provenen de Llatinoamèrica.
Les principals consultes s'han fet per renovació d'autoritzacions de residència, per targetes comunitàries, l'arrelament social o les renovacions de les autoritzacions de treball i reagrupament familiar.
Una tipologia de consulta que es manté respecte al mateix període de l'any anterior.
La memòria també apunta que es manté el nombre de dones ateses, amb un 58% del total d'atesos.

Response: Gairebé la meitat dels treballadors estrangers del sector domèstic, la gran majoria dels quals són dones, ho fan de manera irregular. Carles Bertran, director del Centre d'Informació per a Treballadors Estrangers (CITE), ha advertit de la importància de regularitzar la situació d'aquests treballadors, on hi treballen 170.000 persones a Catalunya de forma irregular.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Una maqueta de pisos en un estand expositor del saló Barcelona Meeting Point.
Foto: Esther Romagosa.
El secretari d'Estat d'Infraestructures, Rafael Catalá ha inaugurat avui la 17a. edició del Barcelona Meeting Point, destacant en el seu discurs que confiava que la construcció tornés "a ocupar una part important de l'economia espanyola", i situant el mercat del lloguer i la rehabilitació d'habitatges com els principals nínxols de creixement per aconseguir-ho.
Ha afirmat que ja hi ha indicadors econòmics que apunten a una certa estabilitat i recuperació del sector com per exemple la inversió estrangera en immobles espanyols, que en el segon trimestre ha estat de més de 6.000 milions d'euros, una xifra, ha dit, que duplica la del 2010.
Catalá ha celebrat que el saló arribi ja a la seva 17a edició "és un bon indicador de la importància i la qualitat del certamen" ha dit, tot destacant que aquest igual com el sector han sabut, al seu parer, "adequar-se a les circumstàncies, tant de bonança com de crisi".
I passats ja cinc anys de crisi, el número dos de Foment s'ha mostrat optimista "sembla que entrem en una nova situació d'estabilitat i recuperació" o almenys així ho indiquen alguns indicadors econòmics, ha afegit.
En aquest sentit ha destacat algunes dades com per exemple l'increment d'un 12% de les compra i venda d'immobles a Catalunya en el segon trimestre d'aquest any o la tendència a l'alça de la inversió estrangera en el conjunt d'immobles espanyols.
En aquest sentit, ha remarcat que la xifra va superar els 6.000 milions d'euros entre abril i juny d'aquest any, una xifra que gairebé duplica a la registrada durant el mateix període del 2010.
També ha donat la dada que encara hi ha 700.000 habitatges de nova construcció buits al conjunt de l'Estat.
Català ha afirmat que el govern espanyol està implementant mesures i lleis - com la de flexibilització del lloguer o la llei de rehabilitació- per afavorir la recuperació del sector i que la seva aposta és que "el sector immobiliari torni a ocupar una part important de l'economia espanyola".
En aquest sentit, ha destacat els mercats del lloguer i la rehabilitació de pisos com dos nínxols potencials de creixement.
El secretari d'Estat d'Infraestructures ha reconegut que cal posar més dedicació i esforç en el mercat de rehabilitació i ha destacat que actualment a Espanya hi ha 6,5 milions d'immobles de més de 50 anys d'antiguitat i que del total de 26 milions d'habitatges actuals, el 50% tenen més de 30 anys d'antiguitat.
Catalá ha inaugurat la 17a edició del Barcelona Meeting Point (BMP) que se celebra fins diumenge a la Fira de Barcelona, juntament amb l'alcalde de Barcelona, Xavier Trias, el delegat especial de l'Estat al Consorci de la Zona Franca, Jordi Cornet, i el president del saló, Enric Lacalle, entre d'altres.
Un BMP amb els ulls posats als inversors xinesos
Una dissetena edició del BMP que ha obert portes amb els ulls posats als inversors i agents immobiliaris xinesos, principal novetat d'aquest any.
De fet, captar inversors estrangers és un dels objectius del saló per dinamitzar el sector, per això enguany s'ha decidit donar una presència destacada a la Xina, després de l'èxit de l'experiència amb Rússia que el certamen ve repetint des de fa cinc anys.
