Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El candidat del PSC a les eleccions del 14-F, Salvador Illa, ha afirmat que JxCat i ERC “s’han omplert la boca de patriotisme” i que, en canvi, “no han fet més que debilitar els serveis públics” des del govern.
Illa ha dit que els socialistes han defensat “la bandera de la sanitat pública, l’educació pública o les pensions” mentre “d’altres perdien el temps amb debats identitaris, buscant el focus mediàtic o atiant la crispació”.
El cap de llista socialista, que ha criticat les “retallades dels governs independentistes”, s’ha compromès a invertir més recursos econòmics i humans en els serveis públics.
Ha retret a l’executiu la seva “llista d’incompliments” i que, al seu parer, no hagi impulsat cap proposta que hagi millorat la vida dels catalans.
Illa ha lamentat que Catalunya porta “deu anys de retallades sostingudes” que han deteriorat els serveis públics i han fet augmentar les desigualtats.
Tot plegat s’ha vist “agreujat” per la covid-19.
El candidat ha demanat que des del govern se centri a partir del 14-F en millorar la salut, l’educació i les polítiques socials després d’anys de “prioritats equivocades”.
Ha acusat ERC i JxCat d’haver estat “buscant una sortida que implica aïllar-nos del món” i “han restat energies on havien d’estar concentrades”.
En un acte de campanya dedicat als serveis públics, la candidata Assumpta Escarp ha criticat que JxCat i ERC han estat “més preocupats per les infraestructures d’estat que per l’estat de les infraestructures sanitàries”.
I ha lamentat que la ciutadania ha perdut serveis en l’àmbit de la salut, que han augmentat les llistes d’espera i que els professionals han vist com la seva feina es precaritzava.
Esther Niubó, que també repeteix a les llistes del PSC, ha dit que el govern no ha fet una aposta per l’educació i que Catalunya lidera les classificacions en abandonament prematur i segregació educativa.
El candidat Raül Moreno ha carregat contra l’executiu per no haver actuat prou en polítiques socials.
A tall d’exemple, ha dit que hi ha més de 20.000 persones que estan a l’espera d’una plaça per a una residència de gent gran i que més de 75.000 persones amb dret a rebre prestació per dependència no l’estan rebent.
Els socialistes es comprometen a avançar cap al 6% d’inversió en educació que marca la Llei d’Educació de Catalunya (LEC).
Illa vol fer de l’etapa educativa de 0-3 anys un servei públic universal, amb més places públiques.
I ha criticat que el Govern ha tingut un compromís “nul” que han hagut de compensar ajuntaments i famílies.
El programa electoral del PSC reclama més suport pels docents i més professionals al sistema educatiu per abaixar les ràtios; modernitzar la Formació Professional amb la creació de 38.000 noves places públiques.
En matèria de salut, els socialistes es fixen com a objectiu assolir el 7% del PIB, enfortir l’atenció primària (que creuen que hauria de rebre el 25% del pressupost de Salut com a mínim); o garantir que un pacient rep atenció del metge de família en un màxim de 48 hores.
Pel que fa a polítiques socials, Illa ha criticat que l’executiu “no ha destinat res a construir residències de gent gran”.
Els socialistes obririen 5.000 noves places de residència i 5.000 places de centre de dia en quatre anys, afirmen.
El cap de llista del PSC també garanteix més polítiques socials per combatre la pobresa.
“La llista d’incompliments del Govern és llarga, però el resum és fàcil de fer: No hi ha hagut cap prestació que hagi millorat substancialment la vida dels catalans”, ha dit Illa.
Per tot plegat, el candidat ha cridat a la mobilització, i ha dit que aquesta “urgència” fins i tot “obliga” a què el PSC “esdevingui el primer partit” al 14-F per aturar “el declivi social i econòmic i la degradació institucional”.

Response: Salvador Illa critica JxCat i ERC per centrar-se en prioritats equivocades, debats i exasperació. Assegura que el PSC cerca impulsar la sanitat, l'educació pública i les pensions, que s'han vist deteriorades per les retallades. Proposen crear 38.000 places noves per a docents, 5.000 per a residències i 5.000 per a centres de dia, a més d'assolir el 7% del PIB.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El govern català ha demanat al president espanyol, Pedro Sánchez, que no es deixi portar per les demandes del PP perquè es torni aplicar el 155 a Catalunya.
La portaveu de l’executiu, Elsa Artadi, ha defensat l’actuació dels Mossos d’Esquadra d’aquest cap de setmana i ha dit que respondrien a les tres cartes que el govern espanyol va enviar ahir per a demanar explicacions sobre l’actuació policial durant els talls de la AP-7.
La vice-presidenta espanyola, Carmen Calvo, es va dirigir al vice-president, Pere Aragonès; el ministre d’Interior, Fernando Grande-Marlaska, a Miquel Buch; i el ministre de Foment, José Luis Ábalos, al conseller Damià Calvet.
El govern espanyol amenaçava el català d’enviar la policia espanyola i la Guàrdia Civil si els Mossos no intervenien contra els manifestants dels CDR com esperaven que ho fessin.
Artadi ha expressat un ‘punt de sorpresa’ perquè l’executiu espanyol podria haver-se dirigit a la Generalitat mitjançant els mecanismes de coordinació i, en concret, pel que fa a Interior, s’ha referit a la comissió mixta de seguiment que depèn de la Junta de Seguretat.
Sigui com sigui, ha garantit que contestaran a les cartes amb normalitat, i ha defensat el paper de dissabte de la policia catalana, que va optar per la mediació i es va evitar el desallotjament, i també diumenge, prioritzant el criteri de proporcionalitat.
Artadi ha comparat les protestes amb les que va protagonitzar el sector del taxi, i en què tampoc no es va intervenir, tot i que afectaven la mobilitat.
Els requeriments enviats per Madrid arriben en un context de peticions reiterades del PP i de Ciutadans perquè Pedro Sánchez impulsi una altra aplicació del 155 i dies abans de la reunió del consell de ministres a Catalunya, prevista el dia 21.
De fet, hi ha diverses convocatòries per a protestar contra el govern de Sánchez divendres de la setmana vinent.
A més, a Madrid han interpretat la defensa de Quim Torra de la via eslovena com un aval a la via violenta, amb l’objectiu d’afegir raons a les demandes d’una nova intervenció de l’autonomia, sense recordar que la guerra que hi va haver a Eslovènia es va desencadenar pel fet que Iugoslàvia va enviar-hi l’exèrcit federal després del referèndum, en què la independència va guanyar amb un suport del 88% i una participació del 93%.
El PSOE va advertir ahir que al govern espanyol ‘no li tremolarà la mà’ per aplicar el 155 i Artadi, sorpresa per l’avís dels socialistes espanyols, ha demanat a Sánchez que no es torni a equivocar i retorni al diàleg i a la negociació.
Artadi ha dit que l’opinió de Torra sobre la via eslovena era una defensa de la democràcia, la llibertat i el pacifisme, i finalment ha sentenciat que ‘cada nació fa el seu procés i és únic i incomparable’.
‘Som on sempre hem estat, amb una apel·lació constant al diàleg i a la negociació’, ha reblat la portaveu.
També ha negat que Torra fes un ultimàtum a Buch perquè fes canvis en la cúpula policial després de les càrregues que hi va haver dijous a Girona i Terrassa.
Uns canvis que Interior va descartar ahir mateix.
Quant a la reunió del consell de ministres prevista per al dia 21, Artadi ha remarcat que el govern no considera que la trobada sigui una ‘provocació’ sinó que ella mateixa es va referir, la setmana passada, al fet que hi ha ‘sectors de la població’ que així ho consideren.
El govern, diu, té el compromís de garantir tots els drets: el de la manifestació i la protesta, però també que hi pugui haver reunions d’aquestes característiques a Catalunya.
El govern desconeix per ara on es farà la reunió.
Artadi també s’ha referit a la possibilitat que el govern espanyol enviï finalment efectius de la policia espanyola per a garantir que el consell de ministres es desenvoluparà sense problemes.
Ha argumentat que, si tenen la percepció que falten agents, haurien de facilitar una ampliació de la dotació del cos i complir les obligacions amb el sistema de finançament.
El president de la Generalitat s’ha incorporat a la reunió del consell executiu després d’un dejuni de dos dies al monestir de Montserrat en solidaritat amb els presos polítics en vaga de fam.
El govern ha destacat el pes específic que hi té transversalment la cultura, amb 208 accions o projectes que es duen a terme en totes les conselleries.
També ha aprovat el nomenament de Francesca Guardiola com a delegada als Països Nòrdics i ha atorgat el Premi Justícia 2018 a l’ex-conseller de Justícia Carles Mundó.

Response: Després de les amenaces del govern d'enviar les forces policials si els Mossos no actuen davant els CDR, Artadi ha contestat. Assegura que simplement han fet servir la via de diàleg i els recomana que facin ells el mateix, en lloc de voler tornar a aplicar el 155. A més, ha comparat el cas català amb el d'Eslovènia i Iugoslàvia.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
917 milions d’euros
Aquestes són les xifres generals del pla de xoc de polítiques actives d’ocupació que el Departament d’Empresa i Treball ha posat en marxa.
Un pla de xoc per superar l’impacte de la Covid-19 en el món laboral, recuperar el més aviat possible els llocs de treball perduts per la pandèmia, adequar la formació a les noves realitats laborals i reforçar els sectors que es troben en plena reconversió.
Els 917 milions d’euros (un 72% més que el pressupost destinat a polítiques d’ocupació l’any passat), suposen una inversió rècord que permetrà executar el pla més ambiciós que ha impulsat mai el Govern de Catalunya per combatre l’atur i oferir un futur laboral digne a totes les treballadores i treballadors.
La finalitat és posar les persones al centre de la recuperació i transformar el model productiu per fer-lo més resilient, competitiu i capaç de generar benestar i prosperitat per a tothom.
I en aquest "tothom", el Govern vetllarà especialment per aquells col·lectius (joves, dones, majors de 45 anys...) amb més dificultats d’inserció o de reincorporació al món laboral.
Entorn a mig milió de persones es beneficiaran de les accions que preveu aquest pla de xoc, de les quals 112.000 són joves, 263.500 dones, 141.000 majors de 45 anys i més de 65.500 persones amb discapacitat.
Es tracta d’unes xifres d’una magnitud sense precedents, que fan visible l’esforç del Govern per acompanyar i ajudar les persones treballadores i emprenedores en el camí de la transformació socioeconòmica que està impulsant.
L’objectiu és aconseguir més treball i més oportunitats per a la ciutadania.
Per això, el pla finançarà fins a 50.000 contractes de treball, amb ajudes a partir de 5.000 euros per empresa per un any de contractació, amb compromís de manteniment del lloc de treball, a través de programes adreçats principalment a joves, majors de 45 anys i de 55, dones i famílies monomarentals.
També es preveu la realització d’unes 22.000 accions de formació per ajustar les habilitats de les persones treballadores al que requereixen les empreses en els nous entorns laborals.
I es comptarà amb 1.300 professionals per orientar laboralment a les persones aturades i a aquelles en actiu que vulguin reorientar-se professionalment.
El pla de xoc en matèria de polítiques actives d’ocupació també incorpora, entre d’altres, actuacions en matèria d’acompanyament a la inserció, desenvolupament econòmic local, i impuls de l’economia social i del cooperativisme.
Tot aquest conjunt d’actuacions s’impulsaran a través del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, la direcció general d’Economia Social i Solidària, Tercer Sector i Cooperatives, i la direcció general de Relacions Laborals, Treball Autònom, Seguretat i Salut Laboral.
El conseller d’Empresa i Treball, Roger Torrent i Ramió, ha destacat que “la nostra responsabilitat és combatre les desigualtats estructurals del món laboral, per tal de donar una sortida a la crisi sense deixar ningú enrere i alhora transformar el model productiu català”, amb l’objectiu de fer-lo “més resilient, sostenible i competitiu en qualitat del treball”.
El conseller Torrent ha remarcat que “cada persona que aconsegueix avançar, construir un projecte de vida digne, amb una feina amb unes condicions dignes, suposa una victòria per a la nostra societat”.
La distribució dels diners pel que fa a les actuacions que s’hi desenvoluparan és la següent:
Branded content
Crida als boletaires perquè adoptin mesures de seguretat bàsiques al bosc
Els Bombers de la Generalitat ja han treballat aquest any en més de quaranta recerques de boletaires perduts o accidentats
Publireportatge
La major inversió de la història per oferir més oportunitats laborals
La Generalitat destina 917 milions d’euros a polítiques d’ocupació, un 72% més que l'any passat
Branded content
Barnahus posa l'infant víctima d'abusos sexuals al centre
Drets Socials comptarà amb 13 centres per millorar l’atenció integral als infants i adolescents víctimes d'abusos sexuals
Branded content
Així es provarà a Catalunya la implementació de la Renda Bàsica Universal
La Generalitat farà una prova pilot de dos anys per veure com es podria aplicar a tot Catalunya aquesta ajuda universal, individual i no condicionada a cap requisit
Branded content
Què cal fer quan l'Agència Tributària de Catalunya ens reclama un deute?
L'ATC facilita a la ciutadania diversos canals telemàtics per al pagament de deutes: la seu electrònica, l’assistent virtual i el telèfon 012, a més de l’opció d’assistència presencial

