Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
El jutge de l'Audiència Nacional José de la Mata ha arxivat la denúncia presentada per la Fiscalia de l'Audiència Nacional contra l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès per suposats delictes de rebel·lió i sedició, entre altres, per la inclusió al seu ple d'una moció de suport a la resolució independentista del Parlament de Catalunya.
A la seva interlocutòria de 9 pàgines el jutge recorda que els fets objecte de la denúncia es van produir just després de la suspensió cautelar de la resolució independentista per part del Tribunal Constitucional (TC), però abans que aquest dictés sentència sobre el fons de la qüestió i declarés inconstitucional i nul la resolució, "de manera que és obvi que no podien saber en aquell moment quin seria el pronunciament" del TC.
També recorda a la Fiscalia que la Constitució defensa la llibertat ideològica, i argumenta que en aquell moment els magistrats ni havien declarat la il·legalitat de la resolució ni havien emès cap mandat als servidors públics sobre el fet que s'havien d'abstenir d'opinar o posicionar-se ideològicament sobre la qüestió.
L'Audiència Nacional té sobre la taula altres denúncies de la Fiscalia contra ajuntaments catalans també per haver donat suport a la resolució independentista, però aborda els casos per separat.
En els casos de Celrà i La Seu d'Urgell els jutges Santiago Pedraz i Fernando Andreu es van declarar competents per investigar els fets.
També han estat denunciats els ajuntaments de Girona i Igualada.
De fet, La Seu d'Urgell era l'únic ajuntament que fins ara no havia rebut cap notificació per part de l'Audiència Nacional espanyola.
En un escrit dur amb la Fiscalia, el jutge afirma que li resulta "cridaner" que es consideri que pot constituir delicte de rebel·lió o sedició qualsevol acte de suport a la resolució parlamentària per part de membres d'un ajuntament i que, no obstant, no es consideri igual pel que fa als membres del Parlament que van aprovar la resolució, així com amb les organitzacions de la societat civil que han impulsat i promogut activament la campanya municipal de suport a les mocions.
El jutge recorda també que la mateixa denúncia de la Fiscalia indica que la moció presentada per CiU es limitava a transcriure la proposta de moció de dues associacions de la societat civil "fins al punt que ni tan sols individualitza el nom del municipi".
La iniciativa demanava que s'aprovés el següent text: "Manifestar el ple suport i l'adhesió de l'ajuntament de ____________ a la resolució 1/XI del Parlament de Catalunya".
A més, De la Mata assegura que en la seva providència del passat 11 de novembre –on el TC decretava la suspensió cautelar –els magistrats no certificaven la il·legalitat de la resolució independentista sinó que es limitaven a suspendre-la "per disposició automàtica" com passa cada vegada que el recurs prové del govern espanyol-.
També recorda que de la suspensió del TC no se'n va derivar un mandat o ordre general que impedís referir-s'hi, opinar, pronunciar-se o "eventualment donar-li suport", sinó que es va limitar a cursar una ordre específica a un nombre determinat de persones perfectament identificades, en referència a la inclusió a la resolució de suspensió cautelar de 21 noms propis –com el d'Artur Mas o Carme Forcadell- als qui el TC advertia que incomplir la suspensió cautelar podria tenir efectes penals.
Segons De la Mata, aquesta comunicació no es va estendre a tots els parlamentaris, com tampoc als ajuntaments.
Llibertat ideològica
De la Mata alerta també la Fiscalia sobre un fet que considera "d'importància extraordinària" a l'hora d'avaluar els fets com és que el Tribunal Constitucional té establert que la Constitució consagra "la més àmplia llibertat per a l'exposició i defensa públiques de qualsevol concepció ideològica", fins i tot les que pretenguin per a una determinada col·lectivitat la condició de comunitat nacional-.
El ministre de Justícia qüestiona la decisió
Rafael Catalá, que ha comparegut aquest divendres a La Moncloa, al costat de la vicepresidenta, Soraya Sáenz de Santamaría, ha qüestionat la decisió de l'Audiència Nacional espanyola quan ha descartat que el suport a la declaració del Parlament sigui un "posicionament polític en el marc de la llibertat ideològica i d'expressió d'aspiracions o anhels polítics", tal com descriu la sentència.
"No és un exercici de llibertat d'expressió", ha sentenciat el titular de Justícia, tot assenyalant que la moció de l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès té "naturalesa jurídica" perquè és la "decisió" d'un consistori.
