Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
A Catalunya hi ha unes 123.000 persones que tenen algun tipus de demència, segons l’Institut d’Estadística de Catalunya.
D’aquestes, 86.000 són diagnosticades amb Alzheimer.
De fet, es calcula que al voltant del 40% de les persones més grans de 85 anys patiran la malaltia neurodegenerativa.
“És un problema sociosanitari cada vegada més gran, que afecta no només els malalts sinó al seu entorn familiar”, alerta Immaculada Fernàndez, presidenta de la Federació Catalana de Familiars de Malalts d’Alzheimer, que aplega més de 200 professionals, 500 voluntaris i 7.000 famílies.
Per això, coincidint amb el Dia Mundial de l’Alzheimer, amb el lema "Amb C de Cuidador", des de l’Associació de Familiars de Malalts d’Alzheimer de Barcelona (AFAB) reclamen al govern espanyol un pla estatal que altres països ja tenen i que regula els ajuts, les cures i la investigació mèdica en aquest àmbit.
De fet, l’estat espanyol és dels pocs països europeus que no ha desenvolupat cap política per combatre la malaltia, malgrat que el 2015, en la Declaració de Glasgow, s’hi va comprometre.
La cura dels malalts costa gairebé 3.000 euros mensuals
Tampoc ho ha fet la Generalitat, malgrat que altres comunitats autònomes, com Andalusia, Extremadura o Galícia, n’han desenvolupat un al marge del govern espanyol.
“Avui no és un dia de celebració, sinó de reivindicació.
A Catalunya, tota la cura recau en les famílies, els herois silenciosos d’aquesta situació de mancança”, recalca Fernàndez.
També recorda que les retallades en els ajuts de la llei de dependència han empitjorat encara més la situació de milers de famílies.
En aquest context, l’AFAB calcula que el 70% dels familiars amb un malalt d’Alzheimer haurà de deixar la feina, i que la majoria no pot assumir el cost, de fins a 3.000 euros mensuals, que requereix tenir una cura del pacient.
A l'any, la xifra suma 31.000 euros en cures, com recorda la Confederació Espanyola de Famílies de Malalts d'Alzheimer.
Això sense tenir en compte les conseqüències psicològiques per als cuidadors.
“La llei de dependència ha estat pionera, però les mesures o arriben tard o són massa justes o no arriben a temps”, admet el president de l’AFAB, Alejandro Vilà.
És el cas de la Raquel Fernández, el marit de la qual va ser diagnosticat fa uns anys, just després de jubilar-se.
“Davant de la societat som invisibles.
Tot el dia penses que has perdut la persona amb la qual has conviscut.
Tardaran sis o set anys en donar-me una residència i, quan me la donin, no la podré pagar”, es plany.
La Pilar Sànchez, que té la mare al seu càrrec, recorda també el sacrifici que fan les famílies per poder tenir cura del malalt.
“Jo sempre dic que tinc una nena gran.
Sé que no puc fer vacances, que és com haver d’assumir l’horari d’un fill.
Si hagués treballat, hagués hagut de canviar de feina.
La malaltia et canvia a nivell afectiu, econòmic, social, laboral...
Ella va perdent la vida i tu acompanyes aquesta mort dia a dia”, explica.
Grans avenços en la investigació, però encara sense una cura
L’Alzheimer és una malaltia neurodegenerativa, estretament vinculada a la longevitat, que produeix en la persona afectada una pèrdua progressiva de la memòria i de la capacitat per ser autònoma.
Per això, tots els malalts hauran de necessitar un cuidador la major part del dia.
Els medicaments que s’administren ho són per a combatre els símptomes, però encara no aturen la malaltia.
“L’únic que pot prescriure un metge són medicaments estimulants que, a la llarga, no tenen cap efecte sobre el pacient i que coneixem des de fa 18 anys”, detalla Blesa.
Tot i així, hi ha motius per a l’esperança.
“Gràcies als avenços en investigació, ara sabem què passa en el cervell dels pacients.
L’Alzheimer ve causat per l’acumulació en el sistema nerviós d’una proteïna, l’amiloide, que malmet les neurones i fa que aquestes alliberin una altra proteïna, la TAU”, explica el doctor.
Aquesta proteïna amiloide pot acumular-se en el cervell fins a trenta anys abans que es detectin els primers símptomes.
Totes les investigacions mèdiques pioneres, que es concentren majoritàriament als Estats Units, se centren en trobar una manera de frenar l’excés de la proteïna, com es fa ja amb el colesterol.
A més, a l’Hospital de Sant Pau i la Santa Creu de Barcelona s’hi troba l’únic aparell de l’estat espanyol que pot preveure l’aparició de la malaltia i que analitza en els pacients si hi ha un excés de proteïna amiloide i TAU a partir d'un scanner.
“Si durant trenta anys els metges han delegat el diagnòstic de demència en els familiars, ara ja ens podem anticipar a la malaltia”, assegura Blesa.

Response: Des de l’Associació de Familiars d’Alzheimer de Barcelona (AFAB) demanen a l’executiu implementar una estratègia per abordar la malaltia, prevenir-la i atendre els afectats, com ja existeix a altres països. També denuncien l’alt cost econòmic, laboral i social de cuidar els pacients. Les dades afirmen que el 40% de la població major de 85 anys estarà afectada per la malaltia.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La Fundació Jaume Bofill ha alertat que la preinscripció escolar que enguany es farà principalment de manera telemàtica i una alta mobilitat de les famílies pel coronavirus "empitjoraran" els nivells de segregació escolar a Catalunya.
L'organització ha reclamat al Departament d'Educació que articuli urgentment "criteris clars i homogenis" per detectar i distribuir l'alumnat vulnerable per raó sociocultural o socioeconòmica si vol evitar un increment d'aquesta segregació i que incrementi la reserva de dues places per aula per aquests col·lectiu.
Segons un informe de la Fundació, Catalunya ha reduït la segregació escolar només quatre punts percentuals en els últims cinc anys, amb un 44% de segregació a primària i un 35% a secundària.
L'estudi "Estat i evolució de la segregació escolar a Catalunya 2020" analitza les dades d'escolarització per als 122 municipis de més de 10.000 habitants de Catalunya en base a informació del Departament d'Educació, el Síndic de Greuges i altres estudis recents.
Aquesta alerta respon també a una previsió d'increment de la matrícula fora de termini i viva, que és la que acostuma a fer la població vulnerable.
El director de la Fundació Bofill, Ismael Palacín, ha apuntat també que el fet que la preinscripció sigui majoritàriament online també pot agreujar la segregació ja que moltes famílies optaran pe opcions "conservadores".
Palacín ha afegit que en la situació actual també hi juga un paper clau les escoles "que han estat presents" durant el confinament.
Mesures urgents
Davant d'aquesta situació, la Fundació Bofill ha instat Educació i ajuntaments a desplegar sis mesures d'urgència.
En primer lloc, establir criteris "clars i homogenis" per a la detecció d'alumnat vulnerable i poder fer una correcta distribució.
En segon lloc, aposten per un augment de la reserva de places per aquest alumnat ja que el mínim actual de dos per aula està "molt lluny" de la realitat, segons ha indicat el cap de projectes de la Fundació, Joan Cuevas.
En quart lloc demanen als ajuntaments que despleguin dispositius de detecció de l'alumnat vulnerable ja que la Fundació ha lamentat que actualment es detecta poc a aquest col·lectiu i de manera molt dispar entre els municipis.
També reclamen que les preinscripcions fora de termini es centralitzin en aquestes OME per poder fer una bona planificació i distribució.
A banda de les mesures urgents, fa un seguit de reclamacions a llarg termini com acabar amb les quotes d'escolarització que barren l'accés a les famílies més vulnerables i per això aposta per activar un contracte programa com a mecanisme per al finançament asimètric de centres concertats en funció del volum d'alumnat vulnerable que s'escolaritza.
Catalunya, entre els 8 països de la UE amb més segregació
L'informe incorpora una anàlisi de la situació actual de la segregació escolar a Catalunya, que revela que està entre els vuit països de la Unió Europea (UE) amb pitjors índexs.
Així, entre el curs 2013/2014 i el 2018/2019 la segregació escolar a primària va passar del 48% al 44% i a secundària del 39% al 35%.
Aquests tenen una segregació escolar per sobre del 30% a primària i del 20% a secundària.
Entre els que presenten taxes més elevades de segregació hi ha Terrassa, Badalona, Esplugues de Llobregat, Tarragona, Sant Feliu de Llobregat, Ripollet, Sant Sadurní d'Anoia, Olesa de Montserrat, Molins de Rei i Lleida, entre d'altres.
En l'altra cara de la moneda, gairebé una vintena de municipis han reduït de manera continuada la segregació en els darrers 12 anys.
Es tracta dels municipis que han desplegat mesures constants i diverses i són "els que ara tenen una millor posició per afrontar la crisi de la Covid-19".
La Fundació Bofill ha alertat però que són "una minoria".
Entre els que presenten índex de segregació més baixos hi ha Sant Andreu de Llavaneres, l'Escala, Santa Coloma de Farners, Alcanar, Palamós, Vilanova del Camí, Badia del Vallès i Abrera.
Tornar a les aules
L'escola tornarà a ser igual?
Així es prepara el curs amb més interrogants
Representants de la comunitat educativa admeten a NacióDigital que encara hi ha molts dubtes damunt la taula pel que fa al nombre d'alumnes per classe, les mesures de seguretat i la higiene
Tornar a les aules
Jornades de portes tancades: triar escola sense haver-la visitat
El coronavirus enrareix l'elecció malgrat els esforços dels centres educatius per a obrir-se i donar-se a conèixer a través de recursos online
Tornar a les aules
«Tornar a les aules»: un especial de NacióDigital
Tota la informació de l'incert retorn a l'escola aquest curs i el vinent
Tornar a les aules
GUIA Tot el que et cal saber sobre la preinscripció escolar per al curs vinent
Comença aquest dimecres per via telemàtica i només hi haurà quatre dies per a l'atenció presencial