Response: El pla de xoc de polítiques actives d'ocupació del Departament d'Empresa i Treball estarà dotat amb 917 milions d'euros per superar l'impacte de la covid-19 al món laboral. Es finançaran fins a 50.000 llocs de treball, amb ajudes de fins a 5.000 euros per empresa i se'n beneficiaran especialment aquells col·lectius amb més dificultats d’inserció o reincorporació laboral.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Una república en què el català serà la llengua oficial (tret de l’Aran, on serà l’aranès) i el castellà tindrà un règim especial.
Un estat que no tindrà un exèrcit i que serà aconfessional.
Aquests són alguns dels aspectes més destacats que s’inclouen en la proposta de constitució catalana que han presentat avui a la presidenta del parlament, Carme Forcadell, els responsables de Constituïm.
És un projecte fet des de la societat civil, que s’ha volgut mantenir al marge dels partits i en què han participat disset ponents, que hi han treballat durant més d’un any.
Heus ací el document íntegre:
El document vegeu el PDF
Heus ací alguns dels aspectes més destacats de la proposta:
La forma política és una república ciutadana i participativa.
El català és la llengua nacional i oficial de Catalunya i es reconeix al castellà un estatus jurídic especial, com a patrimoni cultural i de cohesió que cal protegir.
L’aranès és la llengua oficial de l’Aran, i és oficial a Catalunya.
L’estatus de l’Aran és el d’una entitat nacional singular dins de Catalunya, amb un règim jurídic especial.
I es reconeix a l’Aran el dret a la lliure determinació.
Sobre la relació amb la resta del país, diu que s’ha de ‘promoure la comunicació, l’intercanvi cultural i la cooperació amb els territoris amb vincles històrics, lingüístics i culturals’, però no esmenta aquests territoris, amb els quals ‘es poden subscriure convenis, tractats’ i crear ‘organismes comuns’.
La nacionalitat catalana es pot adquirir per naixement, filiació, adopció, matrimoni, residència o bé per opció.
I cap català d’origen no pot ser privat de la seva nacionalitat.
Els ciutadans d’altres estats (com l’espanyol o el francès) que tinguin nexes culturals i lingüístics amb Catalunya poden optar a la nacionalitat catalana sense haver de renunciar a la seva nacionalitat, encara que el principi de reciprocitat no es reconegui al seu estat.
A més, encara sobre la nacionalitat, hi ha una disposició transitòria que diu: ‘Tots aquells ciutadans que a data de la declaració d’independència tinguin la nacionalitat espanyola i el veïnatge administratiu català o els que acreditin la residència habitual legal a Catalunya per un termini superior als cinc anys, són reconeguts com a catalans d’origen a tots els efectes, sens perjudici del seu dret de renunciar-hi, si desitgen conservar la nacionalitat espanyola i la legislació espanyola fes incompatible la doble nacionalitat.’
L’estat català és aconfessional.
‘Cap religió no té caràcter oficial.’
En canvi, estableix una agència nacional de seguretat i defensa que s’encarregui de garantir la seguretat, i la creació d’un Institut Internacional de Pau i Treva de Catalunya, que disposaria d’un cos professional per a mirar d’evitar conflictes i cercar-hi solucions i per a participar en missions d’ajut humanitari.
Hi haurà un Banc Central de Catalunya, com a regulador del sistema financer català.
La república catalana tindrà un president, que serà alhora el president de la República i el de la Generalitat.
El govern mantindrà el nom de Generalitat de Catalunya, ‘per raons històriques’.
El president serà, per tant, alhora cap d’estat i de govern.
Com a cap d’estat, és la màxima representació de Catalunya i dirigeix la política exterior de Catalunya, entre més funcions.
El tractament protocol·lari continuarà essent el de ‘Molt Honorable Senyor’.
El president serà escollit cada cinc anys i podrà renovar el càrrec una sola vegada, mitjançant una elecció en una circumscripció única a tot Catalunya.
Així com la proposta de constitució manté el nom de la Generalitat, també manté el nom de consellers per als membres del govern.
I es preveu el nomenament d’un conseller primer, que tindria una funció delegada de coordinar els altres consellers.
Hi haurà un parlament, amb una única cambra de representació que s’elegirà cada cinc anys.
Els diputats podran renovar el càrrec una sola vegada.
La circumscripció serà la comarca, tret de la ciutat de Barcelona, on serà el districte.
Les eleccions seran d’una sola volta i amb llistes obertes.
L’organització territorial bàsica de Catalunya s’estableix en municipis i comarques, agrupades en vegueries, i en l’àmbit supramunicipal en mancomunitats.

Response: Avui, Constituïm ha presentat a Forcadell la proposta de la Constitució catalana, en què indica que Catalunya serà una república ciutadana i participativa, aconfessional, sense exèrcit i amb eleccions cada cinc anys. Es podrà optar a la nacionalitat catalana sense haver de renunciar a cap altra nacionalitat. S'establiria el Banc de Catalunya i el català i l'aranès seran les llengües oficials.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El president del grup parlamentari de CiU, Jordi Turull, no ha volgut entrar en polèmica amb UDC i ha mostrat el seu respecte per la posició del seu soci sobre la Via Catalana, reclamant que la cadena reivindiqui el dret a decidir en lloc de la independència.
En declaracions a Catalunya Ràdio, ha indicat que UDC ha volgut fer una reflexió "en sentit positiu" i sempre amb la voluntat que la cadena sigui un "exitàs", però alhora ha afegit que també respecta la postura de l'ANC.
Pel que fa a CDC, ha confirmat que el partit s'hi abocarà.
Sobre la carta que Artur Mas va enviar a Mariano Rajoy, no ha donat presses al president espanyol perquè respongui però sí que li ha demanat "alçada de mires".
Com ja ha fet en altres ocasions, Turull ha reivindicat que els fets demostren que CDC i UDC fan tots els passos plegats al Parlament en tot el que té a veure amb el procés.
"No hi ha diferència ni matís, i al final el que compten són els fets", ha dit.
Ha remarcat que CiU es va presentar a les eleccions amb un programa que parlava de consulta i d'estat propi, i això és el que continua defensant la federació, però alhora ha assegurat que ell respecta la posició d'UDC sobre la Via Catalana, assegurant que el partit que lidera Josep Antoni Duran i Lleida ha demanat a l'ANC que ampliï el lema de la cadena al dret a decidir només perquè té la voluntat que la iniciativa sigui tot un èxit.
De la mateixa manera, ha dit que també respecta que l'entitat organitzadora de l'acte hagi decidit mantenir la independència com a reivindicació de la cadena.
CDC, ha dit, sí que se sent còmoda amb la iniciativa i s'hi abocarà perquè participi el màxim nombre de militants.
Turull ha remarcat que en aquesta cadena hi haurà gent de totes les formacions, i ha subratllat que hi ha diversos partits que estan debatent sobre aquest tema i no només UDC.
"El que ha de ser és un autèntic èxit i no d'aquest partit o de l'altre, ens equivocaríem", ha advertit.
"Que Rajoy deixi de tenir la pitjor reacció possible davant de cada clam de Catalunya"
Sobre la carta que Mas va enviar a Rajoy, el president del grup parlamentari de CiU ha indicat que no posen cap data límit perquè el popular respongui, però sí que li ha demanat alçada de mires i que sigui sensible amb les aspiracions dels catalans.
"Que deixi de tenir la pitjor reacció possible davant de cada clam del poble català", li ha reclamat.
Turull ha subratllat que el Govern té l'obligació d'intentar la via del diàleg amb l'Estat fins a finals d'any, quan es decidirà data i pregunta per a la consulta.
El que és important, ha insistit, és que aquesta es faci "ben feta i amb totes les garanties".
"Entenem perfectament les presses, però tenim una responsabilitat", ha dit.
Ara bé, ha insistit que el Govern treballa amb l'escenari del 2014 i amb la voluntat de fer una pregunta clara i una possibilitat de resposta que també ho ha de ser.
Si Rajoy va mentir ha de dimitir
Pel que fa al cas Bárcenas i a la compareixença de Rajoy al Senat de fa uns dies, Turull s'ha limitat a dir el mateix que ja va apuntar Josep Antoni Duran i Lleida.
"Si es demostrés que ha mentit hauria de dimitir de totes totes", ha opinat el també portaveu al Parlament, que ha dit que espera que els dirigents populars que declaren aquest dimarts davant del jutge diguin la veritat i s'aclareixi tot això quant abans millor.
Turull ha remarcat que s'han publicat documents "molt comprometedors" i que si són veritat, "posarien en molt mal lloc" Rajoy.
Per això ha demanat celeritat perquè els ciutadans sàpiguen què ha passat realment.
La "cortina de fum" de Gibraltar
Sobre la polèmica entre Espanya i el Regne Unit per Gibraltar, ha admès que podria ser tot plegat una part de "cortina de fum" amb l'objectiu que "es rearmi el patriotisme espanyol" i no es parli del cas Bárcenas.
En tot cas, ha trobat la situació d'"esperpèntica" i ha demanat diàleg a ambdós governs tenint en compte que tots dos formen part de la UE.
Pel que fa a les declaracions de Cameron sobre l'autodeterminació de Gibraltar i el seu paral·lelisme amb el procés català, ha volgut remarcar més aviat les que ja va fer fa uns mesos específicament parlant de Catalunya.
"A Europa la democràcia no espanta", ha constatat.