El Barcelona Meeting Point 2013 compta doncs amb dues àrees exclusives per posar en contacte les empreses immobiliàries espanyoles amb inversors i agents de la propietat de la Xina i Rússia, els dos principals països que actualment ja estan invertint en l'immobiliari espanyol, a més d'una trentena d'operadors immobiliaris internacionals més.
També en aquesta ocasió, el certamen presenta una nova aplicació "BMP365" per a professionals del sector perquè puguin oferir la seva cartera d'immobles els 365 dies de l'any.
Aquesta aplicació per a mòbils i tauletes només serà per a venedors professionals, en cap cas per a particulars, i els seus preus oscil·len entre 300 i els 900 euros.
Una altre de les novetats destacades d'enguany és el Congrés Internacional de Fons d'Inversió, que comptarà amb la participació dels principals fons internacionals, dins del Simposium Internacional de BMP.
El Saló també tindrà un clúster d'Inversors i un clúster d'Espais Productius.
El secretari d`Estat d`Infraestructures, Rafael Catalá, durant la visita inaugural de la 13a edició del Barcelona Meeting Point.
Foto: Esther Romagosa

Response: Com a motiu de la 17a edició del Barcelona Meeting Point, Rafael Català, secretari d'Estat d'Infraestructures, ha dit que confia en que el sector de la construcció torni a ser important per a l'economia espanyola, i s'ha mostrat optimista amb els indicadors econòmics que semblen indicar una certa recuperació del sector, destacant l'increment de la inversió estrangera en immobles espanyols.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
Una millora del mercat laboral, incloure la perspectiva de gènere en el sistema, tenir en compte el factor migratori, fomentar polítiques de natalitat i complementar les pensions amb la renda garantida de ciutadania són algunes de les solucions que la Taula del Tercer Sector proposa per reformar l'actual sistema de pensions de l'estat espanyol i garantir-ne la viabilitat.
Aquest dimarts, la Taula ha presentat un estudi al voltant de les febleses d'aquest sistema a partir del qual demana als grups polítics i agents socials una reforma en base a ''solucions duradores'' que permeti a les futures generacions envellir ''amb dignitat''.
Amb l'informe El sistema de pensions a Espanya.
Les febleses d'un model que urgeix una solució immediata, elaborat per la periodista Natàlia Vila, la Taula del Tercer Sector ha analitzat l'evolució del sistema de pensions els darrers anys, quan la crisi econòmica ha posat de manifest la seva debilitat.
Segons les dades recollides al dossier, les pensions són la principal font d'ingressos dels majors de 65 anys i en les llars on el cap de família és major de 70 anys, representen el 90% de les rendes disponibles.
Amb la situació econòmica dels darrers anys a l'estat espanyol, on s'han donat menys sous a causa dels alts nivells d'atur i sous més baixos, i la precarietat del mercat de treball, els ingressos per cotitzacions han disminuït considerablement, mentre que el número les persones que han arribat a l'edat de jubilació s'ha disparat, un equilibri que, segons Vila, fa insostenible el sistema actual.
De fet, es calcula que el 2002, l'Estat destinava 66.400 milions d'euros cada any a pagar les pensions, una xifra que el 2016 ja era de 135.500.
Per això, Vila ha alertat que el model està tensat i que cal posar-hi solucions per garantir-ne la sostenibilitat.
Segons la Taula del Tercer Sector, cal que els polítics facin ''polítiques valentes''.
Així ho ha manifestat la presidenta de la Taula, Francina Alzina, que ha assegurat que la solidaritat entre generacions ''té un futur molt negre''.
Qualifica de ''pedaços'' les solucions que s'han anat posant sobre la taula i per això demana als partits que deixin de banda els interessos electoralistes per poder redefinir un sistema ''pilar'' de l'estat del benestar.
Vila ha detallat que un dels problemes del sistema espanyol rau en la taxa de substitució, és a dir, el percentatge de salari que es rep a partir de la jubilació, que el 2013 era del 80%, molt per sobre de la mitjana d'alguns països de la UE o l'OCDE que és entre el 58 o el 53%.
Les previsions europees alerten que aquesta taxa anirà a la baixa i que el 2060, serà del 48,6%.
Per aquest motiu, la Taula del Tercer Sector fa propostes als governs basades en la millora del mercat de treball i laboral.
Així, demana que s'acabi amb la precarietat i es consolidi un increment de salaris que impliquin cotitzacions més altes i, per tant, ingressos més grans per part de l'Estat.