Response: La Fundació Jaume Bofill preveu que hi hagi més discriminació a les escoles per la crisi de la covid-19. Les principals causes que apunta són: l'increment de l’alumnat vulnerable, la preinscripció telemàtica i l’augment de l’escolarització fora del període ordinari de matriculació. L’entitat ha demanat a Ensenyament unificar criteris per ubicar aquests alumnes i evitar la segregació escolar.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Des que Galerías Preciados introduïssin les rebaixes el 1940, trobar gangues s’ha convertit en l’esport nacional i en temps de crisi, molt més.
Per què pagar més per un producte o servei?
Internet ho ha posat tot més fàcil i des de fa uns anys els usuaris són bombardejats amb moltes i variades ofertes a la xarxa.
Hi ha empreses que es van fer ressò d’aquest fenomen i van voler aprofitar per crear plataformes online en les què es poden trobar serveis amb un preu menor al que es ven en el lloc oficial.
Les més conegudes per gairebé tots els usuaris són: Groupon, Groupalia o Atrápalo… citant-ne unes poques.
Com funcionen les plataformes d’ofertes?
El funcionament d’aquestes pàgines és molt senzill.
El que fan és contractar comercials que es dediquen a buscar empreses i negociar la publicació a la seva web d’un producte o servei però amb un descompte.
A canvi, l’empresa col·laboradora rep visualització del seu negoci i publicitat gratuïta.
Els descomptes que s’ofereixen són atractius i sempre porten el preu original, el percentatge de descompte que s’aplica i el preu que l’usuari pagarà en comprar el cupó descompte.
El que sembla el negoci rodó amaga en realitat el que molts internautes ja saben, coneixen o han patit.
No és or tot allò que lluu.
En ocasions, l’oferta o la promoció és completament inexistent, i el percentatge de descompte del que es pot gaudir és només una il·lusió.
L’engany més comú que es pot trobar en aquestes plataformes és el d’una promoció que en realitat no existeix ja que, a la pàgina de l’empresa costa el mateix.
És a dir, a l’empresa Kemadalenas s’ofereix un curs de còctels per 19’90 euros però, després el busques a la web d’ofertes i el preu és exactament el mateix.
Sabem què és una oferta enganyosa?
En Xavier Torrent, tècnic de consum de l’ UCC (Unió de Consumidors de Catalunya) explica que és “publicitat per captar al consumidor amb ofertes vistoses que no són reals”.
Aquestes empreses indueixen als consumidors a comprar mitjançant el reclam d’una oferta que no existeix ja que, el preu d’origen és el mateix que estan promocionant com a oferta.
Com el cas de l’empresa de cotxes “Experiència GP”, per conduir cotxes de luxe.
Tenen el mateix preu a la plataforma i a la pàgina original, d’això se’n diu publicitat comercial deslleial.
És un reclam per comprar-hi, l’oferta no existeix com a tal, ja que les ofertes han de tenir un nombre determinat d’unitats o una data de finalització i un preu real menor.
Ens hem posat en contacte amb les empreses, tant amb les que es publiciten com amb les que oferten diferents productes, per preguntar per què tenen una oferta a alguna plataforma que val el mateix quan consultes el producte original.
Magatzem D’Ars és una empresa que realitza obres teatrals per nens.
Tenen en cartellera “La caputxeta vermella”, l’entrada costa 6 euros a la web d’origen.
En Atrápalo la mateixa obra l’anuncíen així.
Go Barcelona ens ofereix a la seva pàgina una passejada medieval per Barcelona.
Ens ha dit que el preu de la seva pàgina (30 euros) es només per turistes, que la resta de clients poden comprar l’entrada a Atrápalo o pagar-la in situ (14 euros).
A Kemadalenas ofereixen un curs de gintònics al mateix preu que costa comprar-lo a Groupon, 19’90 euros.
Ells diuen que l’oferta la fan ells i que només utilitzen aquesta plataforma com un canal de venda més.
A Groupon s’ofereix un salt en tàndem de 239 euros amb un preu final de 159 euros.
Escrivim a l’empresa “Saltem” i ens confirmen que no ens refiem del descompte que apareix a Groupon.
El preu original a l’empresa és de 185 euros.
A la mateixa empresa diuen que el preu que posa la plataforma com a original no és real i s’han queixat però no han obtingut resultats.
Les respostes rebudes varien molt d’un lloc a un altre.
Per començar, posar-nos en contacte telefònicament ha sigut impossible ja que ens derivaven d’un departament a un altre sense donar-nos opció per poder reclamar.
Finalment, Groupon va ser l’únic que ens va contestar, però ens va dir que enviéssim un correu que desprès de dues setmanes encara “estan mirant” per donar-nos una resposta.
A FACUA i UCC expliquen les opcions que tenen els consumidors quan volen reclamar, cal dir, que hi ha dos camins, anar per la via pública o formar part d’una d’aquestes associacions privades, com les esmentades.
Els consumidors són els que tenen l’última paraula, per això des de UCC es recomana ser responsable i abans de comprar una oferta comparar preus en diferents plataformes.

Response: Des de fa temps, les plataformes online ofereixen al consumidor tot tipus de productes rebaixats. Aquestes ofertes la majoria de vegades són enganyoses perquè en realitat es tracta d’una campanya de màrqueting de l'empresa. L’usuari acaba pagant el mateix preu de la pàgina oficial, però moltes vegades sense cap garantia en cas que hi hagi algun problema.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
L'Ajuntament de Tarragona ha posat en marxa aquest dimecres un nou aparcament dissuasiu amb 62 places en un solar municipal del passeig Independència, davant de la porta principal de l'antiga Tabacalera.
El nou espai és de zona taronja i té una tarifa d'un euro al dia, de dilluns a divendres, en els horaris habituals de pagament.
El regidor de Mobilitat, Josep Acero, ha avançat que en el termini de dos mesos s'habilitaran 275 places més d'aparcament dissuasiu a l'antiga carretera de Constantí, entre l'N-340 i la plaça Europa.
Segons Acero, amb aquests dos nous pàrquings es compensaran les places perdudes al carrer Manuel de Falla, després que l'empresa propietària dels terrenys decidís recuperar l'espai que s'utilitzava com a aparcament.
L'aparcament que s'ha obert aquest dimecres ha suposat una inversió d'uns 55.000 euros i ha inclòs l'enderroc d'unes antigues naus.
El regidor de Mobilitat i president de l'empresa municipal d'aparcaments, Josep Acero, ha subratllat que aquesta era una "assignatura pendent" que tenia el consistori després de la pèrdua del solar del carrer Manuel de Falla, que estava cedit a l'Ajuntament per l'empresa Altadis.
Acero ha afirmat que aposten per ampliar la xarxa d'aparcaments dissuasius perquè afavoreixen la rotació de vehicles i són de gran utilitat per a les persones que es desplacen a Tarragona per treballar o per visitar la ciutat.
El regidor ha avançat que, després d'aquesta primera actuació, en el termini màxim d'uns dos mesos s'adequarà i obrirà un nou aparcament amb 275 places a l'antiga carretera de Constantí.
L'espai és propietat de l'Estat, però la Direcció General de Carreteres té previst cedir-lo ben aviat a l'Ajuntament.
Acero ha posat en valor que el consistori tindrà la propietat dels dos terrenys i aquests aparcaments podran ser definitius.
Josep Acero ha assenyalat que, després d'aquest segon aparcament, s'abordarà l'ampliació del pàrquing dissuasiu del cementiri.
La previsió és que tripliqui la seva dimensió actual i que inclogui places d'aparcament per a autobusos d'ús turístic.
Posteriorment, el consistori preveu concretar un nou espai d'aparcament al carrer de Manuel de Falla, també a l'entorn de Tabacalera, i expropiar més solars del passeig Independència.
Negociació amb els taxistes
Com a novetat, l'empresa municipal d'aparcaments està en converses amb el gremi de taxistes per facilitar el moviment d'usuaris d'aquests pàrquings dissuasius fins al centre de la ciutat.
En aquest sentit, aquesta proposta preveu que, prement un botó, un taxi reculli els usuaris i els traslladi a un "preu molt econòmic" fins a la seva destinació, segons Acero.
En paral·lel, també es treballa per acostar les rutes d'autobús i habilitar parades en aquestes zones.
Pel que fa a l'entorn de la Part Alta, el regidor ha insistit que negocien amb diversos propietaris per poder construir dos nous aparcaments fora Muralles.
Aquesta és una condició indispensable per poder materialitzar el tancament del nucli antic al trànsit rodat.
Segons Acero, un d'ells tindria tres plantes d'alçada i, l'altre, seria d'un sol nivell.
En aquests moments, l'empresa municipal manté converses amb els propietaris per tal d'arribar a un acord sobre les condicions de compra.
Més d'un miler de places en pàrquings dissuasius
La tarifa taronja té un cost d'un euro al dia per als usuaris generals i de 0,40 euros per als residents del sector.
Actualment, la ciutat disposa d'aquest tipus de zona regulada al Passeig Torroja amb 53 places, a Joan XXIII amb 95, al barri dels Músics amb 454, a la Part Baixa amb 194 i al carrer Enric d'Ossó amb 92 places.
A més, cal afegir-hi els espais dissuasius gratuïts d'aparcament del Cementiri amb 120 places i el de Sant Pere i Sant Pau amb 154.
Segons l'Ajuntament, en els pròxims mesos es podrà estacionar en aparcaments dissuasius per un euro al dia en 950 places i, de manera gratuïta, en 274.

Response: L’Ajuntament de Tarragona ha habilitat 62 places d’aparcament dissuasiu al passeig Independència. La tarifa, de zona taronja, és d’un euro al dia entre setmana, de 9 a 14 i de 16 a 20 hores, excepte festius. El consistori preveu disposar de 275 places més a l’antiga carretera de Constantí per compensar la pèrdua de les del carrer Manuel de Falla.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Demòcrates de Catalunya, Reagrupament i Solidaritat Catalana per la Independència han anunciat aquest divendres que no es presentaran a les eleccions espanyoles del 26-J.
Les tres formacions han renunciat concórrer als comicis després que no hagin pogut arribar a un pacte amb Convergència i davant la impossibilitat d’oferir a l’electorat català una candidatura transversal amb independents que defensi el procés cap a un estat català independent.
Per la seva banda, Reagrupament ha assegurat que han intentat arribar a un acord amb CDC per tal d’explorar les diferents possibilitats de concórrer junts a les eleccions del 26-J però davant la negativa de CDC d’acceptar cap de les propostes aprovades a l’assemblea, la formació ha decidit que no es presentarà a les eleccions.
Reagrupament recorda que l’assemblea va acordar la voluntat de reeditar el pacte que es va dur a terme a les eleccions espanyoles del desembre amb CDC i Demòcrates de Catalunya, mantenint les mateixes condicions que llavors pel que fa a la confecció de les llistes i resta de condicionants de la coalició i acceptant la diferent denominació proposada ja des de Convergència.
Alhora, l’assemblea també va expressar el seu suport a la proposta de Demòcrates en la línia de recuperar la candidatura de Junts pel Sí en aquestes eleccions del 26-J, com a proposta àmplia i transversal de tots els partits independentistes, liderada per una persona sense adscripció de partit i sota la denominació de Junts per Catalunya.
Així mateix, la formació va acordar que la candidatura hauria d’assumir la possibilitat de la via unilateral per a la constitució de Catalunya com a Estat ja que, segons subratlla, amb la nova correlació de forces que sorgirà de les eleccions, la via del referèndum acordat amb l’Estat seguirà sent un engany.
Am tot plegat, des de Reagrupament constaten la situació de bloqueig de CDC a causa del seu procés de refundació, una situació que ha impossibilitat qualsevol tracte ambiciós.
Alhora, han volgut manifestar el seu respecte per aquest procés intern de CDC i davant l’oportunitat perduda de col·laborar en la forma més adequada a les necessitats del país, assenyalen que renuncien participar a les properes eleccions espanyoles.
Solidaritat ha finalitzat la seva consulta interna per saber si s’havia de presentar o no als comicis en solitari o en coalició amb una altra formació.
Així, un 70,8% dels adherits de Solidaritat han votat a favor del ‘no’ mentre que un 29,2% s’ha postulat a favor del ‘sí’.
Comptant la suma d’adherits i simpatitzants, el ‘no’ ha obtingut un 66,2% i el ‘sí’ un 33,8% dels vots.
Per tant, la formació ja ha anunciat que no concorrerà a les eleccions del 26-J davant d’aquests resultats
Solidaritat ha explicat que dilluns passat al vespre es va reunir amb Demòcrates per tal que li fes arribar la seva proposta d’un front comú transversal d’independents i partits per defensar el procés cap a un Estat català independent.
En aquest sentit, hi va haver consens en el fet que en el cas que es donessin les condicions per una candidatura independentista transversal a les eleccions espanyoles, segons apunta Solidaritat, el què caldria seria apostar pel bloqueig de la política espanyola en resposta al bloqueig que fa Espanya de la política catalana.
Però, les dues formacions han lamentat que ‘ni Esquerra ni Convergència estan disposades a configurar una candidatura àmplia i unitària i només estan treballant per bastir les seves llistes de partit sense comptar amb ningú més’.
D’altra banda, Solidaritat apunta que ha fet una anàlisi política de l’estat de l’espai independentista en l’actualitat i de la possibilitat de ‘teixir sinergies entre les dues formacions de cara el futur’.
El fet que les dues formacions apostin per un independentisme ‘transversal i nítid’ facilitaria, segons han conclòs, ‘la col·laboració i intercanvi entre els dos partits de cara a la consolidació i eixamplament de l’espai central de l’independentisme’.
Un altre dels elements que han posat de relleu és el fet que les dues són organitzacions noves, que aposten per la regeneració democràtica, per la prohibició estatutària de contreure crèdits bancaris, la radicalitat democràtica en forma de consultes internes a la militància sobre els temes cabdals o per la confecció de les llistes electorals a través de primàries.
Aquest fet permet ‘l’intercanvi d’experiències per l’enriquiment recíproc dels processos democràtics de cada organització’, ha destacat Solidaritat.
Finalment, han acordat mantenir un contacte periòdic per aprofundir les relacions i concretar accions conjuntes.