Response: Mas demana a Rajoy que deixi de posar traves en tot allò que tingui a veure amb Catalunya i Turull opina que hauria de dimitir si va mentir sobre el cas Bárcenas, que asseguren que està sent tapat amb la polèmica per Gibraltar. Turull ha mostrat respecte cap a la Via Catalana d'UDC per donar llibertat a la decisió d'independència.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El nombre de denunciants per estafa contra la immobiliària CIFA de Manresa, per haver-se quedat diners de particulars i comunitats de veïns va creixent.
Apropiació indeguda
Allau de denúncies a una immobiliària de Manresa per quedar-se diners de particulars i comunitats de veïns
En el darrer any i mig, CIFA Corredor Inmobiliario acumula un mínim de nou denúncies
Una dotzena de comunitats de veïns i particulars han denunciat davant dels Mossos la immobiliària per estafa i apropiació indeguda.
Segons expliquen, el seu administrador, s'hauria apropiat de fins a 50.000 euros dels comptes, tot i que hi ha càlculs que incrementen aquesta quantitat.
Des de la plataforma d'afectats que s'ha creat per agrupar els casos, calculen que les estafes a les comunitats de veïns podrien arribar a la trentena, totes a Manresa.
El jutge ha citat el 15 de desembre una de les comunitats denunciants, la del número 43 del carrer de Sant Josep de la capital del Bages.
"Molta ràbia i impotència".
Així diu sentir-se Elies Picanyol, de la comunitat de veïns del carrer de Sant Josep.
CIFA els duia els comptes des de principis de 2016.
En aquest cas, calculen que l'investigat s'hauria apropiat de més de 4.000 euros de les quotes dels veïns.
"Tampoc sabem quants anys hem estat pagant per una assegurança que en realitat no teníem", afegeix.
Ara la comunitat s'ha vist obligada a pujar quotes als veïns per poder pagar tots els rebuts que l'administrador no hauria pagat per sufragar el que deuen.
A les quatre comunitats de veïns dels carrers Tarragona amb Alcalde Armengou, l'estafa pujaria fins als 30.000 euros, segons denuncien els mateixos veïns.
Els inquilins duien 14 mesos pagant, a banda de les quotes habituals, una d'extra per a unes obres que s'havien de fer a la façana i que ara no es podran fer per falta de diners.
"Sense assegurança, sense llum, sense ascensor... ens va deixar amb el posat", denuncia l'Ana Maria Fernández, veïna d'una de les comunitats afectada.
També la Carmen Romero, afectada per la mateixa estafa, reconeix sentir "impotència".
Romero, quan va veure que les coses no quadraven, va intentar parlar amb l'administrador.
"Ja no em va agafar el telèfon", diu.
"Era una persona amb qui vam dipositar tota la confiança i ha arrasat amb tots els diners", afegeix Joan Carles Jiménez, de la comunitat del carrer Alcalde Armengou.
També particulars
Les presumptes estafes de l'administrador però, no només afecten comunitats de veïns.
Emiliana Blaya va utilitzar els seus serveis per vendre el seu habitatge.
Ara s'enfronta a una denúncia perquè el comprador de l'immoble va abonar una paga i senyal i mai va rebre l'immoble, però ella tampoc va rebre ni un euro.
"Em sento com una tonta, ell s'ho va quedar tot i jo amb una mà al davant i una altra al darrera", diu.
Segons han informat els Mossos a l'ACN, a hores d'ara l'investigat no ha estat localitzat.
El proper 15 de juny els veïns del carrer de Sant Josep declararan per primera vegada davant del jutge després de denunciar els fets als Mossos.
Entre els afectats, però, tenen poca confiança en recuperar els diners.
"Volem pensar que, com a mínim, estem fent alguna cosa útil, encara que no creiem que els recuperem, però volem pensar que no quedarà impune", diu Picanyol.
Les denuncies contra l'administrador són per apropiació indeguda i estafa.
Des de la plataforma de veïns, explica la seva portaveu, Alba Baliellas, demanen que no se'l jutgi per aquests delictes, sinó per "estafa continuada".
De moment, diu, a la plataforma ja s'han adherit cinc comunitats.
"N'hi ha més, però no ho volen pel cost que això comporta", lamenta, tot apuntat que només entre comunitats de veïns podrien arribar a la trentena.
En el cas de la seva comunitat de veïns, els va buidar també completament els comptes i va deixar de pagar els rebuts.
"Ens hem quedat tocats perquè ha jugat amb nosaltres i els habitatges dels afectats", lamenta.

Response: Es calcula que la immobiliària CIFA podria haver estafat unes 30 persones i comunitats, apropiant-se una quantitat de més de 50.000 euros. Les víctimes asseguren que ara s'han d'apujar les quotes per pagar els rebuts impagats i senten molta impotència. No s'ha localitzat l'investigat i les víctimes, que esperen recuperar els diners, començaran a declarar el 15 de juny.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Veïns de Lleida han denunciat aquesta setmana a regidors de l'Ajuntament de Lleida i per xarxes socials haver rebut intimidacions i assetjaments verbals per part d'agents de la policia espanyola i de la Guàrdia Civil pels carrers de Lleida pròxims als llocs on aquests efectius dormen o treballen, com ara el Centre Històric o el barri de Cappont.
Una de les noies afectades ha explicat a l'ACN que aquest dimecres a les 8 del matí, quan es dirigia en bicicleta a la universitat, va passar davant la caserna de la policia espanyola, pel mig dels agents que ocupaven la vorera, i un d'ells es va girar i li va cridar "a que et dono una hòstia".
"No té cap tipus de sentit i no ho entenc", reconeix.
Una altra noia afectada, en aquest cas al centre de Lleida, on hi ha un hotel on s'allotgen alguns d'aquests efectius, ha reconegut a l'ACN estar "atemorida" perquè ha viscut dues intimidacions des de dilluns.
Una d'elles, "quan venia de la manifestació, amb una enganxina, un dels agents se'm va quedar mirant i em va cridar 'vine aquí, valenta".
És per tot això que els grups de l'oposició a la Paeria, PDeCAT, ERC, Crida-CUP i Comú de Lleida demanen a l'alcalde que intervingui i a la subdelegada del govern espanyol a Lleida, Inma Manso, que ordeni que els efectius marxin de la ciutat.
El regidor del Comú de Lleida, Sergi Talamonte, ha denunciat que hi ha ciutadans que estan sent assetjats aquests dies pels carrers i diu que "quan les forces de seguretat deixen de ser-ho, quin sentit té tenir-les a prop".
Talamonte també es pregunta "on està l'alcalde, quan hauria de prendre el lideratge" i demana a la subdelegació del govern espanyol que posi "seny" i que retiri les forces de seguretat "que van portar per generar patiment i dolor a la ciutat l'1-O".
"Que tornin a casa seva, perquè ni les necessitem ni les volem", ha afegit.
El regidor de la Crida per Lleida-CUP, Francesc Gabarrell, ha dit que "no té cap sentit que les forces que van ocupar policialment la ciutat encara hi siguin per seguir atemorint a la població".
"Després de la repressió de diumenge, han de marxar i demanem que l'alcalde parli amb els hotels de la ciutat perquè els facin fora" i a la delegada del govern espanyol a Lleida, Inma Manso, que "els enviï als llocs d'on provenen".
"Hem rebut queixes dels veïns que viuen al voltant de l'hotel Real on s'allotgen perquè els agents els han insultat i fet fotografies", ha explicat.
És "inconcebible" que els agents que van formar part de la "repressió" de l'1-O "encara visquin al costat de les seves cases", ha lamentat.
El regidor d'ERC-Avancem, Carles Vega, ha dit que la ciutat no es mereix que diverses 'furgones' de la policia espanyola es "passegin" per la ciutat amb una finalitat "evidentment intimidatòria" i retreu a l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, "que no estigui fent res" per fer fora les forces policials espanyoles de Lleida.
És per això, ha explicat, que els grups de l'oposició han pres la iniciativa i han presentat per escrit a la subdelegació del govern espanyol a Lleida la petició perquè aquests policies marxin.
El regidor del PDeCAT, Toni Postius, ha criticat que "una vegada més l'alcalde de Lleida, Àngel Ros, torna a deixar a l'estacada la ciutadania que aquests dies està denunciant assetjament per part de les forces policials espanyoles enviades a Lleida per l'1-O".
"Una vegada més l'alcalde continua amagat, sense donar la cara, fent-se la víctima i sense atendre aquest clam ciutadà que diu que aquestes forces no hi fan res a la ciutat", ha afegit.
Postius lamenta que "mentre a d'altres municipis, els alcaldes han dit no a que aquests efectius segueixin a la seva ciutat, Ros mira cap a una altra banda".
"Aquestes situacions intimidatòries no afavoreixen a un clima de pau i tranquil·litat a la ciutat i l'únic que fan és provocar i atemorir els veïns", ha conclòs.

Response: Els veïns de Lleida asseguren que estan atemorits, després de rebre amenaces per part dels agents de policia enviats per l'estat. Demanen ajuda a l'Ajuntament perquè intervingui i els faci fora, ja que no té sentit que hi siguin si no aporten seguretat. No estan d'acord amb rebre amenaces dels que van formar part de la repressió de l'1-O.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El Govern garanteix a les entitats que el proper hivern no es tallaran els subministraments bàsics a les persones en situació de pobresa energètica.
Així ho va reiterar el conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, presidir dimecres passat en una nova sessió del Consell de les Persones Consumidores de Catalunya.
La trobada va servir per repassar les diferents mesures en curs per fer front a la pobresa energètica aquest any i es va analitzar la situació jurídica generada pels recursos del govern espanyol a la normativa catalana contra la pobresa energètica.
En aquest sentit, el Consell va aprovar un pronunciament a favor d'aquest marc legal que denuncia "l'obstruccionisme" del govern de l'estat en aquesta matèria.
En la trobada, Puig va garantir que enguany, com l'any passat, es mantindrà la suspensió de la interrupció dels subministraments bàsics –aigua, llum i gas- en els períodes crítics a aquelles famílies que acreditin estar en situació de vulnerabilitat econòmica.
En aquest sentit, el conseller va recordar que la Llei 24/2015, actualment vigent en aquesta matèria, incrementa la protecció de les persones que no poden assumir el cost dels subministraments bàsics, ja que trasllada a les companyies l'exigència de contactar amb els serveis socials abans de dur a terme una interrupció en el servei, i els imposa el principi de precaució abans de procedir a qualsevol actuació.
El Consell de les Persones Consumidores de Catalunya també va ser informat de les diferents mesures que s'estan duent a terme per lluitar contra la pobresa energètica aquest hivern.
A més de la vigència de la Llei 24/2015, es van explicar els avenços en l'elaboració de protocols amb les companyies subministradores per abordar aquests casos, l'elaboració de guies per als consumidors per ampliar la difusió de les mesures de protecció, i l'establiment de nous canals de comunicació entre administracions per millorar la coordinació a l'hora de detectar i actuar situacions de pobresa energètica.
Pronunciament sobre la suspensió de la normativa catalana
Durant la sessió també es va analitzar la situació jurídica de la lluita contra la pobresa energètica a Catalunya.
El Consell va constatar que l'estat espanyol no ha transposat les directives europees en matèria de pobresa energètica; que ha impugnat davant el Tribunal Constitucional la Llei 20/2014, de modificació del Codi de Consum de Catalunya i que incloïa mesures per a la millora de la protecció de les persones consumidores en matèria de vulnerabilitat econòmica; i que ha demanat obrir un procés de negociació bilateral amb la Generalitat sobre la Llei 24/2015, de mesures urgents per afrontar la pobresa energètica, com a pas previ a la interposició també d'un recurs d'inconstitucionalitat.
Per això, el Consell va aprovar un pronunciament sobre aquesta situació, que va comptar amb el suport de 14 de les 15 entitats presents a la reunió.
El document denuncia "l'obstruccionisme del Govern de l'Estat en una matèria tan sensible" i adverteix que aquesta actitud "pot comportar perjudicis als consumidors més vulnerables i en risc d'exclusió".
Així mateix, lamenta que a banda d'una vulneració de la legalitat vigent, suposa "una manca total" de sensibilitat per part del govern de l'Estat.
El Consell de les Persones Consumidores de Catalunya, que presideix el conseller d'Empresa i Ocupació i que coordina l'Agència Catalana del Consum, és l'òrgan de representació i consulta de les organitzacions de persones consumidores.
La reunió plenària del dimecres va comptar amb l'assistència de l'Associació de Consumidors de la Província de Barcelona; l'Associació d'Impositors de Bancs i Caixes d'Estalvi de Catalunya (AICEC-ADICAE); l'Associació de Consumidors i Usuaris en Acció de Catalunya-FACUA; la Federació Unió Cívica de Consumidors i Mestresses de Casa de Catalunya (UNAE); l'Organització de Consumidors i Usuaris de Catalunya (OCUC); la Unió de Consumidors de Catalunya (UCC); CUS, Salut, Consum i Alimentació; Telespectadors Associats de Catalunya; ABACUS; la Federació de Cooperatives de Consumidors i Usuaris de Catalunya (FCCUC); l'Associació Catalana del Càncer-Associació d'Usuaris de la Sanitat-Càncer; l'Associació Defensor de l'Estudiant; l'Associació de Consumidors i Usuaris del Transport Aeri i Viatges Combinats (ACUTAVC); l'Associació Catalana de Màster de Consum, i l'Associació Intercomarcal de Consumidors i Usuaris de Catalunya (AICUC), que va mostrar la seva disconformitat amb el pronunciament.