També aposta per les polítiques que fomentin la natalitat i que afavoreixin la conciliació laboral i familiar per revertir les taxes actuals.
En una línia similar, demanen que s'asseguri la plena inclusió dels treballadors immigrants com una oportunitat per al país, i a la vegada, reclama que els governs català i espanyol arribin a una ''entesa'' perquè la RGC pugui ser compatible amb altres pensions, afavorint així, complements a les pensions més baixes.
Bretxa de gènere també per a les pensions
Vila ha alertat també que el sistema actual de pensions, on la quantitat percebuda depèn de les cotitzacions al llarg de la vida laboral, perpetuen les desigualtats un cop superada l'edat de jubilació.
Es calcula que les dones cobren de mitjana un 34% menys de pensió que els homes perquè històricament han treballat menys que els homes i en feines pitjors.
Vila ha assenyalat que el sistema no és pròpiament discriminatori però sí que perpetua ''la bretxa'' d'una manera encara més gran que la dels salaris actuals, i per tant, no corregeix els problemes del mercat laboral i ''les diferències es mantenen''.
Per això, es demanen mesures que solucionin aquesta situació i propiciïn un canvi de tendència per a les generacions futures.

Response: La Taula del Tercer Sector ha elaborat un informe analitzant quina ha estat l'evolució del sistema de pensions de l'estat espanyol i quina és la seva situació actual. L'informe conclou que cal fer una reforma urgent del sistema degut, entre d'altres factors, als alts nivells d'atur, els sous baixos, la precarietat del mercat i la major quantitat de persones jubilades.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
El sector del cava i vi escumós ha celebrat que els Estats Units hagi anunciat aquest dissabte que finalment no se'ls aplicaran nous aranzels i ho ha qualificat de "molt bona notícia".
Tot i així, en declaracions a l'ACN les associacions sí que han lamentat la "incertesa" que han viscut durant els darrers mesos, des que al desembre l'executiu nord-americà va anunciar un increment aranzelari que afectava al cava i als vins d'altra graduació -per sobre dels 14o-.
Part del sector, però, ha demanat estar "alerta", com és el cas de la patronal Pimecava, que ha augurat que "d'episodis com aquests en passaran molts" i cal, per tant, "estar preparats".
El president de la patronal Pimecava, Pere Guilera, ha assegurat que l'anunci és "una bona notícia", tot i que s'ha mostrat previngut.
"Porta implícita una mala notícia, que és aquest món tan volàtil: avui és una bona notícia però no sabem què passarà d'aquí a quinze dies", ha avisat.
Guilera, a més, ha anat més enllà i ha advertit que "d'episodis com aquest en passaran molts".
Per al president de la patronal, aquesta situació es podria tornar a donar tant al sector del cava català com en altres països i sectors i ha demanat a tots els empresaris "reaccionar de forma tranquil·la".
Així, ha assegurat que s'ha d'estar "preparat per tots els escenaris" i que cal "tenir imaginació" davant de "governants inestables i de conflictes globals i econòmics brutals".
"És una bona notícia, està bé i estem contents, però alerta, perquè coses com aquestes en passaran i en patirem les conseqüències", ha augurat.
A més, Guilera ha atribuït la inestabilitat a les noves tecnologies.
"Anys enrere la cosa era més tranquil·la, però avui en dia amb un cop de tuit es pot embarrancar tot", ha lamentat.
La Confraria del Cava, en una línia similar, també ha dit que es tracta d'una "bona" notícia i ha reconegut que tot el sector estava "molt preocupat" per la possibilitat que els aranzels poguessin arribar fins al cent per cent, com s'havia plantejat.
"Han estat uns mesos d'incertesa per a tots", ha admès el seu president, Eduard Sanfeliu, que ha remarcat que estaven "a l'expectativa" des del desembre, quan es va anunciar la mesura.
Sanfeliu ha explicat que si s'haguessin incrementat els aranzels hauria suposat "un greuge comparatiu" per als productors europeus i es "penalitzaria" el seu producte, que probablement hauria vist caure les seves vendes.
Una mesura "sense gaire sentit"
Per la seva banda, el gerent de l'Associació de Viticultors i Elaboradors Corpinnat, Jaume Mata, també ha celebrat aquest canvi de rumb d'EUA.