Response: Finalment no hi ha hagut acord entre Demòcrates de Catalunya, Reagrupament, Solidaritat Catalana i Convergència per presentar una candidatura conjunta el 26-J. Els Demòcrates apuntaven a la creació d’una coalició liderada per un independent sota el nom de “Junts per Catalunya”, que dirigís al país cap a la República Catalana, però CDC no ho ha vist amb bons ulls.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El president de la Generalitat de Catalunya, Carles Puigdemont, s’ha referit aquesta tarda a la carta que li ha enviat Mariano Rajoy en relació amb la seva petició d’acordar el referèndum: ‘No és la resposta que esperàvem ni serveix per a resoldre el conflicte.’
Ho ha dit en l’obertura de la reunió anual del Cercle d’Economia, a Sitges, davant un gran nombre de representants polítics i del poder econòmic.
Puigdemont responia una pregunta que li havia formulat en la introducció el president del Cercle, Juan José Bruguera, que li ha demanat per què no anava al congrés espanyol a parlar del ‘malestar dels catalans’ per trobar amb ‘el conjunt de la política espanyola’ una solució ‘que no sigui ni blanc ni negre’.
És a dir, una tercera via.
I el president ha dit això: ‘En aquests sis o set anys, hem acreditat una voluntat d’acord i de proposta.
Les vegades que hem anat al congrés a fer propostes superen la desena; les vegades que s’ha votat allà són unes quantes.
El congrés ho sap perfectament bé, això.
I és l’escenari del gran pacte de l’estatut, en què vam confluir diverses institucions.’
I tot seguit ha exposat clarament quin és el problema: que es reconegui el dret d’autodeterminació de Catalunya; és a dir, que es reconegui que els catalans tenen la capacitat de decidir el seu futur.
‘Tenim el dret de votar el nostre futur o no?
Tenim el dret d’autodeterminació?
Si el tenim, remoguem els obstacles legals per fer possible aquest dret.
Si no estem d’acord que tenim aquest dret, no és raonable de pensar que el congrés aixecarà un vet que sempre ha mantingut.
La invitació a anar al congrés és un fals amic.
Hi podem anar, però la solució correspon a un acord dels governs perquè hi hagi un pacte d’estat.’
En camp contrari
Puigdemont ha dit tot això davant una audiència hostil a les seves propostes: hi havia la portaveu de Ciutadans, Inés Arrimadas; el delegat del govern espanyol a Catalunya, Enric Millo; el president del PP català, Xavier Garcia Albiol… I també cares conegudes de la política recent del país que ara són en una segona fila, com ara l’ex-president José Montilla, Josep Antoni Duran i Lleida i Pere Navarro.
Però sobretot hi havia representants del poder econòmic, com el president del Banc Sabadell, Josep Oliu; el de Repsol, Antoni Brufau; el d’Abertis, Salvador Alemany; el president de Foment, Joaquim Gay de Montellà..
I Juan José Brugera, que era al seu costat.
Des del moment que va assumir la presidència del Cercle va dir que s’oposava a un referèndum sense acord amb l’estat espanyol, i avui ha dit a Puigdemont que l’única sortida possible era ‘la negociada’.
I ha afegit: ‘Demanem que l’acció del seu govern s’ajusti al marc legal.’
I Puigdemont li ha respost: ‘Ha quedat acreditat des de dilluns que hem fet una proposta raonada, serena, honesta i ambiciosa, perquè a través del diàleg puguem arribar a una resposta política, certament.’
Per això ha lamentat la carta d’avui de Rajoy, perquè impedeix de continuar la via negociada que li demanava el president del Cercle.
Encara li han fet una darrera pregunta, entre els assistents a l’acte.
El president ha defensat la pluralitat de les opcions televisives que tenen els catalans, i la feina que fan els professionals de la CCMA.
Ha parlat de la pluralitat d’opcions a què tenen accés en l’oferta televisiva els catalans, com una garantia per al debat entre el sí i el no a la independència.
Ha aprofitat per lamentar les amenaces que arriben des del govern espanyol per impedir ‘amb els mitjans que calgui’ el referèndum.
‘M’entristeix veure com es fan apel·lacions fins i tot a l’ús de la violència, a intervencions autoritàries, de suspensions generalitzades, de l’autonomia mateixa.
Perquè jo voldria sentir si tenen cap proposta per a Catalunya.
Potser el poble de Catalunya decideix que la nostra proposta és equivocada.
Però en tenim una.
Que és clara, arriscada, difícil d’explicar, amb algunes incerteses.’

Response: El president de la Generalitat ha insistit davant el Cercle d’Economia que la resolució del conflicte polític ha de partir del diàleg entre governs. Puigdemont ha afirmat que qualsevol proposta serà inútil mentre no es reconegui el dret d’autodeterminació de Catalunya. També s’ha mostrat sorprès per la resposta de Rajoy a la petició per carta d’un referèndum pactat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
A més, romanen molt allunyades de les estimacions que encara conserva com oficials el Govern, que situen el creixement d'aquest any en el 1,6% i en el 1% el de l'any que ve.
No obstant això, l'Executiu ja anunciat que revisarà el quadre macroeconòmic el pròxim mes de gener.
Segons l'informe de Deutsche Bank, les perspectives econòmiques a nivell europeu han empitjorat des del passat mes d'octubre, el que fa preveure que l'economia de la zona euro es contraurà un 2,5% en l'any 2009, encara que tornarà a créixer un 1% en 2010, després de tocar fons a mitjan 2009.
L'entitat assegura que el consum a Europa es veurà molt castigat per la restricció del crèdit i, en alguns països com Espanya, Irlanda o el Regne Unit, per la crisi del mercat immobiliari, mentre que els països amb un marcat caràcter exportador, com Alemanya, es veuran castigats per la debilitat dels països de l'Est d'Europa.
ESPANYA I IRLANDA, ELS MÉS VULNERABLES DE LA *EUROZONA.
De fet, els analistes de Deutsche Bank asseguren que entre els països "més vulnerables" de l'Eurozona, es troben Espanya i Irlanda, encara que creuen que els riscos associats a la construcció i el mercat immobiliari "van més enllà" d'aquests països i han arrossegat a altres mercats com el francès.
D'altra banda, avancen que tant els nivells de dèficit com de deute a Europa "estan sota tensió" a causa de la crisi i asseguren que els majors increments de dèficit es donaran a Espanya, Bèlgica, Àustria i Grècia, incloent a Irlanda si es parla de deute.
Malgrat tot, els analistes de Deutsche Bank confien que la situació a Europa toqui fons a mitjan 2009 i pugui remuntar en 2010 arrossegada per la millor situació en EUA, encara que asseguren que el paper de la política monetària i fiscal serà clau per a aquesta recuperació.
En aquest sentit, estimen que el Banc Central Europeu (BCE) seguirà retallant els tipus fins a situar-los en el 0,75%, el que demostra, segons l'informe, la gravetat de l'actual situació econòmica.
"PROFUNDA RECESSIÓ MUNDIAL" EN 2009.
En l'àmbit mundial, Deutsche Bank preveges un "profunda recessió" al llarg de l'any 2009, ja que el creixement mundial tot just arribarà al 0,2% el pròxim any, la xifra més baixa en 50 anys, encara que en 2010 es dinamitzarà fins al 2,6% gràcies, sobretot, als països emergents.
Segons l'informe, el fort impuls fiscal pot prevenir una situació de depressió com la de 1929, o com la deflació de Japó en els 90, però probablement "no serà suficient" per a assegurar una nova expansió de l'economia mundial com la del passat.
Així i després de finalitzar un llarg període d'expansió, creuen necessari trobar un nou motor de creixement mundial que estaria, segons Deutsche Bank, en el "enorme potencial" de consum de la creixent classe mitja dels països emergents.
PROBLEMES PER A SORTIR DE LA RECESSIÓ.
En canvi, els grans països desenvolupats tindran molts problemes per a sortir de la recessió, i l'economia americana serà una de les més castigades, amb una contracció econòmica del 2% en 2009, encara que amb certa estabilització a la fi de 2009 i amb un creixement positiu del 1,6% en 2010.
Malgrat l'escenari tan negatiu que dibuixen, els analistes que han elaborat l'informe no esperen que es repeteixi la situació de 1929 gràcies a les lliçons del passat i a la ràpida reacció dels països abans la "complicada situació" econòmica i financera.
Per a evitar-lo, asseguren que es necessita un sector públic que es faci càrrec temporalment dels deutes del sector privat per a evitar més fallides empresarials, que doni suport a l'atur per a evitar major caiguda del consum i que desenvolupi mesures monetàries i fiscals d'impuls a la demanda domèstica.

Response: Deutsche Bank afirma que l’economia de l’eurozona es contraurà un 2,5% com a conseqüència de l’impacte de la crisi financera, la disminució del consum i la crisi del sector urbanístic. El països més afectats seran Espanya i Irlanda. Els Estats Units seguiran la mateixa línia, però durant el 2010 creixeran més, fet que ajudarà a la recuperació de l’economia europea.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El director del Primavera Sound, Gabi Ruiz, ha dit que està preocupat pel futur de l’edició 2023 en una entrevista a La Vanguardia.
Els impulsors del festival diuen que no tenen cap acord amb l’ajuntament de Barcelona.
‘No hi tenen cap tipus d’implicació’, ha declarat Ruiz, que no descarta de deixar la ciutat.
Per Ruiz, el consistori no fa cap esforç per a l’esdeveniment de cara a l’any 2023 i diu que els han traslladat que no els interessa el model.
Els impulsors denuncien que els han multiplicat el lloguer del terreny per disset i que encara no tenen el permís per a l’edició 2023.
‘Farem el festival el 2022 i el 2023 ja ho veurem’, diu Ruiz, que avança que estan cercant una altra ciutat on celebrar-lo.
El Primavera Sound del 2022 s’amplia a onze dies i programarà més de quatre-cents grups
Segons Ruiz, el consistori es justifica amb l’argument que hi ha dates negociades en les quals no es poden fer esdeveniments al Fòrum per evitar molèsties als veïns i explica que han anat afegint-hi dates de forma unilateral.
Quan van demanar la segona data per a l’edició del 2023 els van dir que ja ‘estaven completes’ i la decisió depèn ara del regidor del districte de Sant Martí, del PSC.
‘No crec que hi hagi Primavera el 2023’, diu.
El festival, que l’any que ve estrenarà format durant dos caps de setmana i que s’expandeix a Santiago de Xile, Buenos Aires, Sao Paulo, a més de les ja anunciades Los Angeles i Porto, ja ha obert una oficina a Madrid, una ciutat amb ‘més oportunitats no només a nivell musical sinó audiovisual en general’.
‘En aquesta ciutat ara mateix tot és un problema.
Quan es forma un govern ja s’està pensant en les eleccions d’aquí a quatre anys, i això provoca una inacció total i que no tinguem un projecte de ciutat’, explica, sobre Barcelona.
‘L’empresa municipal que gestiona l’espai del Fòrum, BSM, ens va enviar una carta on ens deien que no se’ns acudís contractar grups i artistes per al 2023.
Ara estem parats, no sabem què dir’, explica.
Els organitzadors diuen que necessiten una resposta abans de finals.
‘No tenir un permís per 2023 ens està portant a la ruïna’, afirma.
El tinent de batlle de Cultura Barcelona, Jordi Martí, ha sortit al pas de l’amenaça del Primavera Sound d’abandonar la ciutat.
“És massa el que el Primavera aporta a la ciutat i a la inversa com per no arribar a un acord”, ha dit.
Martí sosté que l’acord amb el festival era que es fes una edició especial de dos caps de setmana tan sols el 2022, després de dos anys en blanc per la pandèmia.
El consistori es reunirà amb els organitzadors de forma imminent per abordar la perpetuació d’aquest model ampliat i treballar els ajustos que facin que no generi perjudicis als ciutadans.
Martí ha exposat que el consistori “va acceptar, i de bon grat” fer una edició especial de dos caps de setmana el 2022, però no més enllà.
En tot cas, no ha descartat la possibilitat.
El tinent de batllia ha dit que entén les urgències que pugui tenir un esdeveniment d’aquesta magnitud a l’hora de planificar les pròximes edicions i s’ha obert a trobar-se amb els seus responsables de forma imminent (abans de les vacances de Nadal, ha assegurat) per abordar-ho.
“Un engranatge de tanta complexitat i amb moviment de tantíssim volum de gent necessita ajustos i que no generi prejudicis als ciutadans”, ha apuntat el regidor sobre la possibilitat que el model d’un Primavera Sound de 8 dies repartits en dues setmanes es perpetuï.
Un esdeveniment d’aquesta dimensió “exigeix esforços de tots: per part de la ciutat, posant tots els serveis perquè es pugui fer; però també per part dels festivals, que se celebren en l’entorn urbà més dens d’Europa”, ha plantejat Martí.
En qualsevol cas, Martí ha dit que és massa el que el festival aporta a la ciutat, i també a la inversa, per a pensar que no s’arribarà a un acord i ha demanat refredar els ànims després de les declaracions de Gabi Ruiz.
D’aquesta manera, no ha entrat a valorar la qüestió de l’augment del lloguer de l’espai del Fòrum –fins a “disset vegades”, segons assegura el co-director del festival a l’entrevista-, i ha dit que “no serà pel lloguer” que el Primavera Sound acabi marxant de la ciutat.
Martí també ha descartat que la celebració del PS en doble cap de setmana sigui d’entrada una “línia vermella”, i s’ha cenyit a demanar temps al festival per treballar en aquesta possibilitat.