Response: En una sessió del Consell de les Persones Consumidores de Catalunya, el conseller d’Empresa i Ocupació va afirmar que aquest hivern no es tallaran els subministraments bàsics de les persones que acreditin ser vulnerables econòmicament i va informar sobre altres mesures planejades per lluitar contra la pobresa energètica. D’altra banda, el Consell va denunciar l’obstruccionisme de l’Estat en aquest tema.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
La Diputació de Lleida ha acollit i s’ha posat en disposició per vetllar pel compliment dels compromisos de millora que el Govern espanyol i la Generalitat han adquirit davant els representants municipals afectats per la línia fèrria Lleida-Manresa i en l’esforç per implementar el servei de Rodalia Lleida.
El president de la Diputació, Joan Talarn, ha presidit la reunió de la Plataforma per a la millora de la línia Lleida-Manresa a la qual han estat convidats el secretari d’Infraestructures i Mobilitat de la Generalitat, Isidre Gavín, i el subdelegat del Govern espanyol a Lleida, José Crespín.
Ambdós representants d’aquestes administracions s’han compromès davant el món local de Lleida i els agents econòmics i socials a fer efectives inversions per fer realitat la millora de la línia fèrria i incrementar, per ara, les freqüències de pas dels trens a fi i efecte d’acabar creant el servei Rodalia Lleida, l’únic de tot Catalunya que mai ha entrat en funcionament.
El president Joan Talarn ha remarcat la necessitat de conscienciar les administracions responsables que la deixadesa en la inversió en infraestructures a la demarcació és una de les causes que estan darrere del despoblament de molts dels municipis de les comarques de Ponent.
Així, ha reivindicat la millora de la línia i la modernització dels trens perquè facin d’aquest recorregut una infraestructura viària adequada al segle XXI.
El secretari d’Infraestructures i Mobilitat, Isidre Gavín, ha anunciat que des de la darrera reunió fins a avui s’ha assolit un acord amb RENFE per la renovació de la flota de trens de tot Catalunya, a més d’un contracte de serveis amb la mateixa RENFE que es resoldrà en el context d’un traspàs que obligui les administracions de l’Estat a complir i executar.
Gavín ha dit també que s’està treballant en la nova Rodalia Lleida que posarà en seu enfoc en la línia ferroviària Lleida-Cervera que en l’actualitat està molt desaprofitada.
Ha recordat que la Rodalia a Lleida funcionen prou bé, per exemple, en els enllaços Lleida-Balaguer.
Així, ha recordat que Lleida també té la prova del que és un model d’èxit ferroviari, el Tren de la Pobla, que gestiona Ferrocarrils de la Generalitat.
Com a novetat ha explicat que està previst el projecte constructiu del baixador del polígon; la proposta de la nova Rodalia Lleida per d’aquí a tres mesos, la posada en funcionament en poques setmanes del bitllet combinat RENFE-Alta Velocitat-Rodalia; i l’estudi conjunt que es farà conjuntament amb la Diputació de Lleida i l’ACM sobre aparcaments dissuasius.
El subdelegat del Govern espanyol a Lleida, José Crespín, ha destacat que cal anar fent passos a poc a poc dins de l’àmbit competencial de cada administració.
Aquests passos consisteixen en l’eliminació de les limitacions temporals de velocitat, l’augment del nombre de trens, la millora de les freqüències, l’eliminació dels passos a nivell o la connectivitat de la xarxa de rodalies amb l’Alta Velocitat.
De la seva banda, l’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, ha posat de manifest que Lleida és la capital d’un sistema urbà que té actualment una xarxa de Rodalia que està més desenvolupada en l’àmbit de les carreteres i que té un dèficit notable en l’àmbit ferroviari.
En aquest sentit, ha recordat que la xarxa ferroviària afecta 190.000 persones de les localitats afectades, 300.000 si es fa el càlcul per comarques.
A la reunió –que ha tingut lloc a la sala polivalent de la Diputació– també han participat els alcaldes dels ajuntaments de Lleida, Bell-lloc d’Urgell (Ramon Cónsola), Mollerussa (Marc Solsona) Golmés (Jordi Calvís), Castellnou de Seana (Jordi Llanes), Bellpuig (Jordi Estiarte), Tàrrega (Alba Pijuan), Cervera (Ramon Augé), Sant Guim de Freixenet (Francesc Lluch), i el tinent d’alcalde d’Anglesola, Enric Valls; els presidents dels consells comarcals del Segrià (David Masot), el Pla d’Urgell (Rafel Panadés), la Segarra (Francesc Lluch), i el vicepresident de l’Urgell (Xavier Freixes); representants dels sindicats CCOO (Cristina Rodríguez i Alberto Puivecino), UGT (José Luís Aguilà), CGT (Manel Cónsola) i Intersindical (Carles Sastre), el president de la Cambra de Comerç de Tàrrega, Carles Giribet; el delegat del Govern de la Generalitat a Lleida, Ramon Farré, i els portaveus dels diferents grups polítics de la Diputació de Lleida, Mercè Carulla (ERC), Rosa Pujol (JxCat), Fèlix Larrosa (PSC) i Elena Farré (ECP).

Response: Representants de la Diputació de Lleida, el govern espanyol, la Generalitat de Catalunya i diferents consells comarcals, ajuntaments i sindicats de la província s’han reunit per negociar la creació del servei Rodalia Lleida, que millorarà la mobilitat en tren per la regió. Entre altres coses, les inversions serviran per modernitzar les línies i augmentar la freqüència dels trens.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Pablo Iglesias ha anunciat aquest dissabte abans del consell ciutadà de Podem els cinc eixos de la campanya electoral del 20-D.
I un d’aquests eixos és el de defensa d’un referèndum vinculant a Catalunya en què la seva formació defensaria el no a la independència.
Els altres eixos són la reforma de la llei electoral, garantir la independència de la justícia, blindar en la constitució els drets de la ciutadania i acabar la corrupció.
D’aquest anunci, n’ha parlat Ramón Cotarelo, catedràtic de ciència política de la UNED, un dels pocs intel·lectuals espanyols que fan costat al procés català i simpatitzant de la CUP, per a qui va fer campanya el 27-S.
És un bon coneixedor d’Iglesias i ha estat molt crític amb ell tant pel que fa a l’ambigüitat en relació amb Catalunya com a la poca claredat i contundència a l’hora de defensar un programa d’esquerres a Espanya.
En l’últim article escrit al seu bloc, Cotarelo aplaudeix que ‘per un moment Iglesias hagi sortit dels platós’ de televisió i que hagi expressat unes idees clares.
Aquests són alguns fragments traduïts del seu article:
Per un moment, Iglesias ha sortit dels platós, de fer-se el graciós amb presentadores impresentables i col·legues de feina política molt pitjors que ell, però més avesats al joc brut.
I ho ha fet amb un discurs clar, concís i molt pertinent.
Espero que l’experiència serveixi en el futur.
Els mitjans, especialment la televisió, multipliquen, difonen, ho viralitzen tot: la mentida, l’engany, la confusió, el ridícul.
La popularitat mediàtica té un preu: et coneix tothom … i et valoren com Rajoy, la qual cosa és tremendament injusta per a algú que està a les antípodes.
En canvi, si surts al carrer i parles al pas i respons al que et pregunta qualsevol i parles clar, descobreixes que això és bo, que pots arribar molt més que si segueixes marejant la perdiu pels platós fent veure que ets allò que no ets, essent ambigu, epicè, oportunista, amb por a espantar a uns o a inquietar uns altres.
(…)
Hi ha un buit enorme a l’esquerra espanyola.
Els votants estan desconcertats davant d’una proliferació absurda d’opcions en un guirigall incomprensible de propostes i insults fets per una caterva de vanitosos l’interès dels quals és inversament proporcional a la grandària del seu ego.
Fer propostes concretes, clares, viables i d’esquerres i aquestes sí, explicar-les, raonar-les, defensar-les és una cosa elemental.
Cinc d’aquestes ha presentat Iglesias al Consell Ciutadà de Podem però, sobretot, a la ciutadania en el seu conjunt.
D’aquesta manera potser es torni a donar a molta gent, farta de l’esperpent de narcisismes televisius, una raó per tornar a votar a Podem i que Podem remunti en les enquestes.
És cert que Iglesias continua tenint reflexos de polític murri, que li fan reconèixer que ha comès errors però no dir quins, i regustos cursis de figurí de plató, com quan continua dient que surten a guanyar, una tonteria òbvia, perquè ningú surt a perdre i que, a més, Podem mateix ja desmenteix perquè les propostes desgranades en el Consell Ciutadà ja admeten implícitament que hauran de ser negociades amb altres forces parlamentàries.
Les cinc propostes són clares, decisives, viables: 1a) reformar el sistema electoral per fer-lo proporcional de veritat.- 2a) Garantir la independència de la justícia.- 3a) Blindar a la constitució els drets de la ciutadania, especialment els de la tercera generació.- 4ª) Acabar la corrupció de veritat.- 5a) Realitzar un referèndum vinculant a Catalunya en exercici del dret de decidir dels catalans.
És un programa socialdemòcrata, de reforma de la constitució.
Res de procés constituent.
Palinuro, qui prefereix votar a Catalunya, però que ho ha de fer a Espanya, el votaria amb alguns matisos que hauran de quedar per a un altre apunt.
Però és d’esperar que l’experiència, l’amarga experiència, ens lliuri de continuar escoltant fanfarronades de l’estil d’assaltar els cels, trencar el cadenat del 78, acabar la casta i altres nicieses d’aquest calibre.

Response: Ramón Cotarelo ha elogiat que Pablo Iglesias hagi deixat de banda les ambigüitats i hagi presentat un programa amb cinc eixos clars de cara a les pròximes eleccions. Les propostes inclouen reformar el sistema electoral, blindar els drets de la ciutadania amb la Constitució, separar la justícia de la política, acabar amb la corrupció i organitzar un referèndum vinculant a Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
La novena edició del Festival de Música Antiga dels Pirineus (FeMAP) tornarà a tenir un país convidat, Flandes, després de dos anys.
Una tercera part dels 53 concerts programats en l'edició que se celebra del 5 de juliol al 25 d'agost tindran relació amb aquest país, inclòs l'espectacle inaugural, una producció per encàrrec del FeMAP que sota el nom d'Ensemble Flandriae-Pyrenaei unirà músics flamencs i catalans per interpretar compositors barrocs dels dos països.
L’ex conseller de Cultura i actual director del programa d'internacionalització del departament, Lluís Puig, ha tingut una ascendència important en la configuració d'aquest, segons ha explicat la consellera Mariàngela Vilallonga.
El festival arriba enguany a 36 municipis (s'hi ha sumat Camprodon) de nou comarques pirinenques, i també del Rosselló (1) i Andorra (3).
"Això ja no hi ha qui ho pari", ha celebrat el director del FeMAP, Josep Maria Dutrèn, en declaracions a l'ACN.
En nou edicions, el festival ha passat de celebrar-se de deu municipis a 36, enguany amb la incorporació de Camprodon.
Per Dutrèn l'esperit segueix sent el mateix del primer dia i explica el perquè del seu creixement sostingut.
“Fer arribar a municipis petits unes propostes culturals de qualitat més que acceptable en un territori pirinenc mancat de projectes de cohesió” per les evidents dificultats orogràfiques.
Avui per avui, el festival és el més extens en el camp de la música antiga a Europa.
La triple inauguració del festival tindrà lloc el 5 de juliol a la Seu d'Urgell, l'endemà a Puigcerdà i el 7 de juliol a Pesillà de la Ribera.
L'espectacle serà la producció d'encàrrec del FeMAP, que ha reunit l'Ensemble Flandriae-Pyrenaei en col·laboració amb el Centre AMUZ d'Anvers.
Després d’estrenar-se al festival, la producció viatjarà a Anvers el mes de novembre i hi ha previsió que pugui fer més actuacions.
I és que quasi una vintena d’aquests concerts tenen relació amb Flandes, el país convidat d’aquesta edició.
Segons ha informat la consellera de Cultura, Mariàngela Vilallonga, l’ex conseller de Cultura i actual director del programa d’internacionalització del departament, Lluís Puig, ha tingut un paper determinant en la conformació d’aquest programa en col·laboració amb el govern de Flandes, en bona mesura gràcies al fet que es troba exiliat a Brussel·les.
Altres concerts destacats d’aquesta nova edició són el que realitzarà el Cor de Cambra del Palau de la música juntament amb La Caravaggia que actuaran a Tremp, Riner i la Seu d'Urgell, o Ensemble o Vos Omnes, que interpretaran Epistulae ad Sagittarium, que es podrà veure a Berga i a Salàs del Pallars.
Aquests són només alguns dels 53 recitals que inclou el festival enguany, i que portaran la música antiga fins a 9 comarques pirinenques de Catalunya, també a Andorra i el departament francès del Rosselló.
En total, el festival arriba ja a 36 municipis, sumant enguany Camprodon.
Quan va arrencar, el FeMAP se celebrava únicament a deu poblacions dels pirineus.
Vilallonga s’ha referit a aquest festival - que té la condició d'estratègic per la Generalitat i al qual aporta un 25% del seu pressupost- com una cita consolidada que voldria es mantingués i creixés més.
"És un festival consolidat, que arriba a molt territori i a molta gent, en llocs on si no fos pel FeMAP no s'hi veurien certes actuacions", ha destacat la consellera a banda de referir-se a l'atractiu turístic que els concerts del festival aporten a molts municipis petits i mitjans del Pirineu català.
A banda de la programació oficial del festival, durant els dies de certamen se celebra l'anomenat FeMAP social, que fa arribar la música a residències de gent gran, centres de salut mental i altres centres dedicats a col·lectius vulnerables.
Enguany, aquest programa arriba a 15 municipis amb 19 concerts que oferirà un quartet de corda format per estudiants del Conservatori de Música dels Pirineus.
"És una de les coses que ens fa estar més orgullosos emocionalment", ha confessat Dutrèn.
El pressupost d’aquesta edició del FeMAP és de 480.000 euros, dels quals 110.000 els posa la Generalitat.
El Govern de Flandes, al seu torn, hi aporta 65.000 euros, i les Diputacions de Barcelona, Girona i Lleida també contribueixen al festival.