"Era el que esperàvem que passés", ha explicat, i ha afegit que era una mesura "que no tenia gaire sentit" perquè, al cap i a la fi, també perjudicava el consumidor nord-americà.
Així, Mata ha explicat que per una banda impedia al ciutadà nord-americà adquirir aquest producte i per l'altra era un perjudici per al sector dels vins, que ha apuntat que "ja esta prou castigat".
A més, Mata ha volgut remarcar el cas específic de Corpinnat i ha explicat que, en vendre vins escumosos de qualitat, el preu de venda és més alt que el de la mitjana.
Per tant, ha dit que si l'aranzel és percentual com més elevat és el preu més car surt al consumidor, per la qual cosa hi havia el risc de perdre moltes vendes.
Això, a més, ha assenyalat que també hauria "penalitzat" la pagesia i els productors de raïm, que haurien disminuït vendes i segurament haurien vist baixar el preu del raïm.
Amenaça aranzelària
Aquest dissabte l'United States Trade Representative ha informat que l'Oficina del Representant del Comerç Exterior ha decidit finalment no incrementar per sobre del 25% la taxa d'aranzels addicionals que s'aplica actualment als productes no aeronàutics, com s'havia plantejat a finals del 2019.
Això, per tant, ha deixat fora de perill el cava i els vins escumosos, que veien en risc el seu producte.
L'amenaça del president nord-americà, Donald Trump, de taxar al cent per cent els productes agroalimentaris europeus venia com a represàlia per les subvencions de la UE a l'aeronàutica Airbus.
Sí que es manté, però, la taxa del 25% per a l'oli, el formatge i la majoria de vins, que està en vigor des de l'octubre.

Response: Finalment, els Estats Units no aplicaran nous aranzels al sector del cava i els vins d'altra graduació, després que al desembre van anunciar que els incrementarien. El sector celebra aquesta notícia, tot i que volen estar alerta perquè, degut a la situació volàtil i canviant actual, no està clar el que pot passar.


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
L'escriptor Andrés Barba (Madrid, 1975) ha guanyat el 35è Premi Herralde de Novel·la amb l'obra 'República luminosa', mentre que 'La extinción de las especies' de Diego Vecchio (Buenos Aires, 1969) ha estat l'obra finalista del guardó convocat per Anagrama i que s'ha donat a conèixer aquest dilluns.
'República luminosa', novel·la guanyadora, relata com va afectar l'aparició de 32 nens violents a la petita ciutat tropical de San Cristóbal i tracta sobre la innocència salvatge, com han destacat des del jurat.
El jurat del premi està format per Gonzalo Pontón Gijón, Marta Sanz, Jesús Trueba, Juan Pablo Villalobos i l'editora Silvia Sesé, i la dotació és de 18.000 euros.
En total, s'han rebut 626 originals i n'han passat a la votació final, cinc.
Es preveu que les dues novel·les es publiquin el 29 de novembre.
A la presentació de la novel·la de Barba s'han fet diferents referències a l'obra de Joseph Conrad, autor d''El cor de les tenebres' (1902),.
Ell mateix ha explicat que la novel·la neix d'una traducció "monumental" que va fer amb la seva dona dels relats complets de Conrad de 2.500 pàgines.
"Conrad és un autor molt difícil, però envolupa i aquesta música de Conrad està a l'origen del llibre amb l'escenari i la seva escenografia".
Una escenografia ubicada a una ciutat tropical al costat d'un gran riu i una selva enorme.
Com les novel·les de Conrad, ha explicat, el context "té una presència espiritual i a vegades és lluminosa i imponent sobre el què passa al lloc".
També ha apuntat que hi està present la discussió de Conrad sobre "on estan els límits de la civilització i on comença la barbàrie".
A l'origen de la novel·la també hi ha un documental que el "va tornar boig" de Polònia i que tracta sobre uns nens que viuen al metro de Rússia, alguns d'ells drogoaddictes i delinqüents.
Li va interessar el documental per veure com és una república infantil i com les persones que passaven per aquell lloc no tenien eines per comunicar-se amb ells.
"Hi ha un lloc de la infantesa que no es pot mirar des de la civilització sense posar en compromís una visió idealitzada i ridícula del món infantil" i aquesta idea, ha afegit, "està al cor del llibre".