En aquest sentit, Catalá ha defensat l'actuació de la Fiscalia, que és qui ha denunciat cinc ajuntaments per donar suport al text d'inici del procés constituent, perquè el que fa aquesta institució és una "defensa de l'interès general".

Response: S'arxiva la denúncia de la Fiscalia a l'Ajuntament de Sant Cugat del Vallès i cinc ajuntaments més per sedició i rebel·lió. L'Audiència Nacional assegura que els fets van tenir lloc abans de conèixer la sentència del TC. Les conseqüències de la resolució de suspensió cautelar només les sabien certs parlamentaris, però no els ajuntaments.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
Una tesi a càrrec de l'historiador i doctor en Filologia Catalana per la Universitat de València, Abel Soler, atribueix l'autoria del 'Curial e Güelfa', considerada anònima, al gran camarlenc d'Alfons El Magnànim, Enyego d'Àvalos.
Les conclusions d'aquesta tesi, de 5.200 pàgines i quatre anys d'investigació, han estat presentades aquest dilluns en roda de premsa al centre cultural La Nau pel seu autor, acompanyat del vicerector de Cultura Antoni Ariño i del catedràtic de Filologia Catalana Antoni Ferrando.
La tesi de Soler recorre una línia d'investigació iniciada per Ferrando, que s'havia proposat identificar l'autoria del 'Curial' a partir d'un lletraferit que recorre a molts termes característicament valencians, a calcs lingüístics i fonts literàries italianes.
Una de les conclusions principals de la tesi és l'autoria, que s'atribueix a Àvalos, que l'hauria escrit entre els anys 1445 i 1448 entre les corts de Milà i Nàpols.
La investigació descobre, després de molts estudis i hipotesis, l'autoria d'una de les novel•les cabdals de la literatura catalana.
Enyego d'Àvalos, nascut a Toledo, però exiliat a l'edat de 7 anys a València perquè el seu pare, el conestable Ruy López Dávalos, va ser partidari dels infants d'Aragó en la guerra civil de Castella, en seria l'autor.
D'Àvalos es va educar a la cort del Palau del Real de València, abans de passar per Milà (1435-1440), on va ser cortesà de Filippo Maria Visconti i després ambaixador del rei d'Aragó (1443-1447).
Segons l'estudi, el 'Curial e Güelfa' va ser redactat entre Nàpols i Milà, pels anys 1445-1448, una novel•la on demostra els seus coneixements d'italià literari i col•loquial (amb llombardismes inclosos), i la seva familiaritat amb la geografia llombarda.
Soler assenyala que un inventari parcial de la seva biblioteca ajuda a identificar les fonts literàries del 'Curial' i a explicar la novel•la.
La investigació de la Universitat de València dóna molta importància a l'onomàstica de l'obra (Honorada, Salonés de Verona, Guillalmes del Chastell, Pero-Maça Cornell, Johan Ximenes d'Urrea, etc.), atès que els personatges de ficció remeten a personatges històrics relacionats amb la biografia del mateix D'Àvalos i amb el seu entorn nobiliari més immediat, constituït per nobles valencians de l'entorn del rei Alfons.
Així mateix, el paper del còdex conté marques amb la mateixa "Biscia Viscontea" (símbol de Milà) del paper usat el 1447 a la cort milanesa.
A l'obra, coprotagonitzada per la Güelfa, "senyora de Milà", apareixen personatges relacionables amb les corts de Nàpols i de Milà, i errates que sols retrobem en un còdex ducal milanès.
Les armes heràldiques que fa Curial en honor de la seua estimada Güelfa ("un lleó rampant que travessa les dues colors d'un escut migpartit") coincideixen amb les adoptades per Enyego d'Àvalos el 1443, quan signà les esposalles amb la noble napolitana Antonella d'Aquino.
Segons l'autor de la investigació, en aquella època era una manera de signar l'autoria del la novel•la.
'Curial e Güelfa' es conserva en un còdex únic a la Biblioteca Nacional espanyola, a Madrid, , amb enquadernació mudeixar de finals del XV.
La novel•la està mancada de pròleg, títol i declaració d'autoria.
Des del seu descobriment (mitjan segle XIX) i la seva publicació (Barcelona, 1901), se la sol presentar com una obra escrita per algú de Catalunya.
Vista l'absència de documentació sobre l'obra, hi ha algun estudiós que la considera una falsificació de Manuel Milà i Fontanals, el romanista que la donà a conèixer (1876).
Les dades codicològiques ho descarten.