Response: El programa de la 9a edició del Festival de Música Antiga dels Pirineus comptarà amb 53 concerts, que es realitzaran a 39 municipis repartits per nou comarques pirinenques, el Rosselló i Andorra. Un terç de la programació, inclòs l’espectacle que obrirà el festival, tindrà relació amb Flandes, el país convidat d’aquesta edició.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El Partit Popular s'ha quedat sol a la Comissió de Justícia del Congrés en aprovar l'aforament del rei Joan Carles i de part de la Família Reial durant una votació en la qual el PSOE i CiU s'han abstingut i la resta de grups han dit 'no' al que han considerat un "blindatge".
El PP ha introduït via esmena la protecció jurídica dels reis sortints, Joan Carles i Sofia, de la reina Letícia i de la princesa d'Astúries, la infanta Elionor i el seu eventual futur cònjuge, en una llei sobre funcionaris judicials que regula els seus dies d'assumptes propis, proves selectives i jubilació.
Es tracta d'una reforma a la Llei Orgànica del Poder Judicial, complementària a la Llei de racionalització del sector públic i altres mesures de reforma administrativa, que tramitava des de fa temps la cambra baixa i és la norma que regula els aforaments a Espanya.
El Ple del Congrés dels Diputats aprovarà previsiblement l'esmentada llei aquest mateix dijous, per la seva remissió al Senat, que donaria llum verda en pocs dies a la seva immediata remissió al Butlletí Oficial de l'Estat.
Es compliria així el pronòstic que va fer ahir el president del Govern, Mariano Rajoy, a Gdansk (Polònia), on va dir que esperava que l'aforament estigués resolt en "quinze dies".
En concret, les esmenes registrades pel PP estableixen que passaran a considerar-se aforats els reis que abdiquen (ara el rei Joan Carles), els seus consorts (la reina Sofia), els consorts del rei (Letícia) i els prínceps d'Astúries (de moment Elionor).
A més, a través d'una segona esmena s'inclourà una disposició transitòria perquè, en el cas que algun tribunal estigui tramitant alguna causa contra els nous aforats 'reials' quan la llei entri en vigor, aquestes siguin suspeses i remeses al Tribunal Suprem.
Al mateix temps, el PP ha rebutjat una esmena d'UPYD per suprimir de cop tots els aforaments, llevat dels recollits en la Constitució (Govern i parlamentaris), proposta que va comptar amb el suport de l'Esquerra Plural i l'abstenció del PSOE i nacionalistes.
El portaveu popular ha argumentat que ara no és el moment de discutir el nombre d'aforats, sinó que serà quan arribi a l'octubre a la Cambra el projecte de llei del Govern sobre la nova Llei Orgànica del Poder Judicial.
El PP invoca "l'impagable deute de gratitud" anb Joan Carles
El portaveu del PP en matèria de Justícia, José Miguel Castillo Calvín, ha apel·lat a l'"impagable deute de gratitud" cap a Joan Carles I per reclamar un "ampli" suport del Parlament a aquesta iniciativa.
"És una qüestió oportuna i necessària", ha indicat, per considerar un exercici de demagògia que es "confongui fur amb privilegi".
Tot i això, els grups no han donat el seu suport al text entre crítiques per l'accelerada tramitació que ha impedit una reflexió "rigorosa i de calat" sobre un tema tan "sensible", segons han argumentat la diputada socialista Meritxell Batet i el parlamentari de CiU Jordi Jané.
Des del PNB, Emilio Olabarria ha rebutjat el "desmesurat" aforament, que, segons ha advertit, "desperta tantes suspicàcies que neix viciat per l'ombra de la sospita".
La diputada d'UPYD, Irene Lozano, ha mostrat les seves reserves a aquest "aforament plus" que s'estén a l'àmbit civil i ha advertit que cap país de la Unió Europea té 10.000 aforats, que gaudeixen d'una Justícia "còmoda".
"No es pot dir que ens preocupa la corrupció i acabar amb els privilegis i al mateix temps aprofundir en això", ha etzibat.
"Què es tracta d'ocultar, per què aquest blindatge excepcional del Rei i de la Família Reial?", ha preguntat el diputat de l'Esquerra Plural, Gaspar Llamazares, que ha defensat que el fur ha d'estar aparellat al càrrec i que aquesta mesura llança un missatge de "desacatament" a la Justícia.
"És el missatge que a mi no em jutja un jutge Castro, no em jutja un jutge ordinari, em jutja un jutge catedràtic perquè jo no sóc el ciutadà Joan Carles, sinó el rei emèrit i a la Família Reial només se la jutja davant del Tribunal Suprem i davant de Déu", ha exclamat Llamazares, que ha criticat l'"'agosticitat' i traïdoria" amb la qual es tramita el canvi legal en un context "repugnant d'olor al cas Nóos".
El diputat d'Amaiur, Sabino Cuadra, ha expressat les seves reserves per la intenció del PP de "blindar el passat, el present i el futur" del rei Joan Carles i de membres de la família reial.
"És un despropòsit", ha indicat, per concloure que no existeixen precedents a la Unió Europea.

Response: Malgrat les crítiques i la falta de suport dels altres partits, el PP ha aprovat esmenes a la Llei Orgànica del Poder Judicial per aforar diferents membres de la família reial, inclosos els reis sortints, i així protegir-los jurídicament. Diferents diputats han qualificat les esmenes de sospitoses i d’un blindatge sense precedents al rei Joan Carles.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Catalunya és el país que menys percentatge del PIB destina a l’educació de la tota la Unió Europea.
En concret, destina només el 2,91% del PIB en el sistema educatiu, una xifra que només es pot comparar amb països allunyats com Perú (2,75%), Laos (2,77%) o Libèria (2,82%).
També està per sota del 4,47% que destina l’estat espanyol en el seu conjunt i, és clar, també per sota de la mitjana de la Unió Europea, que se situa en el 5,25%.
Dinamarca, Suècia i Finlàndia, en canvi, són els que destinen un percentatge més elevat del seu PIB.
QUIN PERCENTATGE DEL PIB EN DESTINA CADA PAÍS A LA UNIÓ EUROPEA?
Aquesta és una de les conclusions a què ha arribat la Fundació Jaume Bofill en el seu extens informe anual, “Reptes de l’Educació a Catalunya 2015”, on hi han col·laborat una vintena d’experts de diversos àmbits de l’educació i la pedagogia.
La Fundació reclama a l’administració, per això, dotze mesures urgents, entre els quals s’hi troba duplicar la inversió, sobretot per a innovació i per a la igualtat, una reforma de la Secundària o millores en la formació del professorat i dels investigadors de la Universitat.
“Són reptes que interpel·len a fer una política ambiciosa”, ha assegurat el director de la Fundació, Jaume Palacin.
L’informe també revela quins han estat els efectes de la crisi en el sistema educatiu.
Segons les xifres del Ministeri d’Educació, Catalunya és una de les regions que més ha retallat de la Unió Europea des del 2009 fins el 2012.
Ho ha fet en un 17,5%, en total uns 1.157 milions, mentre que l’Estat espanyol ha retallat un 12,9% el seu pressupost.
Les retallades a Catalunya haguessin estat més elevades, segons l’informe, si no fos perquè la Generalitat es va negar a complir amb el sostre de dèficit fiscal a què obligava l’estat i va prorrogar els pressupostos.
LES RETALLADES EN EDUCACIÓ A LA UNIÓ EUROPEA
En concret, segons les xifres, la major d’aquestes retallades les han assumit els sous del professorat.
La despesa dels ajuntaments i els concerts a escoles privades han estat també els que més ajustos han patit.
Segons el professor de sociologia Xavier Martínez-Celorrio, els resultats educatius són prou bons, malgrat els ajustos, “pel sobreesforç del professorat i perquè, en un context de crisi, l’educació ha retingut els seus alumnes davant de la manca d’oportunitats en el mercat de treball”.
LES RETALLADES EN EL SISTEMA EDUCATIU A CATALUNYA
Combatre l’abandonament i reformar la Secundària
Un dels altres reptes a assolir, segons la Fundació, és un programa contra l’abandonament escolar, que és especialment alt a tota la zona de la Mediterrània.
Segons el doctor en economia Miquel Puig, “la principal raó és l’existència d’un mercat de treball poc qualificat, que funciona com a reclam per a alguns estudiants”.
El perfil d’alumne a qui més afecta aquesta situació és un noi jove d’origen immigrant i de classes més desafavorides.
Per això, des de la Fundació Jaume Bofill, reclamen més mesures d’integració social, per una banda, i una aposta per nous mètodes d’aprenentatge, sobretot en l’Educació Secundària Obligatòria (ESO).
El professor Jordi Nomen assegura, en aquest sentit, que “sovint es tracta l’alumnat amb instruccions, en comptes de plantejar-los reptes perquè aprenguin a col·laborar, ser crítics o prendre decisions”.
Per això, des de la Fundació reclamen que es modifiquin les infraestructures i els sistemes educatius.
Més formació per al professorat i més innovació
Alhora, a partir de les conclusions de l’informe, la Fundació reclama més formació per al professorat, més innovació i un pla per introduir el coneixement de llengües estrangeres.
Tal com ha explicat el director de l’anuari, “el sistema educatiu pateix dèficits històrics i estructurals, com la integració dels nouvinguts, el finançament públic, l’abandonament escolar, que cal poder atendre amb certa urgència”.
“Necessitem que l’educació sigui una estratègia de país, perquè encara ens sembla que no és així, ni per part de les administracions ni de la ciutadania”, ha conclòs.