Response: L'edició del 2023 del Primavera Sound trontolla després de rebre poca atenció per part de Barcelona i la pujada de lloguer del terreny. Les organitzacions necessiten una resposta immediata, perquè continuen sense aconseguir el permís i això els portarà a la ruïna. Jordi Martí assegura que arribaran a un acord perquè el festival dona molts beneficis a Barcelona.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Els alcaldes de Vilafranca del Penedès i Vilanova i la Geltrú han aplaudit la proposta de la Generalitat de situar a fase 1 del desconfinament les comarques de l'Alt Penedès i el Garraf –inclòs Cunit-.
Fa una setmana, l'alcalde de Vilafranca i delegat del Govern al Penedès, Pere Regull, reclamava aquest tracte diferenciat respecte la regió sanitària Metropolitana Sud.
Aquest dijous ha destacat a l'ACN que el territori pot avançar de fase "perquè els indicadors sanitaris ho permeten".
"Al Baix Llobregat el nombre de persones sospitoses de tenir covid-19 és quatre vegades superior que al Garraf i l'Alt Penedès", ha subratllat.
Tant Regull com l'alcaldessa de Vilanova, Olga Arnau, han fet una crida a la "responsabilitat" dels veïns.
"No ho demanàvem 'perquè sí', sinó perquè hi ha unes dades sanitàries que ens permeten fer-ho", ha insistit Regull després de saber que la Generalitat proposarà al Ministeri de Sanitat l'avanç a fase 1 per a les comarques de l'Alt Penedès i el Garraf –on sanitàriament també està adscrit el municipi de Cunit, tot i ser del Baix Penedès-.
El delegat del Govern ha assenyalat que al conjunt de les dues comarques penedesenques hi ha hagut uns 5.000 casos sospitosos de covid-19, mentre al Baix Llobregat han estat 20.000.
"És una diferència abismal", ha afegit.
Regull considera que diferenciar l'Alt Penedès i el Garraf de la resta de la regió Metropolitana Sud "demostra" el motiu d'existència de l'àmbit i la vegueria Penedès.
"Nosaltres mai hem estat metropolitans i el canvi de fase ens serveix per defensar el territori i demanar que es planifiqui en base a allò que sí que som", ha assegurat, tot criticant que fins ara s'inclogués les dues comarques sota els mateixos criteris sanitaris que el Baix Llobregat i el Barcelonès Sud.
A l'espera de la resposta del Ministeri de Sanitat, el delegat del Govern i alcalde de Vilafranca s'ha mostrat confiat que el govern espanyol avalarà el canvi de fase "perquè hi ha hagut altres zones de l'estat on s'ha fet el desconfinament a través de les àrees bàsiques de salut, que encara són unitats més petites que les que proposa ara la Generalitat".
També s'ha mostrat optimista l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú, Olga Arnau.
"Esperem que sigui una resposta positiva per poder seguir avançant adequadament", ha dit en un missatge de vídeo enregistrat.
Arnau, però, ha demanat prudència als veïns a l'hora d'afrontar la nova fase de desconfinament i els ha instat a "no perdre de vista que continua la situació d'estat d'alarma".
Una crida que ha fet de forma insistent Pere Regull, que ha assegurat que, si es passa a la fase 1, s'ha d'encarar la nova situació com un "repte".
"Ja que hem aconseguit arribar a la fase 1, ara hem de complir la normativa amb molta responsabilitat.
Seria imperdonable que en deu dies haguem de tirar enrere per una mala praxi", ha sentenciat.
Cunit, el municipi fronterer
Amb la nova proposta de la Generalitat es resol la paradoxa de Cunit que, tot i ser Baix Penedès, està inclòs al consorci sanitari de l'Alt Penedès i el Garraf i, per tant, a la regió sanitària Metropolitana Sud.
Això el converteix en l'únic municipi de la seva comarca que aquesta setmana s'ha mantingut a fase 0, ja que la resta del Baix Penedès pertany a la regió del Camp de Tarragona.
L'alcaldessa de Cunit, Dolors Carreras, ha assegurat aquest dijous que "els resultats demostren que pot haver un tracte diferenciat" i s'ha mostrat prudent a l'espera que el govern espanyol avali el canvi a la fase 1.
"Si fos així, seria una alegria per part de tots els petits comerços i autònoms, que estaven molt preocupats, especialment en el sector de la restauració", ha explicat Carreras a l'ACN.
Alhora, però, l'alcaldessa de Cunit ha demanat als seus veïns que mantinguin l'atenció: "No ens podem relaxar".
Segons Carreras, al poble ha anat a més la gent que es desplaça sense mascareta i que no respecta les distàncies de seguretat.
També diu que han constatat un augment de consum d'aigua a les llars, fet que denota que s'han instal·lat alguns veïns amb segona residència.
Carreras s'ha mostrat "preocupada" per aquests casos i ha demanat "mantenir la seguretat sanitària pel bé de tots".

Response: Les indicacions sanitàries permeten que les comarques de l'Alt Penedès i el Garraf (Vilafranca de Penedès i Vilanova) pugin a la fase 1 del desconfinament, ja que conjuntament només sumen 5.000 possibles casos de covid-19. Estan esperant una resposta positiva per part del govern. A més, demanen prudència als veïns i que no oblidin les mesures sanitàries.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Diverses ciutats de Galícia faran avui concentracions i manifestacions en ocasió del Dia de la Pàtria Gallega.
Aquesta serà una commemoració especial, per la pandèmia però també perquè aquest 2020 fa cent anys que es va establir el 25 de juliol com a Dia da Patria, per un acord de les Irmandades de Fala, un dels grups embrionaris del nacionalisme gallec.
La celebració arriba també en el moment de més potència del nacionalisme: en aquestes passades eleccions, el Bloc Nacionalista Gallec va quedar en segon lloc i encapçalarà, per tant, l’oposició al parlament de Galícia.
Des del 1979, el 25 de juliol és oficialment la Diada de Galícia, però són les manifestacions nacionalistes les que han fet del Dia de la Pàtria Gallega un dels moments més importants de l’any polític en aquell país.
L’origen de la Diada es remunta al novembre de 1919, quan es reuneix a Sant Jaume de Galícia la II Assemblea Nacionalista de les Irmandades da Fala, primer embrió del nacionalisme gallec modern i que van estar actives del 1916 al 1931.
La decisió de fer la Diada el dia de l’apòstol Sant Jaume no va ser l’única proposta, en el seu moment.
Una part del moviment reclamava de celebrar-la el 17 de desembre, per tal de commemorar l’assassinat, el 1483 per la monarquia hispànica, de Pedro Pardo de Cela, mariscal gallec que la tradició historiogràfica galleguista, no sense discussions, identificava com un irmandiño, l’equivalent als nostres agermanats.
La discussió va durar dues dècades però finalment, als anys trenta, es va imposar la celebració del 25 de juliol.
Després de la victòria de les tropes franquistes, el Dia da Patria va sobreviure en la diàspora gallega, que era molt activa, però a l’interior va ser pràcticament impossible de commemorar-lo.
Fins el 1968, quan una manifestació a Sant Jaume convocada per la Unió del Poble Gallec i el Partit Socialista de Galícia va reprendre la convocatòria, amb importants enfrontaments amb la policia espanyola.
Mort Franco, les manifestacions van continuar, encara que durant molts anys se’n va dificultar l’accés a la ciutat vella i, especialment, a la plaça de Quintana, lloc on Castelao mateix havia pronunciat el seu famós ‘mitin das Arengas’.
De fet, no va ser fins el 1984 que es va aconseguir de rematar allà la manifestació de la Diada.
Enguany, a la capital gallega es manifestaran el Bloc Nacionalista Gallec i la formació independentista Causa Galiza.
La manifestació del BNG partirà, com és tradició, de l’Albereda i acabarà a la plaça de Quintana, on solament podran entrar mil persones, per les mesures de control sanitari.
La manifestació de Causa Galiza, a la qual s’uneixen altres formacions independentistes i en solidaritat amb els presos polítics gallecs, també aplicarà mesures de seguretat per la pandèmia.
La Diada de Galícia és marcada també per l’aparició del moviment A Quinta a O Bierzo, una comarca de parla gallega a Lleó que reivindica que els 38 municipis que la integren esdevinguin una província i s’uneixin, com a cinquena província, a l’actual comunitat autònoma de Galícia.
Com en tantes nacions europees, a Galícia els límits administratius i els culturals tampoc no coincideixen.
Hi ha zones que parlen gallec-portuguès fora de Galícia, tant a Astúries com a Castella i Lleó i Extremadura, i hi ha una àrea de Portugal que reconeix oficialment la llengua asturiana-lleonesa com a pròpia.
Les fronteres gallegues són, en aquest sentit, més difuses del que és habitual, sobretot perquè no es pot establir una frontera clara entre Galícia i Portugal.
No tan sols des del punt de vista cultural.
L’actual frontera administrativa no es va establir fins el 1864, i encara amb fortes discussions sobre algunes àrees els habitants de les quals no sabien dir ells mateixos si eren gallecs o portuguesos.
També en la frontera amb Astúries la porositat entre la llengua gallega i l’asturiana és molt gran, fet que dificulta de marcar una frontera exacta entre tots dos idiomes.