La tesi presentada aquest dilluns es troba en procés d'edició per la Institució Alfons el Magnànim, de la Diputació de València, i per la Universitat de València.
L'obra a editar consta de tres volums.
En el primer s' ofereix una radiografia exhaustiva de la cort d'Alfons El Magnànim a Itàlia, en el segon s'analitzen les noves fonts de l'obra que s'han trobat i en el tercer s'identifiquen els personatges "en clau" i les accions descrites en la novel•la que encobreixen noms i situacions reals de la política italiana i internacional del Magnànim.
La pista biogràfica dels cortesans a Nàpols
Abans d'aquesta investigació, tots els indicis de l'obra apuntaven que es va redactar a Itàlia.
Ho han suggerit entre altres Antoni Rubio, Antoni Comas, Antoni Ferrando, Júlia Butinyà i Maria Teresa Ferrer.
Alguns d'aquests estudiosos han proposat fins i tot un nom per a l'autor.
Entre aquests, el de Ferrando va destacar que els papers extrets de l'enquadernació del Curial procedeixen del senyoriu toledà de Fuensalida i va proposar relacionar aquestes dades i algunes petges castellanes del còdex del Curial amb l'autor.
A partir d'aquestes dades i indicis, que aporten pistes sobre el perfil biogràfic de l'autor, Soler ha fet la resenya biogràfica de tots aquells cortesans hispànics de Nàpols relacionables amb les lletres o l'escriptura (més de 200 personatges) i l'anàlisi de totes les fonts literàries i els elements ambientals de la novel•la i el resultat és que l'única persona en què hi concorren tots aquests elements és Enyego d'Àvalos.

Response: Abel Soler atribueix en la seva tesi de 5200 pàgines la creació del "Curial e Güelfa" a Enyego d'Àvalos. Es va escriure entre el 1445 i el 1448 a Milà i Nàpols. Després d'investigacions sobre el perfil de l'autor i ressenyes biogràfiques de més de 200 cortesans hispans a Nàpols, tots els elements coincideixen amb Àvalos, el camarlenc d'Alfons el Magnànim.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La consellera de Governació, Administracions Públiques i Habitatge, Meritxell Borràs, el director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya (EAPC), Agustí Colomines, i el rector de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC), Josep A. Planell, han presentat aquest divendres la primera edició del Màster en Direcció Pública.
Es tracta d'un nou programa formatiu de tercer cicle de l'EAPC, en col·laboració amb la UOC, que es dirigeix a directius dels sectors públic i privat que vulguin formar-se en l'execució de la direcció pública i el lideratge d'equips i persones.
El Màster tindrà una durada de vint mesos, des del març del 2017 fins al desembre del 2018.
La consellera Meritxell Borràs ha qualificat el nou màster com a un pas "molt ambiciós, encaminat a aconseguir l'excel·lència a l'administració".
"Com a país, Catalunya necessita servidors públics ben preparats, amb voluntat de servei, implicats i que siguin capaços de liderar i impulsar la innovació i el talent", ha assegurat.
En aquest sentit, ha destacat que el màster s'ha dissenyat pensant en la formació dels directius públics, "perquè siguin capaços d'actuar sota criteris d'eficiència i eficàcia, donant impuls a la qualitat institucional i als valors públics que la ciutadania i el sector públic requereixen".
D'altra banda, el director de l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, Agustí Colomines, ha explicat que el Màster en Direcció Pública és una evolució i millora d'un màster anterior de l'EAPC en alta direcció pública que, disposa ara de reconeixement acadèmic universitari.
Així mateix, ha destacat, que el màster és eminentment pràctic i lligat a la transferència del coneixement i que, per això, disposa d'un doble claustre acadèmic, amb professors universitaris i persones que han desenvolupat la seva carrera a l'administració.
El rector de la Universitat Oberta de Catalunya, Josep A. Planell, ha expressat la seva satisfacció per la col·laboració establerta amb l'EAPC i ha remarcat que "col·laborar amb el sistema educatiu català és a l'ADN de l'UOC".
Així mateix, ha assegurat "l'expertesa i la metodologia pròpia de la UOC la fan idònia per formar professionals d'alt nivell del sector públic que han de compaginar les responsabilitats laborals amb les necessitats formatives".
Espai d'aprenentatge multidisciplinari
El Màster té com a objectiu oferir un espai d'aprenentatge multidisciplinari que posi a la disposició dels directius coneixements, valors i estratègies per enfrontar-se al repte de la responsabilitat que comporta el seu càrrec.