Response: La Fundació Jaume Bofill ha elaborat un informe on mostra que Catalunya només inverteix un 2,91 % del PIB en educació, una xifra molt per sota de la mitjana europea i comparable només amb països llunyans. Per això, la fundació exigeix un augment de les inversions, per millorar la formació del professorat i instaurar nous mètodes d’aprenentatge i estratègies d’integració.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
El 6è Birrasana, el Festival de Cervesa Artesana de Blanes, ha igualat l'assistència de públic respecte al 2015 i ha superat els 15.000 visitants.
De tots tres dies –del 13 al 15 de maig-, el més exitós ha estat dissabte, amb unes 8.000 persones omplint la carpa del Passeig de Mar.
Els organitzadors del festival –l'Associació Birrasana i Cervesa Marina, amb el suport de l'Ajuntament de Blanes- han fet un balanç positiu d'aquesta edició.
"Durant els primers anys del festival, el públic en general no coneixia què era això de la cervesa artesana.
Ara ja estan agafant una cultura sobre el tema, i quan venen aquí ja saben quina varietat és la que els agrada més i van a buscar-la", ha explicat Kevin Andreu McCarry.
En total, hi ha hagut 154 varietats de 30 empreses cerveseres.
A banda de productes d'arreu del país, també n'hi ha procedents de Dinamarca, Bèlgica, Itàlia, Alemanya i Hongria.
Divendres, el dia d'arrencada, les inclemències del temps van impedir que hi hagués una major afluència de públic, tot i que les actuacions de la nit van animar una mica més l'ambient.
Dissabte i diumenge, la millora del temps ha ajudat a mantenir un excel·lent nivell de públic, que ha apurat les darreres hores que li quedaven al festival abans que tanqués portes.
"El públic ha après a valorar que es tracta d'una cervesa feta 100% amb productes naturals i, sobretot, amb molt de 'carinyo'", ha detallat Andreu McCarry.
En total, hi ha hagut 154 varietats de 30 empreses cerveseres.
Tant l'organització com els assistents destaquen que la del 2016 ha estat l'edició amb un nivell més elevat, tant d'empreses cerveseres com dels productes que han portat a Blanes, amb una ampla gamma on triar que incloïa, per exemple, cerveses aptes per a celíacs.
Segons informen els organitzadors, el públic ha apreciat especialment dues de les novetats que s'han incorporat enguany a l'experiència.
D'una banda, l'ampliació de l'oferta gastronòmica, que ha suposat no haver de fer molta cua per poder acompanyar la cervesa amb productes de qualitat a preus assequibles i, de l'altra, la gran varietat de gustos que permetien poder triar allò que més s'adaptava a la butxaca i al paladar.
L'altra innovació ha estat l'ampliació del nombre d'activitats complementàries que hi ha hagut al voltant del tast de cerveses.
Així, cada dia hi ha hagut actuacions i grups d'animació que han contribuït a què l'ambient fos més festiu i familiar.
Hi ha hagut clowns, xanquers i també sessions de fusió oriental.
Com a complement a aquestes actuacions, també han estat ben rebuts es concerts de les nits de divendres i dissabte.
Divendres van actuar els Mon i Tietes Queques, mentre que dissabte ho van fer Garrapateros, Booz & Dukes i Dalton Bang.
Un altres dels ingredients que no ha faltat en aquesta edició, i que es manté fidel des de la primera, ha estat el Parc Infantil amb els inflables que es van posar en marxa dissabte.
I és que aquesta també ha estat una constant que l'organització ha volgut mantenir des del minut zero, que Birrasana sigui una experiència a gaudir per tota la família, sense excloure als infants.
Pel que fa als seminaris, divendres van fer una jornada tècnica adreçada als cervesers professionals que va tractar sobre l'ús dels llúpols en la cervesa artesana, a càrrec d'un dels sponsors del festival, Simply Hops.
A més, tant dissabte com diumenge s'han impartit seminaris de maridatge de sis formatges amb sis cerveses diferents.
Per últim, aprofitant el gran nombre de visitants estrangers que assisteixen al Birrasana, tots tres dies hi ha hagut instal·lat un estand de Turisme de Blanes en el recinte amb informació sobre els principals atractius del municipi.
Igualment, per primera vegada s'ha comptat amb la implicació de 14 establiments de restauració que han incorporat als seus menús gastronomia amb cervesa.

Response: El 6è Birrasana de Blanes ha presentat 154 varietats de cervesa artesana de 30 empreses diferents i ha ampliat l'oferta gastronòmica respecte a altres anys. Així mateix, el festival, que vol oferir un ambient festiu i familiar, ha inclòs nombroses activitats complementàries, com concerts, grups d'animació, seminaris i el ja tradicional parc infantil amb inflables.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
La Fira de Mollerussa ha recuperat l’activitat firal i el seu format presencial després d’una aturada de més de sis mesos amb motiu de la situació sanitària generada per la Covid-19.
Ho ha fet amb la XXV Expoclàssic, en un format adaptat a un únic dia d’exposició, el dissabte, i que ha estat ben acollit pels expositors i visitants.
Així, des de primera hora del matí un gran nombre d’aficionats als vehicles històrics i clàssics ja feien cua per visitar el saló, el qual obria amb mesures i restriccions però també amb il·lusió i “ganes de fer fira” per part dels 35 expositors que hi participaven en aquesta convocatòria.
“S’havia d’haver fet al maig” –ha recordat el president de la Fira de Mollerussa i alcalde de la capital del Pla d’Urgell, Marc Solsona.
Al final va ser al setembre, amb un format diferent a l’habitual i a l’aire lliure, si bé, davant el pronòstic de pluja, divendres es va decidir traslladar-la de nou al firal Pla d’Urgell.
Aquest matí però, a les 10 del matí, tot estava preparat i al carrer els aficionats feien cua per entrar.
El director de l’ens firal, Xavier Roure, mostrava la seva satisfacció en aquest sentit per la bona afluència de visitants ja des de l’obertura del recinte, amb 378 persones registrades entre les 10 i les 11 del matí –l’aforament estava fixat en 400 per respectar totes les mesures sanitàries–, arribant a unes xifres “superiors a edicions anteriors tant en quantitat com en qualitat”, referint-se a l’interès en comprar per part d’aquests visitants.
Tots dos portaveus han coincidit en destacar la recuperació del calendari firal així com la voluntat de reactivar la ciutat i celebrar la resta d’esdeveniments previstos per a aquesta tardor.
En aquesta línia, l’alcalde ha remarcat el paper de les fires com una de les “potes de reactivació econòmica” de la ciutat.
Solsona ha destacat també el posicionament de la Fira de Mollerussa com una de les primeres entitats firals que recuperen l’activitat de manera presencial.
Això sí, ha afegit que s’ha fet amb mesures i restriccions però també “amb moltes ganes”.
Entre les mesures que s’han portat a terme davant la normativa sanitària actual per la Covid-19 ha estat el control d’accés, amb un aforament de 400 persones; un circuit de circulació per als visitants; la identificació dels assistents; reforç de la neteja, i disponibilitat de gel hidroalcohòlic en diferents punts del Recinte.
Visitants professionals amb molt interès en comprar
Altre dels aspectes valorats avui per l’alcalde i president de la Fira de Mollerussa ha versat sobre els visitants -molts d’ells de procedència com Tarragona o Barcelona-, el seu interès per comprar i la satisfacció dels expositors.
Solsona s’ha referit a l’Expoclàssic com un certamen molt professional, amb uns visitants molt interessats avui en comprar, degut en bona part al fet que feia molts mesos que no es portava a terme cap esdeveniment d’aquest tipus, i la conseqüent satisfacció dels expositors, alguns dels quals s’han arribat a sentir “desbordats”, ha dit.
En aquest mateix sentit s’ha expressat el director, qui ha manifestat la satisfacció des de l’ens organitzador per les bones sensacions transmeses pels expositors i visitants alhora que ha agraït a l’equip de la Fira de Mollerussa la seva feina per tirar Primer Mercat d’Antiquarisendavant aquesta fira “amb tota la incertesa” que hi ha en aquests moments.
Roure ha destacat així mateix l’Expoclàssic com a “la primera gran fira que es fa a les Terres de Lleida”.
Primer Mercat d’Antiquaris
La XXV Expoclàssic obria avui amb dues novetats: entrada gratuïta al Recinte Firal i un Mercat d’Antiquaris, amb una desena de participants, fruit de les converses de l’ens firal amb l’Associació d’antiquaris i brocanters de Mollerussa, organitzadora del Mercat d’Antiguitats dels diumenges a la capital del Pla d’Urgell.
Sobre aquest col·lectiu, l’alcalde Marc Solsona ha dit que ha contribuït, juntament amb la confiança de la resta d’expositors, a aconseguir un espai expositiu amb 35 firmes, amb un passeig firal amb bona oferta i activitat.
L’ens firal continuarà amb el seu calendari amb el XIX Concurs de Pintura Ràpida “Ciutat de Mollerussa” el pròxim diumenge dia 27 de setembre, al que ha de seguir Autotardor, a l’octubre.

Response: Després d’una aturada de sis mesos per la crisi sanitària, la Fira de Mollerussa ha reobert la seves portes amb la XXV Expoclàssic, que ha reunit 35 expositors i un mercat d’antiquaris. La fira, que aquest any ha estat gratuïta, ha tingut una bona acollida i s’ha realitzat seguint les mesures sanitàries necessàries contra la covid-19.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Tercer dia de controls a la frontera amb França arran de l'atemptat de Niça.
Aquest diumenge els operatius s'han focalitzat a l'autopista AP-7 que connecta banda i banda dels Pirineus.
Durant el matí, concretament, els agents de la policia espanyola s'han col·locat al peatge de la Jonquera, tant en sentit sud com nord.
Equipats amb armes i unitat canina, han anat aturant diversos vehicles, revisant-los i identificant els seus ocupants.
Al peatge d'El Voló, la policia francesa també controlava l'entrada i sortida de turismes.
Ha estat en aquests dos punts on s'han vist més retencions i congestió tot i que, a diferència dels últims dos dies, fins al migdia no s'han vist cues importants en aquesta via.
Gran part dels conductors es prenien l'espera i les congestió amb resignació i paciència; molts afirmaven que ho veien be perquè era una "qüestió de seguretat".
Des del cos policial espanyol assenyalen que continuaran portant a terme controls mòbils de forma aleatòria i itinerant.
Des del passat divendres, la policia espanyola i la de fronteres francesa ha intensificat la presència al pas fronterer de la Jonquera i El Voló arran de l'atemptat terrorista jihadista que es va portar a terme el passat dijous a Niça.
Divendres al matí ja van començar a muntar els primers controls a l'N-II i l'AP-7, unes operacions que s'han mantingut durant tot aquest cap de setmana i que, en principi, es mantindran els propers dies.
En el cas de la policia espanyola, els agents porten a terme controls mòbils, itinerants – que se van movent per les diverses vies que connecten banda i banda dels Pirineus- principalment l'autopista, i aturen vehicles de forma aleatòria.
A part de revisar els turismes, identificar els conductors i ocupants; també compten amb unitat canina perquè analitzi i repassi que no hi ha res estrany a l'interior dels cotxes.
Així s'ha pogut veure aquest diumenge al matí quan els agents han portat a terme un control a la sortida del peatge de La Jonquera en sentit nord i, posteriorment, l'han traslladat a la vessant sud d'aquest mateix punt.
En els dos casos, la policia ha concentrat tot el trànsit que sortia del peatge en un sol carril per controlar cada un dels vehicles.
Això ha provocat retencions per accedir al peatge i congestió.
No obstant això, durant aquest diumenge al matí no s'han vist cues quilomètriques tal i com s'havia anat repetint aquests passats dos dies.
D'altra banda, la policia de fronteres francesa també ha estat vigilant i controlant al peatge d'El Voló, tant d'entrada com sortida de l'estat francès.
Allà, els policies no aturaven els vehicles però interrogaven i demanaven documents d'identitat.
Ha estat en aquest punt on s'han pogut veure les retencions viàries més importants, per accedir cap a Espanya.
Els conductors, majoritàriament francesos i d'altres països europeus, s'ho prenien amb resignació i paciència.
"Em sembla molt bé que facin els controls que toca per la nostra seguretat i per evitar més atemptats terroristes", assenyalava l'Òscar, un conductor que ha passat el cap de setmana en territori francès i que va topar amb les llargues cues que es van formar el passat divendres.
"Eren cues de 20 i 25 quilòmetres, el que hi ha avui no és res en comparació amb això", assegurava.
En Peter, un ciutadà belga que viatjava amb la seva família, assegurava que "veia bé" els controls tot i que la seva dona considerava "que eren massa exigents" i que no són del tot necessaris.
D'altra banda, pel que fa a l'N-II, la circulació ha estat fluïda i no s'ha instal·lat cap mena de control durant les primeres hores d'aquest diumenge.
Per part dels Mossos d'Esquadra ja van anunciar que preveien intensificar la presència policial i els controls arreu de Catalunya.
Actualment, l'estat espanyol manté el nivell d'alerta antiterrorista en 4 sobre 5.