Response: Durant el Dia de la Pàtria han tingut lloc mobilitzacions en diverses ciutats de Galícia. Aquestes manifestacions s'han fet sota mesures sanitàries a causa de la pandèmia i s'ha donat suport als presos polítics gallecs. Un nou moviment anomenat "A Quitana" busca que 38 municipis de Lleó on es parla gallec s'uneixin i es converteixin en província de Galícia.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
La pasta és un aliment molt ric en hidrats de carboni de lenta absorció i, per això, ens aporta molta energia que s’allibera a poc a poc.
Amb la pasta es poden fer receptes de plats que es mengen calents i de plats d’estiu que es mengen freds.
Es pot acompanyar de salses de diversos gustos o només d’un raig d’oli.
En aquest cas, us proposo de fer una salsa de formatge rocafort que té un gust fort i, per donar-li un contrast, afegir-hi una mica de fruita.
La fruita que hi pot combinar ha de tenir un punt àcid i refrescant, com la nectarina o el préssec.
És una recepta fàcil de fer i es pot menjar calenta, tèbia, a temperatura ambient o, si fa molta calor, freda.
El midó de la pasta (i també el de l’arròs o la patata) actua de manera diferent sobre l’organisme si aquests aliments estan acabats de cuinar o si s’han deixat reposar i refredar a la nevera durant vint-i-quatre hores.
Quan cuinem aquests aliments, la temperatura elevada de cocció fa que les cadenes de midó es descomponguin i això en facilita l’absorció.
Quan la pasta (l’arròs o la patata cuinada) es refreda, les cadenes de midó es tornen a configurar i després costa més tornar-les a trencar: seran més resistents a l’absorció.
Això vol dir que no absorbirem tants hidrats de carboni.
Aquesta curiositat té interès per a les persones amb diabetis, sobretot la del tipus 2, perquè la pasta, l’arròs i les patates reposades aportaran una mica menys d’hidrats de carboni i, per tant, unes quantes quilocalories menys.
(Multipliqueu les quantitats pel nombre de persones que n’hagin de menjar)
–espirals de colors (100g per a adolescents i joves, 70g per a adults, 60g per a una persona gran) pesats en sec
–25g de formatge rocafort (o formatge blau)
–1 tassa de llet semidesnatada
–mitja nectarina
–oli d’oliva verge
–sal
–orenga
–pebre
Poseu aigua al foc (1 litre per cada 100g de pasta) amb una culleradeta de postres de sal per persona.
Quan l’aigua bulli, aboqueu-hi la pasta, remeneu-ho i espereu que torni a arrencar el bull per comptar l’estona de cocció que necessita, que amb la pasta seca acostuma a ser entre 10 minuts i 12.
Quan la pasta estigui al punt, refredeu l’aigua de l’olla amb un raig d’aigua freda de l’aixeta, coleu-la i, si no l’heu de menjar de seguida, esbandiu-la una mica.
En un pot per a batre, poseu-hi el formatge rocafort i la llet i bateu-ho amb la batedora.
Si us agrada una salsa més forta, hi podeu posar més formatge i, si us agrada més líquida i suau, hi podeu afegir més llet.
Renteu les nectarines i talleu una porció per les quatre bandes, de tal manera que només quedi el tros central del pinyol.
Talleu els trossos de nectarina a daus d’una mida aproximada d’1cm per 1cm.
En una paella, poseu-hi un raig d’oli d’oliva verge extra i, al cap d’un segons, quan ja s’hagi escalfat, tireu-hi els daus de nectarina, aneu sacsejant la paella i doneu-los la volta perquè es facin de totes bandes.
Quan siguin brillants i abans que es desfacin, retireu la paella del foc.
Serviu la pasta al plat, la salsa per damunt, una mica d’orenga i els daus de nectarina.
Podeu posar-hi una mica de pebre negre mòlt per damunt, si us hi agrada.
La nectarina es pot cuinar amb pell o sense.
He triat deixar-hi la pell perquè hi aporta un toc de color i perquè així els daus no es desfan tant.
És un plat que conté tots els nutrients: hidrats de carboni, proteïnes i greixos.
Les proporcions entre els diversos nutrients és equilibrada i, per això, es pot fer que sigui un plat únic, atès que no necessita l’aportació de més proteïnes d’un segon plat de carn o peix.
Les proteïnes d’aquest plat són una barreja de les d’origen vegetal (les que aporta el blat de la pasta) i de les d’origen animal (les del formatge i la llet).
Fixeu-vos que la pasta és força rica en fibra.
Aquest plat únic el podeu acompanyar amb un bol d’amanida verda o un got de gaspatxo i aconseguireu fer un àpat molt complet i equilibrat que no serà excessiu en quilocalories.

Response: La nutricionista Dolors Borau proposa un plat complet i senzill de preparar: pasta amb salsa rocafort i nectarina. Per preparar el plat s'ha de bullir la pasta fins al punt de cocció desitjat, la salsa es fa amb llet i formatge rocafort i la nectarina es talla a daus i es daura a la paella.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
‘Ho denunciarem internacionalment cada dia’.
El president de la Generalitat, Quim Torra, ha garantit que el govern farà arribar internacionalment el judici injust que creu que patiran els presos polítics.
En la sessió de control al parlament, Torra ha argumentat que és impossible que els encausats per l’1-O tinguin un judici just.
S’ha referit al ‘desprestigi’ que pateix el poder judicial espanyol després de la crisi oberta per publicació del missatge del portaveu del PP al Senat espanyol, Ignacio Cosidó, que evidenciava el control polític de la cúpula judicial, i de la decisió de Manuel Marchena de no acceptar ser el proper president del Consell General del Poder Judicial i del Tribunal Suprem en virtut del pacte que havien tancat el PSOE i el PP.
Torra també s’ha referit al reconeixement que el Tribunal de Drets Humans va fer a Arnaldo Otegi per no haver tingut un judici imparcial o les contradiccions internes del Suprem amb el principal impost de les hipoteques.
Segons Torra, el conflicte català i la reclamació de la independència ‘està més internacionalitzada que mai’.
Una funció que, segons ha subratllat, també exercirà el Consell per la República que encapçala Carles Puigdemont.
‘Em dedicaré els pròxims mesos a anar pel món’, ha reblat Torra, en espera que es fixi la data del judici contra els encausats pel procés.
‘Des de les presons surt un discurs pol valent, coratjós’, ha dit, insistint que el que faran els presos no serà defensar-se de res sinó acusar l’estat espanyol.
Dèficit en infraestructures
Torra ha retret al ministre de Foment, José Luis Ávalos, que apuntés, el mateix dia del descarrilament a Vacarisses, que per a invertir en Rodalies és necessari que s’aprovi el pressupost general de l’estat.
Era, al seu criteri, un dia de ‘recolliment’ per expressar la solidaritat amb les víctimes.
‘Avui sí que toca analitzar què ha passat’, ha sentenciat.
Torra ha denunciat el dèficit històric d’inversions en infraestructures a Catalunya.
Ha citat, per exemple, l’incomplet traspàs de Rodalies, els 130 milions d’euros de dèficit tarifari i l’execució, en només un 13,5%, del Pla de Rodalies 2008-2015.
La portaveu d’ERC, Anna Caula, ha al·legat que l’accident es podria haver evitat amb un bon manteniment de la infraestructura ferroviària.
‘Som al segle XXI i tenim una xarxa de Rodalies que ha quedat encallada molts anys enrere’, ha assenyalat.
Després d’afirmar que el dèficit d’inversions és un dels motius que explica la necessitat que Catalunya esdevingui un estat, Caula ha plantejat a Torra fer un front comú a Madrid per obligar l’estat espanyol a complir amb les inversions.
El president de la Generalitat, però, no ha respost a la iniciativa.
El pressupost i les vagues de treballadors públics
Catalunya en Comú-Podem ha reclamat a la Generalitat que elabori un pressupost social i expansiu que acabi amb una ‘dècada fosca d’austeritat i retallades’.
La presidenta del grup parlamentari dels comuns, Jéssica Albiach, ha defensat una reforma impositiva que afavoreixi el repartiment de la riquesa i ha citat impost de successions i donacions i l’IRPF.
‘Estem d’acord en els grans principis generals’, li ha dit Torra.
Segons el president, Pere Aragonès els convocarà a una reunió per posar fil a l’agulla als comptes.
Torra, a més, ha assegurat estar ‘preocupadíssim’ per les diverses convocatòries de vaga que comencen la setmana vinent, amb la protesta continuada dels metges d’atenció primària, i fins al 12 de desembre, convocada per CCOO i UGT per exigir el pagament de les pagues extres del 2013 i el 2014 en un termini més curt que el plantejat pel govern.
Segons Torra, el conseller responsable de la funció pública, Jordi Puigneró, es va reunir ahir amb els representants sindicals dels funcionaris i Aragonès i membres de l’ICS també es van veure amb els dels metges.
El propòsit del govern, segons Torra, és evitar que les vagues arribin.

Response: Quim Torra qualifica la justícia espanyola de deplorable i assegura que no donarà un judici just als presos polítics, i pensa denunciar-ho a nivell mundial. També assegura que la manca d'inversió en infraestructures catalanes és un clar motiu per a la independència. A més, mostra preocupació davant de les vagues de les properes setmanes dels metges d'atenció primària.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El protagonista
La campanya a Catalunya ha viscut un punt d'inflexió: la irrupció dels presos polítics.
L'aval de la Junta Electoral ha permès a Jordi Sànchez i Oriol Junqueras fixar els primers missatges des de Soto del Real.
Aquest dissabte ha estat el torn de Jordi Turull, que ha intervingut per plasma en el míting de Junts per Catalunya (JxCat) a la Seu d'Urgell.
Turull ha promès representar al Congrés "el mandat de l'1 d'octubre" i ha definit JxCat com l'"esperit" del referèndum, tot i que el mateix Sànchez va sostenir dijous que aplicar-ne el resultat era avui "inviable" arran de la repressió de l'Estat.
La polifonia de missatges a l'espai postconvergent recorda els cops de volant de la campanya d'ERC el 21-D.
Per aprofundir en les reflexions de Turull, recupereu l'entrevista que hem publicat a NacióDigital aquest cap de setmana, en la qual el candidat de JxCat per Lleida recordava que el marc mental del mal menor -en relació a una investidura de Pedro Sánchez per evitar un govern de l'extrema dreta- ja era una estratègia superada per l'independentisme.
La proposta
Inés Arrimadas s'ha arremangat per empènyer la candidatura d'Albert Rivera, desdibuixat en la cursa electoral.
La cap de llista de Ciutadans per Barcelona va participar en el primer debat a TVE i s'ha multiplicat en mítings, com el d'aquest dissabte a Alacant, des d'on ha tornat a carregar contra els independentistes catalans i els nacionalistes bascos.
Arrimadas ha plantejat una reforma del sistema electoral que fixi en el 3% el tall per tenir representació al Congrés, una iniciativa que Rivera ja havia defensat en l'anterior legislatura a les Corts espanyoles.
Segons la tesi de la dirigent taronja, la barrera electoral impediria als nacionalismes perifèrics decidir el rumb del govern espanyol.
Curiosa manera de cosir l'Estat i integrar els qui se senten exclosos: expulsar-los també del Congrés.
En el viratge cap a la dreta, Ciutadans ha perdut qualsevol bri de regeneració.
Per cert, entre tanta febre per esborrar l'independentisme del mapa, Arrimadas ha fet una advertència als valencians que podria haver firmat Vox: "El nacionalisme s'encomana més que la grip".
El nacionalisme català, esclar.
L'espanyol, no.
La frase
Gabriel Rufián ha intentat contenir el seu perfil tuitaire en aquesta campanya.
A la sala de màquines d'ERC expliquen, amb un somriure, que el candidat s'ha cenyit al guió que fixa el partit.
El mateix Oriol Junqueras va felicitar Rufián des de Soto del Real en la roda de premsa de divendres.
"Ho està fent molt bé", li va dir al seu número dos.
Rufián continua sense desviar-se de la pauta traçada per ERC, que passa per esquivar els atacs de JxCat i centrar-se en el combat per la primera posició a Catalunya amb els socialistes.
És en aquest context que s'explica l'afirmació de Rufián a Figueres: "El front PSOE-Ciutadans és el feixisme cool".
Tot i l'evident perill de banalitzar el feixisme -una fina línia en la qual convé no transitar-, el dirigent republicà va voler advertir l'independentisme dels perills d'un pacte de Pedro Sánchez amb Albert Rivera.
Junqueras recalca que no permetrà per "acció o per omissió" un tripartit amb l'extrema dreta, però també vol evitar una aliança alternativa que celebraria el Madrid del poder que pugui deixar descol·locada ERC.
L'estirabot
Falten dos dies per al primer debat entre els quatre principals candidats dels partits estatals -serà dilluns a TVE, tindrà quatre blocs, l'encetarà Albert Rivera i el tancarà Pedro Sánchez-, i les formacions escullen quirúrgicament les aparicions per preparar a consciència la contesa televisiva.
Els líders de PSOE i PP han passat pel País Valencià, on el 28 d'abril també hi haurà eleccions autonòmiques.
El més bel·ligerant en el seu discurs ha estat Pablo Casado, que ha tornat a carregar contra el candidat socialista, a qui ha presentat com un líder emborratxat de poder.
"Li importa un rave Espanya", ha afirmat Casado, que ha acusat el seu adversari de completar la legislatura "en mode avió", en referència a l'ús que va fer Sánchez de l'avió privat, que ja va provocar la primera polèmica de la campanya entre populars i socialistes.
El trajecte cap a la cita electoral del 28 d'abril, buida de propostes i carregada d'eslògans simplistes.