Posa l'èmfasi en els valors de servei i d'ètica pública vinculats a la responsabilitat directiva i en el fet d'exercir la direcció pública des d'una perspectiva humanista i global, que incorpori l'esperit crític i la diversitat de mirades.
Desenvolupar habilitats per al creixement personal i professional i dominar les eines que permetin dur a terme un lideratge creatiu que possibiliti la gestió efectiva de les crisis són també objectius del programa formatiu que, a més, pretén crear un entorn de xarxa social entre els alumnes per ajudar-los a resoldre problemes.
El Màster està codirigit per Xavier Antich, Elisenda Malaret, Heribert Padrol i Ana M. Delgado i compta amb un extens claustre docent, acadèmic i professional.
S'estructura en cinc blocs temàtics i un treball de fi de màster, que serà necessari per obtenir el títol.
Els blocs en què s'estructura el pla docent són: marc polític; marc legal i financer; gestió i 'management'; elaboració, implementació i avaluació de polítiques públiques, i habilitats i estratègies directives.
Cada bloc inclou diverses assignatures, amb sessions presencials i virtuals, tallers, conferències, diàlegs sobre experiències i visites a institucions públiques.
Aquest programa formatiu s'adreça al personal directiu de les administracions públiques catalanes, ja sigui l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, l'Administració local o les universitats, així com als càrrecs electes i al personal directiu del sector privat.
El Màster tindrà una durada de vint mesos, des del març del 2017 fins al desembre del 2018.
Està previst que es faci una sessió informativa sobre el Màster el proper 19 de gener del 2017, a l'Escola d'Administració Pública de Catalunya.
La sessió d'obertura del curs serà el 16 de març del 2017.

Response: Aquest divendres ha estat la presentació del Màster en Direcció Pública, dedicat a la direcció i lideratge públic i de persones, amb una durada de 20 mesos. Es tracta d'una millora del màster de l'EAPC, que pretén formar personal capacitat per treballar als serveis públics de Catalunya, mitjançant coneixements, estratègies i valors que els permetin ocupar un càrrec de gran responsabilitat.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Reacció del PDECat davant l'imminent presentació del nou espai polític promogut per Carles Puigdemont, que veurà la llum aquest mateix dilluns a la tarda.
La portaveu de la formació, Maria Senserrich, ha demanat "respectar els tempos" per permetre que Puigdemont "expliqui" com serà el seu projecte i trobar la manera d'"encaixar".
"El que planteja el president és el que plantegem nosaltres, que és créixer", ha afirmat Senserrich en la roda de premsa posterior a la reunió de l'executiva, marcada pel moviment de Puigdemont.
La portaveu ha recordat que el PDECat també persegueix "eixamplar" el sobiranisme, però no ha aclarit si en les últimes hores la cúpula del partit ha parlat amb el president a l'exili.
El PDECat serà aquest dilluns a la presentació de la Crida Nacional per la República.
Senserrich ha insistit que la formació també té ganes de "sumar" i construir espais "transversals".
"Hi serem escoltant, veurem com s’estructura això", ha reblat Senserrich, que ha deixat la porta oberta al fet que els associats es puguin pronunciar en l'assemblea del cap de setmana sobre el nou escenari.
"Farem el que els nostres associats ens diguin que volen ser", ha afegit en relació a la cita congressual.
"A l’assemblea es poden treballar els textos.
Hem d’escoltar els associats", ha destacat.
Al PDECat també han volgut deixar clar que no veuen "cap ruptura" ni "escissió" en el projecte liderat pel president a l'exili, i que no tenen "por" de les seves conseqüències.
"Puigdemont és el nostre líder moral i polític", ha dit Senserrich per dissimular la incomoditat que ha generat al PDECat la presentació del projecte del president la mateixa setmana que està convocada l'assemblea nacional.
"Per ningú és desconegut que el president volia fer una cosa més àmplia", ha afegit la portaveu de la formació.
Minuts abans que el PDECat es pronunciés públicament, ERC ha rebutjat públicament incorporar-se a la Crida Nacional per la República.
La formació republicana entén que el projecte de Puigdemont és una evolució de CDC, PDECat i Junts per Catalunya, una "recomposició de l'espai del centre-dreta independentista".
La setmana del gran debat al PDECat
Els moviments públics de Puigdemont es produeixen quatre dies abans que se celebri el debat congressual en què es redefinirà el full de ruta de la formació i, previsiblement, es reformularà la direcció per encabir-hi presos i exiliats.