Response: Arran de l’atemptat a Niça, la policia espanyola ha intensificat la seva presència al pas fronterer de la Jonquera, amb controls mòbils itinerants que compten amb unitat canina i que revisen els cotxes i identifiquen els viatgers. Per la seva banda, la policia francesa també ha augmentat els controls i tot això ha causat cues i congestió.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Finalment ha entrat en marxa una de les eines pendents per incrementar la garantia de subministrament a l'àrea metropolitana de Barcelona en cas de sequera.
Des de la setmana passada està en funcionament l'Estació de Regeneració d'aigües (ERA) de la depuradora del Llobregat, que permet obtenir aigua de prou qualitat per ser reutilitzada en diferents usos, en comptes de ser abocada al mar com la que es depura convencionalment.
La instal·lació pot arribar a produir fins a 3 m3/s, que és el consum equivalent d'aigua per a una població de més d'un milió d'habitants (l'equivalent al 25% de la demanda de l'àrea metropolitana).
La instal·lació s'ubica al Prat de Llobregat (Baix Llobregat).
Per mitjà d'un tractament especial físic-químic, de filtració i desinfecció UV, dona com a resultat una aigua apta per a ser abocada riu amunt, en el cas de necessitat, per exemple davant d'una alerta per sequera.
Habitualment, i en casos de normalitat, l'aigua sortint de la depuradora s'aboca mar endins amb totes les garanties, segons ha informat aquest dilluns l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) en un comunicat.
Malgrat que en les últimes setmanes les condicions meteorològiques han permès una certa recuperació del nivell dels embassaments (el sistema Ter Llobregat està al 76%, amb 465 hm3), i la situació no és tan crítica com ho ha estat aquest hivern, "la posada en marxa d'aquesta instal·lació és clau per augmentar la garantia de subministrament a l'àrea metropolitana de Barcelona", ressalta l'ACA.
L'entrada en funcionament de l'ERA o planta de funcionament terciari del Llobregat implica tenir operatives al 100% les instal·lacions, que es van construir en el seu moment per tal de poder augmentar els cabals que circulen pel riu i, també, contribuir a recarregar els aqüífers –ja que són reserves estratègiques-, així com aportar cabals ambientals a les llacunes de la Vall Baixa i el delta del Llobregat o a frenar la intrusió salina del mar.
Construïda el 2007 per la sequera
La mesura ha estat possible pel conveni de col·laboració entre l'ACA i l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), que garanteix el finançament per a l'explotació de la instal·lació, que és de titularitat de la Generalitat.
L'ACA aportarà el finançament fins a un màxim de 4,5 milions d'euros (en funció dels volums d'aigua tractada) per garantir-ne l'explotació, així com l'adequació d'aquesta infraestructura.
Les instal·lacions consisteixen en la planta de tractament terciari de l'efluent de la depuradora del Prat de Llobregat, gestionada per l'AMB i operada per Aigües de Barcelona, Empresa Metropolitana del Cicle Integral de l'Aigua (ABEMCIA), els pous contra la intrusió salina, la planta dessaladora de Sant Boi, les basses de recàrrega de la Vall Baixa del Llobregat i les canonades de bombament al riu (fins a l'assut de Molins de Rei) que es van construir durant la darrera gran sequera del 2007 amb aportació de Fons de Cohesió europeus (85%) i de la Generalitat (15%).
Tres models de funcionament
En la signatura del conveni, es van determinar tres models de funcionament de l'ERA del Llobregat.
Amb les reserves en situació de normalitat, s'activa l'aigua del posttractament (sistema terciari) per crear una barrera contra la intrusió salina i garantir la qualitat d'aquesta massa d'aigua estratègica.
Cal recordar que els aqüífers de la Vall Baixa del Llobregat poden aportar en situació de sequera tanta aigua com la dessaladora.
En prealerta i alerta (entre el 70 i el 35% de reserves), les aportacions del sistema terciari de la depuradora del Prat servirien per frenar la intrusió salina i la resta d'usos, com els agrícoles, ambientals o municipals.
En excepcionalitat (25%) i emergència (20%), es preveu l'aportació com a aigua de capçalera, aigües amunt de l'assut de Molins de Rei, per disposar de més recursos al riu per tornar a ser captats i potabilitzats, de manera que es tanca el cicle hidrològic, en lloc d'abocar-los al mar.
Actualment les instal·lacions funcionen seguint el primer supòsit de normalitat, en què l'objectiu és mantenir en bon estat els aqüífers i frenar la intrusió salina.
En qualsevol cas, el volum d'aigua que s'ha de produir serà variable segons l'estat hidrològic i l'establirà mensualment l'ACA.
Per la seva banda, l'AMB s'encarregarà de fer el seguiment dels nivells de l'aigua posttractada.
L'acord va preveure també la creació d'un grup d'experts (ACA, Departament de Salut i AMB) amb l'objectiu de planificar el full de ruta que determini el funcionament de la planta, i per analitzar la possibilitat d'avançar l'aportació d'aigua en el tram final del riu Llobregat en continu i no únicament en els períodes d'excepcionalitat de la sequera.

Response: Ha entrat en funcionament l'estació de regeneració d'aigua de la depuradora del Llobregat, que, mitjançant tractaments físics-químics, permet aconseguir aigua per garantir el subministrament a l’àrea metropolitana de Barcelona durant èpoques de sequera. A més, en períodes de normalitat, l’estació serveix per mantenir els aqüífers en bones condicions i prevenir la intrusió salina.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Una veïna de Vic, Montserrat Puig Cotado, denuncia un nou cas de catalanofòbia, ara a la comissaria de la Policia Nacional espanyola a Vic.
Hi anava a fer-se el passaport, per a poder viatjar d'aquí a dos mesos, però ha sortit amb una denúncia.
Puig Cotado ha anat a les 10 del matí a comprovar si li tocava avui o demà renovar-se o no el passaport, ja que ho havia demanat feia temps i no recordava exactament el dia.
Només d'arribar ella ha saludat l'agent de fora en català, i ell li ha contestat en castellà.
Tot seguit li ha demanat què hi anava fer.
Ella li ha contestat en català i ell li ha dit: "Háblame en espanyol".
Ella li ha dit que no, que per allà no hi passava i ha pujat les escales.
L'agent l'ha agafat i l'hi ha tornat a insistir que li parlés en castellà, que hi estava obligada.
Ella ha seguit pujant fins a on hi havia un altre agent que donava els torns.
"Ell tampoc m'entenia, però no m'ha exigit que li parlés en català", ha insistit.
Li ha dit que es busqués ella mateixa en la llista perquè no li trobava.
L'agent de l'entrada seguia exigint-li que li parlés en castellà, i ella li ha dit: "No penso parlar en castellà: sóc a Vic, a Catalunya, i no hi estic obligada".
L'agent de l'entrada ha hagut de baixar a atendre més gent i Puig Cotado s'ha trobat a la llista.
El segon agent li ha donat un número per a la cua i li ha dit que podia sortir a fer-se les fotos de carnet que necessitaria més tard.
Montserrat Puig Cotado ha marxat de la comissaria i li ha dit a l'agent que "això no s'acabaria aquí".
Un cop s'ha fet les fotografies de carnet, l'agent de l'entrada no la deixava tornar a entrar a la comissaria.
Ella, doncs, ha trucat al regidor de Capgirem Vic Joan Coma Roura, advocats i a fer fotos de l'agent.
Al cap de dos minuts, l'agent l'ha deixat entrar.
"Em pensava que s'acabaria aquí", ha explicat Puig Cotado a NacióDigital.
Resulta que quan li ha tocat el número i ha anat a la seva taula; una altra funcionària li ha dit que no l'atengués, que s'esperés a una altra taula, "que tenien molta feina".
Al cap d'una estona, quan Puig Cotado ha vist que l'altra gent que feia cua passava pel seu davant i era atesa, ha demanat explicacions perquè no l'estaven atenen.
Un funcionari ha dit que l'atendria ell.
Quan Puig Cotado ha anat a la seva taula per fer el passaport i li ha parlat amb català, li ha dit: "Háblame en castellano porque soy de Madrid".
Ella li ha dit que tenia el dret que se li parlés amb català, i que "si ets de Madrid, vés-te'n a Madrid, però jo aquí parlo en català".
Llavors el noi de la taula li ha posat una denúncia per aquestes paraules, "per falta de respecte a un agent de l'autoritat".
Puig Cotado s'ha negat a signar la denúncia.
Un cop denunciada, han tornat a començar a fer-se els tràmits per fer el passaport, però com que l'havia perdut, necessitava una denúncia dels Mossos.
Li ha dit que si hi anava ràpidament, podria fer-se el passaport avui mateix.
Li ha dit que li feia un favor, perquè sinó s'hauria d'esperar dos mesos.
Ella hi ha estat d'acord i li ha preguntat no havien començat d'aquella manera des del principi, ja que ella ha continuat parlant en català i ell en castellà.
Després ella li ha demanat el seu número de placa, i aquest li ha dit que ja estava posat en la denúncia.
També li ha demanat el número del policia de fora.
S'ha alçat per marxar i demanar-li a l'agent de l'entrada.
En aquell moment, però, el funcionari de la taula li ha dit que no calia que anés a fer la denúncia als Mossos, que no li renovaria el passaport.

Response: Montserrat Puig Cotado ha estat denunciada per faltar al respecte un agent de l’autoritat, quan s'ha negat a parlar en castellà a la comissaria de la Policia Nacional espanyola a Vic, on havia anat a fer-se el passaport. Segons Puig Cotado, diversos agents li han demanat que parlés en castellà i l’han discriminat per no voler fer-ho.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Les Illes Fèroe són entre Escòcia, Islàndia i Noruega i són una nació autònoma que forma part de Dinamarca.
Segons l’autonomia establerta l’any 1948, l’arxipèlag ha anat assumint cada vegada més competències en aspectes clau per a la vida a les illes, com ara la conservació i la gestió dels recursos pesquers (un dels sectors econòmics cabdals), l’educació, l’energia o la política financera.
Tanmateix, ara preparen una nova constitució que els reconegui explícitament el dret d’autodeterminació.
La població és dividida entre els qui volen continuar formant part de Dinamarca i els qui s’estimen més de convertir-se en un estat propi.
Així i tot asseguren que aquest procés no és ‘traumàtic’ perquè el diàleg i l’entesa amb Dinamarca són fluids.
També troben que aquesta és la diferència principal entre les Fèroe i Catalunya.
Les Illes Fèroe són sota l’autoritat de Dinamarca en matèries com justícia, policia, immigració o regulació financera.
El 25 d’abril passat, les Illes havien de votar en un referèndum sobre una nova constitució que els havia de blindar, també, el dret d’autodeterminació i, per tant, no era pas presentat com un referèndum per la independència.
Entre més qüestions, s’havia de votar un nou marc legal que facilités l’emancipació en cas que més endavant els feroesos la preferien.
Malgrat tot, el plebiscit va haver de ser posposat perquè no es va arribar a cap acord respecte de l’esborrany.
‘Hi treballem’, afirma el vice-primer ministre de les Illes, Høgni Hoydal.
Així i tot, la població no veu pas aquest escull com un problema.
Afirmen que no tenen pressa i subratllen que la relació amb Dinamarca és ‘excel·lent’.
L’arxipèlag, situat a l’Atlàntic nord-oriental, és format de divuit illes muntanyoses que cobreixen una superfície total de 1.399 quilòmetres quadrats, i té sobirania sobre 274.000 quilòmetres quadrats de mar.
Això fa que el sector econòmic més important sigui el pesquer i que bona part dels seus poc més de 50.000 habitants s’hi dediquin.
‘Som diferents, no tenim res a veure amb Dinamarca; tenim una llengua pròpia, una cultura pròpia’, explica un d’aquests pescadors, Birgir Enni, ara ja retirat.
Es declara obertament independentista i sosté que l’autonomia anirà creixent any rere anys fins que arribi el moment d’esdevenir un país sobirà.
‘Espero veure-ho amb els meus propis ulls’, diu.
Enni recalca que la relació amb Dinamarca és ‘boníssima’.
‘A diferència d’algunes altres nacions, nosaltres no hem tingut mai cap guerra, hem pogut arribar a tots els acords amb diàleg’, exposa.
Tanmateix, aquest diàleg pausat alenteix el procés més que no pas voldria.
‘Però s’ha de fer bé, no tenim pas pressa’, ha afegit.
Ara per ara, Enni creu que els independentistes feroesos són majoria, però amb poc marge.
Heidi Lauristen va néixer a les Fèroe però es va criar a Dinamarca, on els pares van anar a viure quan ella era petita.
‘El meu pare era pescador i hi va trobar una feina més bona’, ha dit.
Va tornar a les Illes fa setze anys perquè es va casa amb un feroès i va muntar una cafeteria a tocar del port de Tórshavn.
El seu punt de vista és força diferent del d’Enni.
Lauristen prefereix que les Fèroe continuïn formant part de Dinamarca.
‘Som massa petits i no tenim una economia prou forta.
Crec que, plegats, les coses ens van molt millor’, ha afirmat.
A més, subratlla que l’autonomia els permet de protegir la llengua i cultura pròpies, com també mantenir un bon nivell de vida.
‘Si hi hagués un referèndum d’autodeterminació l’any vinent, hi votaria que no’, ressalta.
També exposa que hi ha molta relació entre les Fèroe i Dinamarca i que hi ha moltes famílies amb arrels a tots dos llocs.
Tot i això, considera que la independència no és pas cap font de conflicte per a la societat feroesa.
‘Són negociacions polítiques’, sosté.
L’ex-president Carles Puigdemont hi ha viatjat per mantenir reunions amb polítics i diputats d’aquest territori.
A més, també ha participat en unes jornades internacionals sobre el dret d’autodeterminació al segle XXI, on ha compartit cartell amb representants d’Escòcia i Nova Caledònia.
Els feroesos que hi van assistir de públic coincideixen a destacar que troben que la principal diferència entre Catalunya i les Fèroe és la possibilitat de dialogar amb els estats dels quals formen part.
‘Per a nosaltres és impensable que hi hagi líders polítics a la presó’, conclou Enni