"Estem acostumats a esperar que els nens siguin el que s'espera d'ells".
Barba creu que és una novel·la realista i ha indicat que està escrita en un to de crònica i això li permet jugar amb molts tons de coses que havien passat a la comunitat a partir de l'episodi amb els 32 nens.
De fet, la novel·la és una reconstrucció de totes les veus sobre com "una comunitat ha intentat encaixar dialècticament un episodi que està al marge de la realitat" i sobre "la seva visió de la infantesa".
Un dels protagonistes de la novel·la narra els una crònica sobre els fets que van succeir sobre aquests 32 nens 20 anys endarrere.
Barba es va donar a conèixer l'any 2001 amb 'La hermana de Katia' (finalista del Premi Herralde).
A Anagrama també ha publicat 'La recta intención' i 'Ha dejado de llover' (Premio Nord-Sud), i cinc novel·les més 'Ahora tocad música de baile', 'Versiones de Teresa' (Premi Torrente Ballester), 'Las manos pequeñas', 'Agosto, octubre' i 'En presencia de un payaso'.
També és autor de 'Muerte de un caballo' (Premio Juan March), els assajos 'Caminar en un mundo de espejos', 'La ceremonia del porno' (escrita amb Javier Montes i guanyador del Premi Anagrama d'Assaig) i 'La risa caníbal', el llibre de poemes 'Crónica natural' i, en col·laboració amb el pintor Pablo Angulo, 'Libro de las caídas' i 0Lista de desapariciones'.
Ha publicat com a traductor versions d'autors como Herman Melville, Henry James, Joseph Conrad i Thomas De Quincey.
'La extinción de las especies'
Diego Vecchio ha remarcat que a 'La extinción de las especies' es va basar en la darrera obra no finalitzada del francès Gustave Flaubert, que tractava sobre dos persones que es dediquen a estudiar totes les ciències possibles i cada vegada que intenten dedicar-se a una ciència fracassen.
Vecchio ha explicat que la seva nova novel·la és una història natural en farsa dels museus.
"El que em va interessar a partir de Flaubert és la relació que pot tenir la literatura amb una cosa exterior a ella com és la ciència".
El protagonista del llibre 'La extinción de las especies' és un museu que es converteix en museus de diferents categories.
Després, ha afegit, hi ha personatges però això depèn de la tipologia del museu.
L'escriptor argentí és narrador, assagista i traductor.
Ha publicat 'Historia calamitatum' (2000), 'Egocidios: Macedonio Fernández y la liquidación del Yo', (2003), 'Microbios' (2006) i 'Osos' (2010).

Response: El 35è Premi Herralde de Novel·la ha sigut exitós, amb 626 originals rebuts. El guanyador d'aquesta edició ha estat Andrés Barba amb la seva novel·la "República luminosa", que tracta sobre la innocència salvatge de 32 nens violents que 20 anys enrere van aparèixer a San Cristóbal i està inspirada per l'obra de Joseph Conrad, "El cor de les tenebres".


Instruction: Sintetitza el text següent:

Context:
La jutgessa de l’Audiència espanyola Carmen Lamela ha traslladat la tota la causa contra els consellers del govern empresonats al Tribunal Suprem espanyol, a petició del jutge Pablo Llarena, que porta el cas contra la presidenta de parlament, Carme Forcadell, i els membres de la mesa encausats.
Lamela també demana d’acumular al Suprem la causa que ella mateixa portava contra el president d’Òmnium, Jordi Cuixart, i l’ex-president de l’ANC i candidat de Junts per Catalunya, Jordi Sànchez, que fa més d’un mes que són empresonats, i encara la causa contra el major dels Mossos d’Esquadra Josep Lluís Trapero i la intendent Teresa Laplana.
En l’informe que ha enviat al Suprem, Lamela diu que cal acumular les causes ‘perquè s’investiguen els membres d’una complexa organització en què cadascú compleix una funció per aconseguir la secessió de Catalunya i la seva proclamació com a república independent’.
La jutgessa diu que els delictes de què són acusats són connexos i si s’escindís la causa es dificultaria la investigació conjunta dels fets.