La setmana es preveu intensa al PDECat, perquè l'ambient no és l'idoni i, a més, s'han presentat fins a 1.200 esmenes als textos de ponències.
Puigdemont ja va rebutjar l'oferiment de Marta Pascal de presidir el partit, amb l'argument de centrar-se en la seva defensa.
El fet que declinés la proposta de Pascal va evidenciar quines són les seves prioritats, confirmades en les últimes hores.
Amb el nom de Crida Nacional per la República, el nou espai polític beneït pel president a l'exili pretén traspassar les fronteres del PDECat per crear un moviment transversal a l'independentisme.
La iniciativa, que està liderada per Jordi Sànchez i compta amb el suport del president de la Generalitat, Quim Torra, és germana d'altres plataformes, com el Moviment 1-O i Junts per la República, creades amb Puigdemont com a referència política.
La intenció del president a l'exili és que la Crida Nacional per la República comenci a caminar a la tardor, un cop explorats els suports.
El lema del nou espai, que es gesta un any abans de les eleccions municipals del 2019 i podria convertir-se en partit polític, serà la defensa del mandat de l'1 d'octubre.
L'aparició de la Crida Nacional per la República també coincideix amb un altre moviment: el PDECat ha registrat definitivament JxCat com a partit polític.
Aquest pas, al qual Senserrich ha tret transcendència en la roda de premsa, obre les especulacions sobre un nou canvi de nom de l'antic espai convergent.
De moment, aquesta setmana Pascal té la intenció de visitar els presos a Lledoners, fet que li permetrà conversar amb Jordi Sànchez sobre els objectius de la Crida Nacional per la República.

Response: Aquest dilluns és la presentació de la Crida Nacional per la República, que ocupa el centredreta independentista, on Marta Pascal representarà el PDeCAT. El PDeCAT assegura que dona suport al nou projecte de Puigdemont, tot i que és una realitat que ha causat tensions al partit. La presentació coincideix amb l'assemblea nacional i ERC ha rebutjat incorporar-se a aquesta nova formació.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La ponència redactora de la proposició de llei de la nova comarca del Lluçanès ha acordat aquest dimarts, després de reunir-se amb els alcaldes dels tretze municipis del territori, que s'inclogui una disposició addicional per tal que les poblacions que no vulguin formar-ne part s'hi puguin desvincular més endavant, un cop la comarca ja s'hagi creat.
La llei contempla "que la comarca és dels tretze municipis", segons ha ressaltat la diputada de Junts pel Sí Adriana Delgado, que és ponent del text legislatiu.
A parer seu, el mecanisme previst permetrà que "tots s'hi sentin còmodes".
Previsiblement, el document sortint de la ponència se signarà aquest dimecres i comptarà amb el suport de JxSí, CSQP i la CUP.
En la consulta celebrada el 26 de juliol del 2015, el 'sí' va guanyar en vuit dels tretze municipis de la futura 43a comarca catalana.
Els tretze alcaldes de la futura comarca del Lluçanès s'han reunit aquest dimarts al matí al Parlament amb els diputats encarregats de redactar la proposta de la nova Llei del Lluçanès.
L'alcalde de Prats i president del Consorci del Lluçanès, Isaac Peraire, ha celebrat que es tingui en compte la veu dels alcaldes.
"Agraïm a la ponència que ens hagi deixat participar des del minut 0", ha dit.
Després de la reunió, la diputada de Junts pel Sí, Adriana Delgado, que és ponent del text legislatiu, ha avançat que el document marc inclou una disposició addicional per tal que les poblacions que no vulguin formar part de la comarca del Lluçanès s'hi puguin desvincular més endavant, quan la comarca ja s'hagi creat.
Delgado ha subratllat que la llei contempla que la comarca és dels tretze municipis, però creu que aquest mecanisme permetrà "que tots s'hi sentin còmodes".
El text marc també inclou un fragment del 'document d'Olost', una carta que van signar de manera conjunta tots els alcaldes el passat mes d'octubre per tal que "la comarca sigui àgil, eficient i propera al territori".
Abans que acabi l'any
Previsiblement, el document sortint de la ponència se signarà aquest dimecres i comptarà amb el suport de JxSí, CSQP i la CUP.
Ciutadans ja s'ha manifestat en contra, mentre que el PSC i el PP encara no s'han posicionat.
Un cop la Mesa hagi admès el text, començarà la seva tramitació parlamentària perquè la comarca del Lluçanès pugui ser una realitat.