Response: La població de les Illes Fèroe està dividida entre aquells que voldrien ser un estat independent i els que volen continuar formant part de Dinamarca. Tanmateix, tots reconeixen que no és un tema conflictiu i que sempre s’ha pogut dialogar obertament amb Dinamarca sobre l'autonomia de les illes. Segons els feroesos, aquesta és la principal diferència amb Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
Si aquesta setmana la situació no es resol amb un "Govern del 52%", el proper pas és confrontar amb els dos grans partits independentistes o "passar-los per damunt".
Des del carrer perquè, de moment, de fer el salt a les institucions encara ningú n'ha dit res.
De fet, l'ANC ho va provar a les municipals de 2019 impulsant el moviment Primàries i el fracàs va ser sonat.
La concentració que aquest diumenge al migdia ha convocat a la plaça de Sant Jaume l'entitat que presideix Elisenda Paluzie, i que ha reunit un miler de persones ja sense mesures anticovid -la majoria d'assistents estaven, per edat, vacunats-, ha tingut un to dur.
Ha estat agra amb els partits independentistes, singularment amb ERC i Junts.
Els retrets dels oradors i entre els assistents han estat constants i el clima era de decepció per la marxa del procés independentista des de l'1-O del 2017 fins ara.
Cap dels dos partits implicats en la negociació per repartir-se un Govern que hauria de presidir Pere Aragonès hi ha enviat delegacions.
Si ho haguessin fet, no haurien estat gens còmodes.
El manifest que han llegit algunes entitats independentistes ha recordat tots els desencontres en els moments clau del procés i com "el carrer", i singularment l'ANC, va desbloquejar segons ells el 9-N o l'1-O.
Uns actes pels quals després els polítics en van assumir conseqüències patrimonials i penals.
El vicepresident de l'entitat, David Fernández, ha recordat com durant aquests anys els han pagat les fiances i Elisenda Paluzie ha esmentat els centenars de sopar grocs organitzats per recollir fons.
Fernández ha esmentat els seus sacrificis en forma de "temps, diners, treballs o fins i tot parelles", això sí.
FOTOS L'ANC demana Govern independentista ja a la plaça de Sant Jaume
Previous Next
Per tot plegat, l'ANC se sent ara plenament legitimada per carregar contra la incapacitat per formar "un Govern del 52%".
"Hem anat amb paciència infinita a reunions per sentir a parlar de diàleg i d'una amnistia que mai arribaran", ha dit Paluzie en referència a les posicions que defensa ERC però també Òmnium o Junts.
L'ANC no caurà "en la divisió de les bases"
Fernàndez s'ha expressat en termes similars quan ha dit que "podem estar al darrere empenyent, també al costat ajudant o al davant confrontant malgrat que no és el que volem".
El número dos de Palizue, afí a les tesis de Joan Canadell, ha donat a entendre que l'ANC serà capaç de "mantenir-se unida" malgrat que els partits fomentin "la divisió de les bases".
La pandèmia i el descontent independentista han projectat una ombra de dubte sobre la pressió que està disposat a exercir "el carrer" en una hora crítica del procés independentista.
Paluzie no té dubte que, si no se'n surten i els partits segueixen "barallant-se per les engrunes", tornarà a passar com el 2012, quan Artur Mas no tenia full de ruta i el carrer li va donar amb la inesperadament gran manifestació de la Diada.
"Un dia, per sorpresa, us tornarà una onada com la del 2012, i us hi sumeu o us passarà per damunt", ha afirmat entre aplaudiments dels assistents, que aquest cop ja no han victorejat Carles Puigdemont i s'han limitat a demanar "unitat" i "independència".
A l'ANC l'han acompanyada per llegir el manifest de la convocatòria representants de les ADIC, Meridiana Resisteix (abillat amb una samarreta que carregava de forma escatològica contra Esquerra), Súmate, la FNEC o la patronal Anem per feina, entre d'altres.
No hi havia, però, representació oficial d'altres entitats sobiranistes potents com ara la Intersindical-CSC, l'AMI, la Plataforma per la Llengua o l'Associació Catalana pels Drets Civils, que aplega els familiars dels presos polítics.
Sí una representació de la CUP amb el diputat Carles Riera malgrat que els partits aquest cop no havien estat explícitament convidats.
La Cambra, protagonista
L'ANC ha donat una especial rellevància a la presència de la presidenta de la Cambra de Barcelona, Mònica Roca, successora de Canadell i vinculada a Eines de País, la campanya que va promoure l'entitat.
Haver pres el relleu a l'establishment de la ciutat a la institució és l'èxit més visible en els darrers anys de l'entitat.
Roca ha demanat un govern "fort, cohesionat, estable i nítidament independentista per afrontar la recuperació" i no ha defugit la referència al moment polític: "Sabem perdre, però ara hem guanyat i ens toca demostrar que sabem guanyar", ha dit.
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
— NacióDigital (@naciodigital) May 16, 2021
Més de 100 personalitats internacionals demanen alliberar els presos en un manifest de l'ANC
L'entitat impulsa un manifest que reivindica l'1-O i la majoria independentista després de les eleccions

Response: La plaça Sant Jaume acull un acte de l’ANC amb un miler de persones. Han llegit un manifest per reclamar la unitat del “Govern del 52%” a ERC i Junts, amb discursos molt durs a favor de la unitat i en contra de la divisió de les bases. Elisenda Paluzie i David Fernàndez han carregat contra ERC i Junts.


Instruction: Fes-me un resum curt d'aquest text:

Context:
La Casa Vicens, la primera casa que va projectar l'arquitecte Antoni Gaudí a Barcelona, deixarà de ser un dels secrets més ben guardats de la ciutat.
L'edifici, situat al carrer Carolines del barri de Gràcia, obrirà les seves portes al públic a partir de la tardor d'aquest any per primer cop en els seus més de 130 anys d'història i un cop acabi la reforma ja en marxa, amb la qual es vol acostar al màxim a l'obra executada per Gaudí.
Es tracta de l'únic edifici dels vuit catalogats com a Patrimoni Mundial per la Unesco a la capital catalana que roman tancat i, a més de ser un dels primers grans passos de la carrera de Gaudí, anticipa el modernisme a la ciutat.
Els altres atractius catalogats per la Unesco són la Sagrada Família, la Casa Batlló, la Pedrera, el Parc Güell, el Palau Güell, el Palau de la Música i l'Hospital de Sant Pau.
Les dates de construcció de la Casa Vicens controvertides: alguns autors la situen en el 1888, però els impulsors del nou projecte asseguren que les obres van acabar el 1885.
Un altre aspecte poc conegut és que només la meitat de la casa és l'obra original de Gaudí, i l'altra és una ampliació del 1925 projectada per l'arquitecte Joan Baptista Serra de Martínez, el qual sembla ser però que va tenir "el beneplàcit" de Gaudí, amb qui tenien amistat, ha relatat aquest dimarts el també arquitecte José Antonio Martínez Lapeña, que firma la nova reforma.
Només una mirada experta pot distingir a primera vista quina és la part original de Gaudí.
Es va plantejar com casa d'estiueig per encàrrec de Manel Vicens i Montaner (1836-1895), que era corredor de canvi i borsa.
A partir del 1899 va pertànyer a la família Jover, fins al 2014, quan la va adquirir Mora Banc per una quantitat que l'entitat andorrana no ha revelat.
El banc inverteix ara 4 milions d'euros per restaurar-la i fer-la visitable.
L'equip que intervé per restaurar l'obra ha volgut mantenir-la el màxim fidel possible a la construcció original.
Només una estança, el menjador, mantindrà els mobles i uns quadres del pintor Francesc Torrescassana.
La visita a la casa es completarà amb una exposició permanent que tindrà tres eixos: la història de la casa, l'edifici com imprescindible manifest de l'obra de Gaudí, i l'immoble en el seu context social, cultural i artístic.
També es faran exposicions temporals i activitats culturals i educatives per a tots els públics.
Límit de 50 visitants per hora
Segons el director del projecte, Joan Abellà, esperen rebre uns 150.000 visitants anuals, el 20% locals, de manera que siguin al voltant de 500 diaris, uns 50 per hora.
L'objectiu és atreure especialment aquells visitants estrangers que ja han recorregut la ciutat un parell de cops i que ara volen anar més enllà dels atractius habituals de la ciutat.
Els promotors treballen amb el Districte de Gràcia i l'Àrea municipal de Turisme per tenir un Pla d'impacte turístic amb el qual s'acabarà d'ajustar aquesta previsió de visitants.
Intentaran no generar cues, i que la venda sigui per internet i el màxim anticipada possible, ha relatat Abellà.
El preu de l'entrada oscil·larà entre els 12 euros del Palau Güell i els més de 20 de la Casa Batlló: aquí es venen per un mínim de 23,5 euros.
Més enllà del repte d'evitar aglomeracions, també hi ha l'arquitectònic.
Martínez Lapeña ja va firmar la intervenció d'una altra obra de Gaudí, la reparació del parc Güell, i ara afronta aquesta rehabilitació amb la idea que s'acosti al màxim a l'execució del projecte original.
Creu que la dificultat més gran no és acostar-se a com Gaudí va plasmar el seu projecte de la Casa Vicens, sinó "deixar l'edifici d'acord amb la normativa", cosa que implica construir un ascensor i una nova escala interior.

Response: Mora Banc està reformant la Casa Vicens, la primera obra de Gaudí a Barcelona, per adaptar-la a les normatives actuals i obrir-la al públic a partir de la tardor. Les obres mantindran al màxim la idea de l’arquitecte i la visita inclourà una exposició permanent i permetrà descobrir aquest edifici Patrimoni Mundial per la Unesco, fins ara d’ús privat.