Els arguments de Lamela
Una volta enviat l’informe, el magistrat del Suprem haurà de manifestar si agafa tota la causa i l’acumula a la que ja porta contra els membres sobiranistes de la mesa.
Tindrà damunt la taula també el criteri de la fiscalia, que, segons s’ha fet públic aquests últims dies, és contrari a aquest trasllat de la causa i demana que la mantingui l’Audiència espanyola.
La diferència de criteri entre l’Audiència i el Suprem sobre les mesures preventives és clara: Lamela va dictar empresonament incondicional per a Sànchez i Cuixart i per als consellers del govern; en canvi, Llarena va deixar anar Forcadell i els membres de la mesa sota fiança.
A l’informe que ha fet arribar al Suprem espanyol, Lamela insisteix en els criteris amb què va justificar les ordres de presó incondicional.
Segons la jutgessa, tots els investigats formen part d’una ‘organització’ que des del 2015 ha desplegat ‘una premeditada estratègia perfectament coordinada’ amb un ‘repartiment de papers entre autoritats governamentals, parlamentàries i civils’.
Aquesta argumentació li permet de decantar-se per l’acumulació de les causes: ‘La investigació s’ha de fer conjuntament i en un únic procediment per poder determinar i valorar amb coherència convenient la participació concreta de cadascuna de les persones investigades i els delictes en què cadascú pot haver incorregut.’
La jutgessa insisteix a dir que actuaven amb un propòsit compartit i d’acord amb un ‘pla comú’ i amb un ‘repartiment de tasques i responsabilitats’ per aconseguir la ‘secessió’ de Catalunya alterant ‘l’organització política de l’estat, i amb això la forma de govern, amb clara contravenció de l’ordre constitucional i estatutari’.
Segons ue diu en l’informe, aquesta organització és integrada pels ‘membres del govern, els presidents de l’ANC i Òmnium, assessors i ideòlegs, a més de la policia autonòmica i l’actuació de determinades persones del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (CTTI) i de les persones vinculades al Diplocat’.
Segons la jutgessa, el pla es va desplegar basant-se en un ‘marc legislatiu inconstitucional, la convocatòria d’un referèndum –desdenyant els pronunciaments del TC– i la declaració d’independència’.
I afegeix: ‘Mentre les tasques parlamentàries s’orientaven a aprovar una normativa en què es poguessin fonamentar i tenir una aparença de legalitat les diferents etapes del procés de desconnexió, la missió dels líders d’associacions independentistes com ANC i Òmnium era mobilitzar les masses per crear en la ciutadania un sentiment de rebuig a les institucions espanyoles i els poders de l’estat i, doncs, propiciar i justificar la desobediència de la societat a les ordres emanades cap a ells per propiciar, quan fos necessari, la mobilització social per donar suport a la consecució dels plans secessionistes.’
Torna a parlar de ‘congregacions tumultuoses’, que volien, diu, impedir l’execució de les resolucions judicials, on l’ANC i Òmnium ‘van actuar com a braç civil de l’aixecament afavorit per les autoritats del govern, ajudant a fer mobilitzacions com les que van tenir lloc els dies 20 i 21 de setembre i 1 d’octubre’.
Acusa els Mossos d’haver espiat la Guàrdia Civil
Segons la jutgessa, els Mossos van tenir un paper ‘d’especial rellevància’ per assegurar l’èxit del procés cap a la declaració d’independència.
‘Resultava essencial disposar de la capacitat investigadora i intimidadora dels Mossos d’Esquadra, cos policíac integrat per més de 17.000 efectius, amb el potencial efecte coercitiu que representaven’, assegura.
La jutgessa conclou que els Mossos van ser posats al servei dels interessos independentistes ‘en la realització d’actuacions d’espionatge als membres de la policia i la Guàrdia Civil i accions de vigilància i contravigilància a membres de l’organització que eren seguits i vigilats durant les investigacions judicials’.

Response: Carmen Lamela, jutgessa de l’Audiència espanyola, ha traslladat al Tribunal Suprem les causes contra els presos polítics, Jordi Cuixart, Jordi Sànchez, Josep Lluís Trapero i Teresa Laplana, demanant així que s'acumulin totes aquestes causes i que s'investiguin de manera conjunta. Ho ha argumentat afirmant que tots ells tenien un objectiu comú: la declaració d'independència per Catalunya.