Fonts parlamentàries han apuntat que el Ple podria incloure el debat a la totalitat de la Llei del Lluçanès abans que acabi l'any.
Partidaris del 'sí' i del 'no'
En la consulta celebrada el 26 de juliol del 2015, el 'sí' va guanyar en vuit dels tretze municipis.
Santa Maria de Merlès (Berguedà) va ser una de les poblacions on el 'no' es va imposar amb gairebé el 80% dels vots.
El seu alcalde, Josep Costa, ha manifestat que els seus veïns veuen la comarca del Lluçanès "fraccionada" i tenen dubtes de com serà.
"Estem contents de pertànyer al Berguedà, és un municipi molt extens i hi ha molts veïns que se senten més còmodes al Berguedà", ha afegit.
Costa no s'ha manifestat en contra de la creació de la comarca del Lluçanès, però sí ha dit que, tot i que de moment no contempla una nova consulta, l'opinió dels veïns podrà canviar quan vegin com funciona el Lluçanès.
"De moment, si els ciutadans volen que estiguem fora, doncs haurem d'estar fora", ha afegit.
De la seva banda, un dels principals defensors del 'sí', l'alcalde de Prats de Lluçanès, Isaac Peraire, ha manifestat que la comarca del Lluçanès està formada per tretze municipis "que volen treballar conjuntament", però ha admès que hi ha poblacions "que necessitin uns altres ritmes".
Pel president del Consorci del Lluçanès, "cap dels alcaldes ha dit que no vol que el Lluçanès sigui una comarca, però és evident que hi ha els resultats d'una consulta que posa més dificultats a alguns municipis".
Ara bé, per a Peraire els resultats de la consulta de l'any passat també posen en evidència "que una majoria dels ciutadans d'aquest territori vol una oficialitat de la comarca, en vuit va ser claríssim, i dels altres cinc, ningú ha saltat del carro.
Nosaltres volem ser-hi tots".

Response: Es proposa crear una disposició de desvinculació perquè els municipis que més endavant no vulguin formar part de la nova comarca de Lluçanès es puguin desvincular un cop s'hagi creat. Això permetrà que tots els municipis se sentin còmodes, ja que només 8 dels 13 municipis estan a favor de la creació de la comarca.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
Avui fa 547 dies que Jordi Cuixart i Jordi Sànchez van ser empresonats.
Un any i sis mesos tancats i sense condemna.
És previst que la presó provisional s’allargui, pel cap baix, tres mesos més, és a dir, tant com duri el judici.
En aquest cas, i depenent de quant tardi a saber-se la sentència, tots dos esgotaran el límit de la presó preventiva, que segons la llei d’enjudiciament criminal no es pot aplicar més de dos anys.
Gairebé no se sap de casos en què la justícia faci un ús tan extrem d’aquesta mesura excepcional, que s’aplica per minimitzar el risc de fugida i de destrucció de proves.
L’última vegada que el Tribunal Suprem ha desestimat la llibertat dels presos polítics va ser fa només quatre dies.
Va refusar l’alliberament de Jordi Sànchez, Jordi Turull, Josep Rull, Oriol Junqueras, Raül Romeva i Joaquim Forn perquè considerava que hi havia risc de fugida.
Si a hores d’ara Manuel Marchena no ha volgut alliberar-los, les defenses tenen coll avall que ja no ho farà.
Aquest any i sis mesos de presó preventiva pren dimensió si es compara amb els d’alguns altres polítics investigats o condemnats.
Per exemple, l’ex-president de la Generalitat Valenciana, Eduardo Zaplana, va arribar a estar vuit mesos i onze dies empresonat preventivament.
En el seu cas, el jutge que instrueix el cas Erial, va decretar-ne la llibertat perquè va blocar-li l’accés als 6,3 milions d’euros que té a Suïssa i, per tant, considerava que ja no hi havia risc de fugida.
Fou per això que va donar-li la llibertat el mes de febrer, i no pas per la leucèmia de Zaplana, que el seu advocat havia adduït com a motiu de pes per a excarcerar-lo.
Un altre empresonament preventiu és el de l’ex-diputat del PSC Luis García Saez ‘Luigi’, cervell de la trama de corrupció urbanística del cas Pretòria.
Va estar tancat preventivament cinc mesos i onze dies, després de pagar una fiança de mig milió d’euros.
I els dels ex-dirigents de CiU Macià Alavedra i Lluís Prenafeta, que pel mateix cas van estar a la presó poc més d’un mes, perquè van pagar una fiança d’un milió d’euros.