Response: Els presos polítics s'han pogut pronunciar des de Soto del Real. Durant la campanya, Arrimadas aclareix que una barrera electoral faria que l'independentisme no tingués influència al Govern espanyol. Rufián assegura que un pacte PSOE-C'S seria perillós per a l'independentisme i segueix el guió d'ERC. D'altra banda, Casado acusa Sánchez de només importar-li la presidència i no els espanyols.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Elsa Artadi va passar bona part de la campanya electoral buscant el cos a cos amb Ernest Maragall.
El va acusar de formar un "únic equip" amb Ada Colau, va constatar que a la dècada dels seixanta ja treballava a l'Ajuntament i va acusar-lo de pretendre "aïllar" Carles Puigdemont a l'exili belga.
En l'últim tram cap al 26-M va anar moderant el to, seguint els consells de dirigents de l'equip de campanya, i passades les eleccions està exhibint un to conciliador amb ERC.
Tant és així que, des que es van conèixer els resultats, Artadi aposta per un govern municipal format pels republicans i JxCat i que sigui, per tant, "100% independentista".
Aquesta fórmula suma 15 regidors, i seria la idònia perquè l'exconsellera, després d'un mal resultat, adoptés un rol institucional.
Els 15 regidors deixarien l'entesa a sis representants de la majoria absoluta.
El candidat d'ERC ha estès la mà tant a JxCat com a Ada Colau, que mantenen un veto creuat i inamovible, fruit de la llunyania ideològica.
La número dos de Quim Forn està a l'espera que autoritzin una reunió a finals de setmana -el dia més probable és divendres, segons les fonts consultades per NacióDigital- per tal d'anar a veure l'exconseller d'Interior acompanyada de Maragall i, d'aquesta manera, abordar l'escenari de pactes.
Si el cap de cartell d'ERC acaba pactant amb Colau -sumen 20 regidors, un menys de la majoria absoluta-, seria "estrany i sorprenent", ha defensat Artadi aquest matí en una entrevista al programa Els Matins de TV3.
De moment, totes dues tenen una oferta damunt la taula: acord d'investidura amb llibertat dels presos i referèndum.
La prioritat de JxCat és replicar a l'Ajuntament el model de pacte que hi ha a la Generalitat, just a l'altra banda de la plaça de Sant Jaume.
Encara que JxCat i ERC estiguessin en minoria -15 regidors-, Artadi manté que seria millor que un govern en solitari -deu regidors- de Maragall.
Colau ha manat els últims anys amb només onze representants, tret del període que també comptava amb el suport del PSC, i això li ha complicat la gestió en el dia a dia fins al punt de patir reprovacions en el ple.
La conversa amb Forn a Soto del Real -on l'exconseller va proposar al candidat d'ERC fer una llista unitària, finalment rebutjada- definirà com aniran les negociacions.
Artadi i Maragall es desplaçaran probablement divendres a Soto del Real per mantenir una reunió amb Quim Forn, candidat de JxCat a Barcelona
També ho farà, molt especialment, la primera trobada entre Maragall i Colau, que se celebrarà aquest dimecres, com va avançar NacióDigital.
L'equip de JxCat ja ha celebrat reunions internes -ahir mateix Artadi es va trobar amb el grup municipal- i seguirà amb atenció el primer tempteig entre el guanyador de les eleccions i l'alcaldessa en funcions.
Tampoc es descarten contactes telefònics directes entre el candidat d'ERC i Artadi, que van compartir Govern durant mig any.
Maragall va demanar a Colau que l'acompanyés a Soto del Real per veure's amb Forn, però la líder dels comuns s'hi va negar.
Barcelona no és, ni molt menys, l'única negociació que hi ha oberta aquests dies.
Les diputacions, per exemple, també centraran les converses.
ERC està en disposició de presidir-ne tres -Barcelona, Tarragona i Lleida-, mentre que JxCat es quedaria la de Girona.
L'espai de Puigdemont, però, ja ha arrencat contactes amb el PSC -al marge dels republicans- per governar conjuntament la de Tarragona.
Fins ara, pactar amb partit que van avalar l'aplicació del 155 ha estat una línia vermella per a l'independentisme.
La petició del Govern
Una de les prioritats que hi ha en aquest marc negociador és que el Govern no en surti perjudicat, segons apunten tant des de JxCat com d'ERC.
La consellera de la Presidència, Meritxell Budó, és una de les dirigents que forma part de la comissió negociadora impulsada per l'espai de Carles Puigdemont, i aquest dimarts ha assegurat que l'executiu prefereix un "alcalde o alcaldessa sobiranista".
No ha concretat qui hauria de ser -si Maragall o Colau, fonamentalment-, però només uns instants abans de pronunciar la frase s'havia felicitat per la victòria republicana a Barcelona.
En tot cas, el Govern considera "avalat" el pacte entre JxCat i ERC a les urnes després de les municipals i europees, i manté que l'estabilitat està garantida.
De moment, l'escenari d'uns comicis catalans no és immediat, i tot dependrà de la gestió que es faci en el moment que arribi la sentència del Tribunal Suprem.
I, també, de quin sigui el mapa municipal de pactes que sorgeixi de les negociacions d'aquestes setmanes.
Barcelona 28-A 2019

Response: JxCat opta per deixar de banda Ada Colau i fer un bipartit amb ERC totalment independentista. ERC estudia els pactes amb els dos partits, l'escenari dels quals es plantejarà divendres que ve. Afirma que l'objectiu sempre és que el Govern no en surti perjudicat, i el mateix Govern recolza la decisió d'una unió ERC i JxCat, afirmant que això assegura l'estabilitat.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Una de les principals imatges urbanes que deixa la pandèmia són les cues per entrar a les portes de comerços i clíniques de PCR.
La cua que s'ha conformat aquest dissabte a l'avinguda del Paral·lel de Barcelona era especial per inusual.
Un seguit de persones que amb prou feines superaven la trentena esperaven per entrar a l'Apolo, tancat des del març per la pandèmia.
De forma excepcional, el Procicat ha autoritzat un assaig clínic en forma de concert amb cinc-cents assistents, organitzat per l'Hospital Germans Trias i Pujol en col·laboració amb el Primavera Sound i la Fundació Lluita contra la Sida.
Qui signa la crònica hi ha participat.
Pel miler de voluntaris allistats a l'assaig clínic el dia començava amb una visita a l'espai instal·lat per l'organització al Parc de les Tres Xemeneies, a uns metres de la sala de concerts, per participar en el cribratge.
Presa de temperatura, canvi de mascareta, lectura del codi QR identificatiu en l'aplicació de l'assaig clínic i directes cap a una de les carpes per fer-se una prova PCR i un test d'antígens.
Hores després, un SMS serveix per confirmar que s'és un dels cinc-cents voluntaris que poden assistir al concert experimental, de cinc hores de durada i sense obligació de guardar la distància de seguretat.
Un altre mig centenar de voluntaris forma part del grup de control de l'assaig clínic, que també s'haurà de sotmetre a un test d'antígens i una PCR un cop passin vuit dies.
Després de fer cua a les portes de la sala de concerts, els assistents se sotmeten de nou a una presa de temperatura, mostren el codi QR i s'han de canviar la mascareta que porten de casa per una FFP2 facilitada per l'organització.
A dins del recinte, tres espais ben delimitats.
A la sala principal d'Apolo, un dels espais més concorreguts, és l'única zona on està permès consumir begudes.
Els vigilants de seguretat intenten mantenir certes distàncies entre els grups d'amics, tot i que l'assaig ja compta que no es guardarà cap mena de separació.
A la sala de sota, un DJ no aconsegueix seduir una gran quantitat de públic, però de mica en mica comença a omplir-se la sala amb el grup lleidatà Renaldo & Clara.
"Estava una mica cagada per la PCR però estic molt contenta d'haver superat la meva por", confessa la cantant, que també ha passat per les mateixes proves clíniques i agraeix als participants que s'hagin prestat com a voluntaris: "Gràcies per haver prestat els vostres nassos i colls per la ciència".
Precedeixen en l'atípic concert al grup barceloní Mujeres.
Entre actuacions, la prevenció obliga a desinfectar l'escenari, instruments inclosos.
Entre els assistents, varietat de motius per participar en el concert experimental.
Perquè esdeveniments de masses com el popular festival de música o fins i tot el Mobile World Congress es puguin celebrar amb seguretat, els tests d'antígens seran una eina imprescindible.
Comprovar-ne l'eficàcia és un dels principals objectius d'aquest assaig clínic que mira de demostrar que els falsos negatius que pot donar aquesta eina de diagnòstic tenen una capacitat infecciosa molt limitada.
Per traçar possibles contagis, tots els assistents estaven obligats a tenir instal·lada l'aplicació Radar Covid, si bé ningú comprovava que estigués en funcionament.
Diumenge vinent un miler de persones farà cap al parc de les Tres Xemeneies per comprovar amb nous tests si les previsions de l'equip mèdic anaven ben encaminades.
Altres notícies que et poden interessar
coronavirus
Oriol Mitjà explica per què un test d'antígens dona positiu dues setmanes després del contagi
La variant òmicron és un dels elements que provoquen aquest fenomen
coronavirus
Quins són els símptomes de l'òmicron sigil·losa
El subllinatge, sorgit a l'Índia, ja s'ha detectat a Dinamarca i al Regne Unit
coronavirus
Per què algunes persones no es contagien de Covid?
Els experts apunten a una immunitat natural derivada de la genètica
coronavirus
La UE canvia les normes per viatjar: dependrà de la vacunació
La incidència per països ja no condicionarà els requisits d'entrada
coronavirus
És hora de tractar la Covid com una grip?
La situació epidemiològica apunta a emprendre el camí cap a l'endèmia, però els experts demanen prudència i no confiar-se: "La incertesa és massa alta per fer aquest pas tan gran"

Response: L'Hospital Trias i Pujol ha organitzat un concert per fer un assaig clínic. Als voluntaris se'ls farà una PCR i un test d'antígens abans del concert i hi acudiran 500 persones que hagin tingut un resultat negatiu. Uns dies després del concert se'ls tornarà a fer el test. Aquest assaig clínic té com a objectiu comprovar l'eficàcia d'aquests tests d‟antígens.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Una vuitantena de persones ha provocat talls intermitents a la C-55 a Cardona aquest diumenge a la tarda com a protesta pel possible tancament de la planta de sal d'Ercros.
El grup, format per treballadors, veïns i també per l'alcalde del municipi, ha iniciat la concentració amb un tall al quilòmetre 59 que ha durat vint minuts i ha provocat llargues cues a la via, sobretot en sentit sud.
El representant sindical, Josep Maria Peña, ha assegurat que les mobilitzacions continuaran fins que l'empresa es pronunciï, ja que tot i que els treballadors han exigit per carta un posicionament oficial sobre la qüestió, la companyia encara no s'ha manifestat sobre el possible tancament.
Per la seva banda, el batlle del municipi, Ferran Estruch, ha exigit "responsabilitats mediambientals" a l'empresa i a la Generalitat per acabar amb els residus salins al municipi.
Aquesta és la segona protesta que organitzen els treballadors d'Ercros a Cardona després que la direcció de l'empresa deixés entreveure el passat mes de juny la seva intenció de marxar de la població bagenca a finals del 2017.
La primera va ser una marxa lenta de vehicles entre Sallent i Cardona.
El representant sindical, Josep Maria Peña, ha assegurat que seguiran amb les protestes fins que Ercros faci oficial una postura.
"Fa dos mesos i mig des de la reunió i seguim igual des del dia que ens van comunicar que les possibilitats que la planta de Cardona continués en funcionament eren minses", ha explicat.
A banda del perjudici social que comportaria el tancament (35 llocs de treball directes), si la planta abaixa la persiana els quatre milions de tones de runam que hi ha es quedarien a Cardona.
Segons Peña, "la manera més barata possible per desfer-se del runam salí és que Ercros segueixi amb l'explotació".
Si no se n'encarrega Ercros, "l'administració hauria de desembutxacar molts més diners que la inversió que ha de fer la companyia".
Segons Peña, les especulacions sobre el possible tancament de la planta de Cardona demostren que tot i que Ercros s'abanderi en la defensa del medi ambient, "ens demostra que en el moment que una cosa deixa d ser rentable, ja no els interessa el medi ambient".
Per la seva banda, el batlle del municipi, Ferran Estruch, a banda de donar suport als treballadors de la planta per l'impacte "importantíssim" que podria tenir el seu tancament, ha insistit en la vessant mediambiental.
L'alcalde ha explicat que el que està fent Ercros a Cardona és reciclar els residus salins.
Per això, a banda d la responsabilitat social amb els treballadors, "també hi ha una responsabilitat mediambiental que ha d'assumir Ercros, que són els hereus de l'antiga explotació de potassa de Cardona i són ells els que van generat els residus".
"Ells han d'acabar de treure els runams salins com passa a tot arreu o donar-hi una altra solució", ha afegit.
El batlle també ha recordat a la Generalitat que té "la obligació" d'exigir a Ercros que tregui el runam i, de no ser així, aportar alguna solució.
Segons el batlle, Cardona es troba una mica "desemparada" perquè fa temps que el municipi reclama que se l'inclogui en el Pla general de la mineria.
Segons Estruch, Cardona "ha fet els deures".
Dels disset milions de tones de residus salins que tenia el municipi, ara només en queden quatre i mig.
"No pot ser que a Cardona ens tornin a deixar de banda", ha lamentat.
"Hem fet una gestió impecable i ara que s'està posant per escrit com resoldre els problemes a altres municipis miners, no pot ser que ens deixin a mig fer", ha destacat.
Els treballadors creuen que hi hauria un altre factor que podria portar l'empresa a voler abandonar la planta.
Actualment, Ercros Cardona produeix 400.000 tones de sal, però properament, amb una important baixada de la demanda per part d'un dels compradors, la producció se situaria a les 150.000 tones anuals.
Segons Andrés Raja, un altre dels líders sindicals de la planta, la baixa demanda podria fer que Ercros hagi optat "per comprar la sal abans que produir-la".
Un dels possibles proveïdors d'aquesta nova sal podria ser la que es començarà a produir a Iberpotash a finals d'any.
Un altre dels delegats sindicals, José Antonio Valverde, ha explicat que encara que l'empresa no s'hagi posicionat oficialment, extraoficialment la companyia ja els ha fet saber la seva intenció de comprar la sal "a Súria o a qualsevol lloc on produeixin sal vacuum, a Polònia, per exemple".
Valverde ha admès que pel que fa a la qualitat de la sal, amb la varietat 'vacuum 'no poden competir.