L’ex-president de la comunitat de Madrid, Ignacio González, investigat per un dels grans casos de corrupció de l’estat espanyol, el cas Lezo, va estar vuit mesos en presó preventiva abans de ser posat en llibertat.
Els únics que superen les presons preventives de Cuixart i Sànchez són els cervells de la trama Gürtel, com ara Rafael Correa, que van estar més de dos anys empresonats preventivament, i l’ex-tresorer del PP Luis Bárcenas, que abans de ser jutjat va estar empresonat a Soto del Real durant un any i set mesos.
Després de la sentència de la primera època de la Gürtel, i que va fer caure el govern de Mariano Rajoy, Bárcenas va tornar a entrar a la presó, d’on encara no ha sortit, per a complir una condemna de trenta-tres anys i quatre mesos.
Hi ha el cas d’alguns altres noms il·lustres que no van complir ni un dia de presó preventiva, tot i que més tard van ser condemnats per corrupció, com ara Iñaki Urdangarin i Diego Torres; l’ex-ministre d’Economia espanyol Rodrigo Rato, condemnat a quatre anys i mig de presó pel cas de les targetes black; i José Barrionuevo, ex-ministre d’Interior durant el govern de Felipe González, que va ser condemnat pel Suprem a deu anys de presó per haver estat un dels màxims responsables dels GAL i de les accions de terrorisme d’estat que van cometre contra suposats membres d’ETA.
Tampoc no hi entrà l’ex-president de les Illes, Jaume Matas, que el 2010 era investigat per dotze delictes de corrupció.
El jutge instructor li va donar l’opció de pagar tres milions d’euros per eludir la presó, i ell la va aprofitar.
Finalment, acabà condemnat a sis anys de presó per aquest cas.
I Carlos Fabra, president de la Diputació de Castelló, que no va entrar a la presó fins que no va ser condemnat, per delictes fiscals.

Response: S'espera que la presó preventiva de Sànchez i Cuixart s'allargui tres mesos més, malgrat que han estat empresonats un any i mig sense condemna. Se'ls nega l'alliberament pel suposat risc de fugida. Només Bárcenas i Correa han estat a la presó preventiva més temps que ells. En canvi, altres com ara Urdangarin no van tenir presó preventiva.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
El secretariat nacional i el grup parlamentari de la CUP proposen de deixar els escons buits en tots els plens del Parlament de Catalunya, llevat dels ‘debats clau per a tractar de sobiranies i aquells que siguin portats al parlament a través de moviments socials i populars’.
Ho expliquen en un document, al qual ha tingut accés VilaWeb, que proposaran i discutiran dissabte a Palamós, en un consell polític extraordinari per a decidir l’estratègia política.
El text, que anirà acompanyat de nou documents més de les assemblees territorials, diu: ‘A hores d’ara, aquesta legislatura és l’expressió més nefasta del sobiranisme institucional dels últims anys.’
I es decanta per blocar l’activitat parlamentària.
‘La CUP-CC no pot col·laborar-hi ni avalar-la’, diu el text.
La proposta de treball al parlament que fan el secretariat i el grup parlamentari inclou també la determinació de demanar eleccions, ‘perquè els programes que es van votar el 21 de desembre no corresponen amb això que passa al parlament’.
Entenen que ‘la legislatura camina cap al final abans dels terminis previstos’.
En cas que el consell polític les aprovi, aquestes propostes s’hauran de desenvolupar en una altra reunió la primera quinzena de novembre.
A més, la direcció de la CUP es manifesta totalment contrària a la negociació del pressupost que pugui encarar el govern de Quim Torra.
A banda, proposen de prioritzar ‘allò que passi fora del parlament’, donar suport a les lluites socials arreu dels Països Catalans i treballar perquè la CUP esdevingui una força amb ‘perfil propi en polítiques públiques, un ariet contra la repressió, la corrupció i les desigualtats del model econòmic actual’.
Refundació de la CUP
El secretariat i el grup parlamentari proposen també d’aprofitar els mesos abans de les següents eleccions per repensar la manera de presentar-s’hi.
Pensen en ‘la possibilitat d’un nou artefacte polític que refundi el que ha estat la CUP en el parlament aquests últims sis anys’.
Amb aquest nou ‘artefacte’, maldarien per formular una nova proposta electoral i política que els faci ‘sortir del marge dins el sobiranisme on hem quedat relegats’.