Response: Després del possible tancament de la planta de sal d'Ercros, els treballadors han fet mobilitzacions de fins a 20 minuts al mig de la C-55 en contra del tancament. Si la planta tanqués provocaria un gran impacte mediambiental i demanen a l'empresa que se'n faci responsable. Els treballadors continuaran mobilitzats fins a rebre una resposta de l'empresa.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Sindicat de Barri del Poble Sec (Barcelona) denuncia que els pròxims dies desnonaran dues famílies del barri en plena pandèmia i sense alternativa habitacional.
La Berta, portaveu del sindicat, ha denunciat que els dos casos s’executaran “vulnerant cinc decrets” tot i que assegura que la propietat és d’un gran tenidor i que no s’han ofert alternatives habitacionals “dignes”.
La Clàudia, amb cinc fills i un net, exposa que quan es va adonar que feia sis mesos que pagava a un impostor va dir al propietari que volia pagar perquè tenia feina i podia, però que aquest sempre s’hi ha negat i ha optat per desnonar-los.
Ara s’enfronta a un desnonament amb data oberta del 15 al 28 de març.
“Ens miren malament als ocupes, però no tots som iguals: som família”, ha explicat.
El cas de la Clàudia popularment al barri se l’anomena ‘Clàudia i els set‘.
Xilena de naixement, en arribar a Catalunya va trobar el pis de lloguer al carrer Radas i s’hi va instal·lar l’estiu del 2018 i fins al novembre d’aquell any va pagar puntualment les mensualitats.
Es va adonar que havia estat pagant a un impostor, i va parlar amb la propietat per trobar una solució, però la propietat es va negar a acceptar els seus diners, també quan a la reunió hi va participar el Sindicat de Barri.
Explica que durant el 2019 li van dir que no es preocupés, però els problemes van arribar amb la pandèmia.
Ha demanat un lloguer social i que li deixin pagar les despeses, ha presentat recursos i s’ha intentat acollir als decrets, sense èxit.
Li ofereixen un hostal sense cuina per una setmana quan es produeixi el desnonament.
“I després què faig?
Jo demano un lloguer social per una temporada curta fins que passi la pandèmia i pugui tornar a la meva feina.
Tots els meus fills estudien aquí”.
També ha explicat el seu cas la Yanilady, una dona viuda que viu amb dos fills i dilluns vinent s’enfronta a la sisena ordre de desnonament.
Segons que ha detallat, fa vuit anys que viu al pis, en principi amb un lloguer fins que la Sareb el va comprar amb ells a dins.
“A partir d’aquí m’han intentat fer fora de casa amb ordres de desallotjament”, lamenta.
Defensa el seu arrelament al barri.
Té un fill de 18 anys que ha crescut al Poble Sec i una nena de 4 anys que va a l’escola al barri.
“No volem marxar del barri”, exclama.
“I de la manera com està la situació, on em poso?, on pago pis i aconsegueixo treball?”, es pregunta.
La portaveu del sindicat lamenta que aquests casos arribin “en un clima de crispació absolut als carrers, on ens diuen que la violència és la crema de contenidors, tenim clar que la violència és no arribar a final de mes, no tenir papers o que et quedis fora de casa“.
També lamenta que s’hagin aprovat diversos decrets per protegir les famílies vulnerables dels desnonaments i que a parer seu no s’acabin aplicant.
Per això ha anunciat l’inici de la campanya ‘Violència són els desnonaments’ que comença amb l’objectiu d’aturar aquests desnonaments.
Pel que fa al cas de la Clàudia, Berta assegura que la propietària del pis és una gran tenidora, però que la jutgessa hauria resolt l’assumpte argumentant que en ser una persona física i no jurídica no es pot aplicar el decret del govern espanyol.
Tampoc s’ha tingut en compte que és irregular ni s’ha pogut tramitar amb la seva filla ja major d’edat.
També exigeix a l’Ajuntament de Barcelona “una alternativa habitacional digna per la Clàudia, els fills i el net”.
“Si ens amenaceu amb aquesta violència estructural, plantarem cara amb tota la força”, ha advertit.
“Si ens poseu contra les cordes, el barri estarà en peu de guerra”, ha conclòs.

Response: La Clàudia viu amb els seus 5 fills i un net al Poble Sec, on pagava el lloguer fins que va descobrir que li pagava a un farsant. Del 15 al 28 de març els desnonaran, en plena pandèmia, i el Sindicat de Barri exigeix que a aquest i als casos similars se'ls protegeixi i se'ls ofereixin alternatives d'habitatges dignes.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El doctor Marià Mullerat i Soldevila ha estat beatificat aquest dissabte a la Catedral de Tarragona davant de més d'un miler d'assistents.
És la primera beatificació de la història del temple tarragoní i ha estat presidida pel cardenal Giovanni Angelo Becciu.
L'eclesiàstic ha subratllat la misericòrdia, la fidelitat a Déu i l'amor del beat, que va ser executat per les seves conviccions religioses.
A la vegada, l'arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, ha afirmat que la beatificació d'aquest laic al final del seu pontificat és un "regal del senyor" i ha fet una crida perquè "tot es resolgui amb la pau i el diàleg, amb la senyera de la pau, del perdó i de la reconciliació" que enarbora, diu, el nou beat.
La cerimònia de la beatificació del doctor Marià Mullerat i Soldevila ha començat amb cants i amb la petició de l'arquebisbe Jaume Pujol per procedir a la seva beatificació.
El cardenal Giovanni Angelo Becciu ha llegit la Carta Apostòlica en llatí i, tot seguit, s'ha descobert la imatge del nou beat, que ha despertat forts aplaudiments entre les més de mil persones —fidels, preveres i autoritats eclesiàstiques i civils— que s'han congregat a la Catedral de Tarragona.
En l'homilia, el cardenal ha assenyalat que no hi ha cap altre camí que l'amor per assolir el "cim de la santedat", en referència al nou beat, al qual ha lloat per la seva "fidelitat al Senyor" i la seva fermesa en les creences cristianes en els moments convulsos de l'any 1936, quan va ser assassinat pels milicians.
En aquest sentit, Becciu ha qualificat el doctor Mullerat com un "potent far de llum" i un exemple a seguir perquè va perdonar els seus botxins abans que el matessin.
L'arquebisbe de Tarragona, emocionat per la beatificació al final del seu pontificat
Per la seva banda, l'arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol, s'ha mostrat emocionat per la beatificació en el que pot ser un dels últims actes al capdavant de l'Arquebisbat.
Segons ell, aquesta celebració quedarà inscrita en la història de la Catedral, però també en el seu cor.
I és que arribant al final del seu pontificat ha assegurat que aquesta cerimònia només la pot rebre com "un regal del Senyor".
A més, també ha demanat que el nou beat els ajudi a "ser fidels" i a guiar les diòcesis catalanes "ben arrelades i que estimem tant".
Per tot plegat, ha dit que Mullerat "enarbora sobre nosaltres la senyera de la pau, del perdó i de la reconciliació".
Així mateix, el pare Pere Cardona, jutge delegat de la causa de canonització de Mullerat, ha remarcat que la beatificació és el reconeixement a una persona que va viure "honestament" conforme a les seves conviccions i que va donar la vida "lliurement per aquell que ell estimava, que és Jesucrist".
En la cerimònia eclesiàstica, hi han assistit familiars del nou beat, entre ells la seva germana.
Concentració silenciosa de la plataforma Volem bons bisbes catalans
Un grup molt reduït de persones s'han concentrat a les portes de la Catedral de Tarragona i han repartit fulletons per mostrar el seu desacord amb la possible designació de l'actual bisbe de Barbastre i Montsó, Ángel Pérez, com a substitut de l'arquebisbe Pujol.
El portaveu de la plataforma Volem bons bisbes catalans, Josep Torrents, ha afirmat que s'està imposant a poc a poc un perfil de bisbe "poc sensible" amb la realitat catalana i que tampoc no està "arrelat al país".
A parer seu, l'Església catalana "no és ni millor ni pitjor", sinó "diferent" de l'espanyola i, per aquesta raó, ha assegurat que entre el clergat català hi ha candidats suficients per ostentar els càrrecs eclesiàstics del territori.
El doctor Marià Mullerat i Soldevila, un màrtir
El doctor Marià Mullerat i Soldevila va néixer a Santa Coloma de Queralt (Conca de Barberà) el 24 de març de 1897.
Fins als tretze anys, va estudiar a l'escola del seu poble natal i aleshores va ingressar al col·legi reusenc Sant Pere Apòstol, pertanyent als religiosos Fills de la Sagrada Família, fundats per Sant Josep Manyanet.
L'octubre de 1921, Mullerat es va llicenciar en medicina i cirurgia a la Universitat de Barcelona.
El doctor es va casar amb Dolors Sans i Bové, amb qui va tenir cinc filles.
Des de 1923 fins a 1926, va dirigir un diari local en català, titulat 'L'Escut'.
Va ser escollit alcalde d'Arbeca el 29 de març de 1924, on va fer de metge, i va exercir el càrrec fins al març de 1930.
El 13 d'agost de 1936, va ser arrestat amb cinc persones més pels milicians i va ser traslladat a uns tres quilòmetres de distància d'Arbeca, on va ser afusellat i cremat.
Quatre anys més tard, el 13 d'agost de 1940, es van col·locar les cendres barrejades dels afusellats en un monument en forma de creu.

Response: Davant la Catedral de Tarragona, un grup de persones han mostrat el seu descontentament davant la possible destitució del bisbe Pujol. En aquesta catedral s'ha beatificat per primera vegada el doctor Marià Mullerat, que va ser fidel al cristianisme fins que el van matar el 1936, on va perdonar els assassins abans de la seva execució com a símbol de pau.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
Un estudi del Centre d’Estudis d’Opinió ha posat de manifest que un 40% dels catalans no sap quin grup sanguini té.
El Banc de Sang vol que tothom el sàpiga i per això dedica la Marató de Donants de Sang 2.0 de Catalunya als grups sanguinis i a tot allò que cal saber-ne.
La Marató es fa enguany des d’avui fins al 20 de gener als grans hospitals del país i avui i demà també a la seu de l’Ajuntament de Barcelona i al Palau de la Generalitat, que per primera vegada obren les portes per acollir els donants de sang.
En total, s’espera aconseguir 8.000 donacions de sang que serveixin per a recuperar les reserves de sang després de les festes de Nadal, un període en què les donacions de sang han baixat d’un 25% pel canvi d’hàbits de la ciutadania, el fred i les malalties que s’hi associen.
El lema de la campanya és ‘La teva sang diu coses.
Comparteix-les’ i vol posar en relleu la informació que es pot saber d’una persona a partir del grup sanguini, com ara de qui pot rebre sang, a qui pot donar-ne o quins usos pot tenir.
Els grups sanguinis
Al voltant dels glòbuls vermells hi ha unes molècules, els antígens, que determinen el grup sanguini d’una persona.
Hi ha dos grans sistemes sanguinis: l’ABO i l’Rh.
En el cas de l’ABO, hi quatre grups: A, B, AB i O; i en el cas de l’Rh dos: positiu o negatiu.
Els antígens són els responsables que un donant i un receptor siguin compatibles en una transfusió de sang.
Però, a banda els grups ABO i Rh, hi ha 300 antígens classificats en 33 grups diferents.
Molts, tanmateix, no tenen importància en la transfusió de sang.
Trobareu més informació sobre el grups sanguinis rars ací.
Què diu de cadascú la sang?
Hi ha molta literatura sobre els grups sanguinis i com determinen aspectes com la necessitat d’una dieta adaptada a cada grup o com influeixen en la personalitat.
El fet cert és que no hi ha proves científiques per a totes aquestes creences.
Així i tot, hi ha cultures, com la japonesa, on preguntar el grup sanguini a algú és com demanar-li el seu signe de l’horòscop i doten de significat cada grup.
Els A es consideren seriosos, tranquils i equilibrats; els B, alegres i entusiastes; els AB imprevisibles i distants, i els O, extravertits, expressius i líders naturals.
Ultra aquestes creences, saber el grup sanguini és bàsic en cas de necessitar una transfusió de sang.
Per això, els professionals sanitaris sempre comproven el grup sanguini abans de fer qualsevol transfusió.
Saber el grup sanguini també serveix per a saber a qui podem ajudar amb la nostra sang i de quins grups en podem rebre.
Tothom qui dóna sang rep, passats uns dies, una carta a casa amb els resultats de l’analítica de la donació i el grup sanguini.
Una web per a compartir la sang
Tothom qui vulgui col·laborar amb la Marató de Donants de Sang 2.0 pot entrar a la web maratodonants.cat i reservar hora per donar sang en un dels punts de donació que hi ha per tot Catalunya, per bé que no és imprescindible.
Amb la reserva d’hora es vol evitar que ningú hagi d’esperar-se per donar sang.
Des de la web també es pot difondre la importància de donar sang a través de Facebook, Twitter, Instagram o correu electrònic i WhatsApp.
Quan un donant reservi hora per donar sang gràcies al missatge que li ha enviat un amic, rebrà un correu d’agraïment.
Així es vol reconèixer la implicació de tothom qui col·labora compartint el missatge de la Marató.
Per tant, tothom pot contribuir amb la donació de sang encara que no pugui donar sang.
Més punts de donació
Avui i demà, de 10.00 a 20.30, hi haurà un espai de donació especial situat a l’Ajuntament de Barcelona i al Palau de la Generalitat.
La plaça de Sant Jaume serà l’escenari durant tot el dia d’activitats i animació especial per part de voluntaris que dinamitzaran la plaça: gegants, castellers, corals, tabalades i un llarg etcètera.
Durant la resta de dies de la Marató, els ciutadans podran donar sang a la resta de grans hospitals que compten amb un espai de donació: Germans Trias i Pujol de Badalona, Hospital Clínic, Sant Pau i Vall d’Hebron de Barcelona, Josep Trueta de Girona, Hospital de Bellvitge, Arnau de Vilanova de Lleida, Fundació Althaia de Manresa, Hospital Sant Joan de Reus, Joan XXIII de Tarragona, Mútua de Terrassa i Hospital Verge de la Cinta de Tortosa.
A més, aquella setmana també es faran prop de 100 col·lectes de donació per tot el territori, un 10% més que en l’anterior edició de la Marató.
Els horaris i adreces es poden consultar a donarsang.gencat.cat.
La Federació Catalana de Donants de Sang i Creu Roja, entre més institucions, s’han implicat en la Marató i aportaran voluntaris que ajudaran a difondre aquesta iniciativa pionera.

Response: Després de l'època nadalenca, el Banc de Sang organitza una Marató de Donants fins al 20 de gener, on s'esperen més de 8.000 donacions per reposar les reserves. Després de la donació de sang, el donant rebrà durant els dies següents un resultat d'analítica i el seu grup sanguini. Aquesta informació és essencial pel futur en cas que necessiti una transfusió.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
El Consell de Personal del Parlament de Catalunya s’ha adreçat a la cooperativa d’advocats laboralistes Col·lectiu Ronda per a analitzar la viabilitat d’emprendre accions legals contra la decisió unànime de tots els partits polítics de derogar les llicències per edat, que permetia que treballadors de més de seixanta anys i que en portessin més de quinze treballant al parlament cobressin el seu sou sense treballar durant tres anys.
La Comissió d’Afers Institucionals (CAI) va aprovar una resolució per a derogar l’article 79 de l’Estatut del Règim del Govern Intern del parlament, que era el que concedia aquest privilegi.
Amb tot, el Consell de Personal de la cambra critica que es tracta d’una decisió unilateral que tira enrere el resultat d’una negociació col·lectiva, dret d’bàsic dels treballadors.
Segons que expressa en un comunicat el Col·lectiu Ronda, aquesta decisió redueix la representació social dels treballadors per incidir en la determinació de les seves condicions de treball: “Un òrgan de representació de qualsevol col·lectiu laboral no pot ser merament consultiu, doncs això equivaldria, ni més ni menys, que a permetre que hi haguessin persones treballadores sense dret de representació sindical.
Seria un retrocés dramàtic no tan sols per al personal del parlament sinó per al conjunt de les persones treballadores.”
Un ex-lletrat del parlament, sobre les llicències per edat: “Se sabia, però no es debatia perquè no es revoquessin”
A partir de la publicació al Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya de la derogació de l’article que contemplava les llicències per edat, els treballadors tindran dos mesos per a impugnar-ho al TSJC.
Segons el Col·lectiu Ronda, la resolució aprovada ahir sense negociació amb els representants dels treballadors pot haver vulnerat drets considerats fonamentals per la constitució espanyola i diversos articles de l’Estatut del Règim del Govern Intern del parlament.
“Si aquesta forma de procedir en relació amb les llicències de l’article 79 fos de caràcter generalitzat, equivaldria a desterrar qualsevol mena de seguretat jurídica dels acords assolits en els processos reglats de negociació.”
El Consell de Personal diu que van passar mesos negociant les condicions d’accés i la durada de les llicències, però que no haurien tingut cap problema a tornar a negociar tot allò que convingués, fins i tot la supressió definitiva.
“El problema no és i no ha estat mai la supressió de la llicència, però és intolerable que la mateixa mesa del parlament que encara no fa dos mesos aprovava aquesta modificació ara actuï de forma unilateral per eliminar les llicències, ignorant l’obligació de negociació i consulta que li imposen l’Estatut del Règim del Govern Intern i el conjunt de la legislació vigent”, diuen, i critiquen que els grups polítics vulneren drets fonamentals per a “aconseguir un titular i fer-se una foto fàcil”.
També critiquen que la publicació als mitjans de comunicació del privilegi de les llicències per edat n’ha perjudicat el prestigi: “Se’ns ha llançat l’opinió pública a sobre i s’ha estès un descrèdit que no mereixem i que afecta la credibilitat mateixa de la primera i principal institució política del país.”
Totes les afirmacions que s’han fet aquests dies contra els funcionaris del parlament formen part d’una batalla política que no té res a veure amb nosaltres i que no s’ajusten a la veritat.
Ens devem a la institució i vetllem pel seu bon funcionament.
L’administració ha de ser objectiva per tal d’evitar l’arbitrarietat i ser plenament garantista.
Recordem que els representants electes són els legisladors i són els responsables de modificar, suprimir o crear el marc legal necessari per a les seves accions.”
Per tot plegat, demanen que se’ls deixi al marge de les crisis polítiques: “La política de partit no hauria de desgastar les institucions, que és el que, a parer nostre, està passant en aquests moments.”

Response: Es deroguen les llicències per edat i el Col·lectiu Ronda vol denunciar aquest cas perquè assegura que això minimitza la representació social dels treballadors. Tenen dos mesos per impugnar-ho davant del Tribunal Suprem. Denuncien la falta de negociació que hi ha hagut i com la crisi política està afectant les institucions.


Instruction: Fes un resum que doni una visió general concisa de la informació més rellevant d'aquest text en les seves pròpies paraules.

Context:
He manllevat el títol d’aquest article d’un prefaci del periodista, escriptor i gastrònom Xavier Domingo (1929 – 1996), que es troba en la plaquette Bodegons amb ampolla de vi, que en les setmanes a venir arribarà a les llibreries i que aplega tres conferències sobre vi i gastronomia, que l’enòleg Eduard Puig i Vayreda (Figueres, 1942-2018) va donar a la dècada del 1980.
Diu l’inici del prefaci de Xavier Domingo, escrit l’any 1990: «Els temps que corren estan necessitats d’humanisme, i dic humanisme en el sentit en què s’entenia aquesta paraula els dies del Renaixement, aquells dies brillants, gloriosos i sensuals de la Itàlia del Renaixement.
L’humanisme era una manera de ser, de comportar-se, de viure i d’entendre la vida.
Era una manera de pensar, feta de curiositat universal i d’amor a l’existència.»
El text de Xavier Domingo acaba dient: «El pensament només troba el seu nodriment en la naturalesa.
I de la naturalesa, no cal dir-ho, el producte més carregat de misteri, de poesia, de paraula, de raó i de passió, de plaer i de llegenda, i també de dolor i també de riquesa sensual, de diferències i de semblances… és el vi.»
El vi és el que és perquè va lligat a la història de la humanitat, des de fa més de 2500 anys, es troba en el bressol dels clàssics grecs i llatins, que conformen la cultura mediterrània.
El vi és cultura i és tradició, que es vincula amb la mitologia, la història política, la història de l’art i també la vida quotidiana i la cultura popular.
I això personatges com Eduard Puig i Vayreda i Xavier Domingo ho sabien i ho practicaven.
Foren homes amb cultura literària i gastronòmica.
Puig i Vayreda, a més, era un gran melòman i activista cultural: els anys 1970 va ser el fundador de Joventuts Musicals de l’Alt Empordà, es va vincular a Òmnium Cultural i va ser impulsor de l’Assemblea de Catalunya a l’Empordà.
I més tard, del 1991 al 2007, va ser el president de l’Institut d’Estudis Empordanesos.
«Des de sempre el vi s’ha tingut per una beguda mística, esotèrica, destinada a la festa i al culte, al ritual sacre i al profà, a la taula, a l’orgia, al sacrifici, al Carnaval… El vi té una “recondita natura”, que diu Andrea Bacci, una naturalesa que participa en les mutacions de la terra i varia amb els seus canvis.
El vi és l’expressió del poder creador que no és sols de l’home, sinó que també depèn de la terra, del sol, de l’aigua, de l’aire.
Per això no hi ha sols una ciència del vi, sinó també un art i una poètica del vi, i si no s’hi penetra és molt difícil d’entendre’l.»
«A Europa, a la Mediterrània, no es pot parlar de bona taula, de gastronomia, de cuina selecta sense tenir ben present el vi.
Però també el vi és la beguda de cada dia, els petits vins honestos i senzills, els que es beuen sense cerimònia ni compliments, són els que fan companyia i alegren el menjar quotidià de la cuina casolana i senzilla, que ja comencem a enyorar.
Tinguem sempre present que, parlant de vi, parlant de cuina, lleugeresa, honestedat i simplicitat no és sinònim de mediocritat.»
Aquest caràcter humanista de l’enòleg Eduard Puig i Vayreda fa que la seva mirada i el seu interès depassi la vessant estrictament tècnica d’un vi o d’un plat.
I en aquest sentit, aquests textos també ens fan adonar d’una certa pèrdua general de cultura entre els professionals del món del vi i la cuina d’avui.
I, tanmateix, el vi no seria el que és sense aquest humanisme que l’ha convertit en la beguda de cultura per excel·lència.
Cap on va el vi, ara que torna a ser centre d’interès i gaudi en la nostra societat?
La tècnica despullada de sommeliers i enòlegs sumada al foment d’un turisme popular associat a un rendiment purament comercial, no ens porta a una banalització del món del vi?

Response: La història del vi es remunta a fa 2500 anys, a la Grècia clàssica. Segons Eduard Puig i Vayreda, el vi sempre ha estat una peça principal a la cultura, la història i l'art del món, i també imprescindible en el menjar mediterrani. Gràcies a l'humanisme, el vi és considerat la beguda de cultura.