Aquesta proposta s’hauria de fer pública abans d’acabar l’any i, ‘en cas que l’organització decidís apostar per concórrer a les europees, es podria assajar com a fórmula’.
Tal com la pensen el secretariat i el grup parlamentari, la ‘nova CUP’ serviria per a ‘donar una forma material a tot un rerefons social existent al nostre país sobre què significa sobiranisme i independència’.
Les propostes de mobilització per al judici de l’1-O
Aquests són els principals punts que proposen el secretariat de la CUP i el grup parlamentari sobre la participació en l’activitat parlamentària i institucional.
Però un altre dels grans eixos del projecte polític que hi ha en discussió té a veure amb la mobilització al carrer.
I en aquest sentit entenen que el judici a l’1-O i la sentència que n’acabi sortint han de tenir una resposta amb un seguit d’accions.
Estan convençuts que fins a la sentència dels judicis la resta ‘d’actors polítics i institucionals’ no proposaran pas una agenda de mobilitzacions.
Però alhora creuen que cal actuar amb aquests altres partits i organitzacions de l’independentisme.
I la proposta que fan es fonamenta en dues grans accions: ‘la creació d’assemblees populars de base’ a cada municipi i l’impuls d’una comissió cívica.
I tot plegat amb la intenció de transmetre la idea que és el dret d’autodeterminació que es porta a judici.
‘Per tant –diu el document–, aquest judici esdevé la batalla política en majúscules dels mesos vinents, en tant que pot determinar políticament els pròxims mesos i anys.’
Remarca la necessitat de fer dels judicis un nou primer d’octubre, i de les sentències un nou 3 d’octubre.
‘Quan parlem d’un nou 3 d’octubre, no ens referim necessàriament a una sola jornada de mobilització i en el mateix format que l’original’, aclareix.
Sobre les assembles populars de base, diu que cal promoure-les ‘a cada poble, vila i barri’ com a punt de trobada ‘on pogués participar el 70% de població’ favorable al dret d’autodeterminació i que rebutja la repressió de l’estat espanyol.
Aquestes assemblees no haurien de competir amb altres actors i haurien d’incloure ‘debats polítics dins un marc d’accions de desobediència civil no violenta que mesclessin autoorganització, sobiranies i mobilització’.
Finalment, la CUP es proposa de convertir els judicis a l’1-O en un judici a l’estat espanyol.
Per aconseguir-ho, vol articular ‘una comissió cívica formada per juristes, metges, periodistes, economistes i ciutadans’ que es reuneixi de manera paral·lela als judicis.
L’objectiu seria documentar les vulneracions de drets per ‘articular un contra-relat’, i, alhora, ‘fonamentar jurídicament una denúncia contra els responsables de les múltiples conculcacions de drets fonamentals per part de l’estat’.

Response: El secretariat nacional i la CUP asseguren que el govern de Torra està sent nefast, i la CUP vol aprofitar aquesta oportunitat per evolucionar i presentar-se a les pròximes eleccions com a força contra la repressió, la corrupció i la desigualtat. La CUP també vol articular una comissió cívica que fonamenti la violació dels drets humans dels judicis de l'1-O.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
L'aposta per un model de gestió forestal amb cremes controlades i ramaderia extensiva ajuda a evitar grans incendis forestals.
Durant cinc anys, catorze municipis de la muntanya de Montserrat han participat al projecte LIFE Montserrat, cofinançat amb fons europeus, i s'ha demostrat que aquest model de gestió del territori funciona i és útil per fer créixer uns boscos "més sans, menys vulnerable als incendis, amb una biodiversitat més rica i més ben adaptats al canvi climàtic".
El director del departament de Territori i Medi Ambient de la Fundació Catalunya La Pedrera, Miquel Rafa, ha explicat que si s'extrapolen els resultats a tot Catalunya, amb dos milions d'hectàrees de bosc, la inversió que caldria seria de 200 MEUR.
A més, defensen que aquest model es pot replicar a tot l'arc mediterrani.
Des del projecte Life Montserrat, que va començar el 2015, s'ha impulsat un conjunt d'accions per aconseguir que els territori dels catorze municipis que hi participen i que sumen 32.000 hectàrees sigui més ric en biodiversitat, menys vulnerable als incendis forestals i que s'adapti millor al canvi climàtic.
El director del departament de Territori i Medi Ambient de la Fundació Catalunya La Pedrera, Miquel Rafa, ha explicat que una de les actuacions que s'ha fet és disminuir la densitat del bosc i s'ha aconseguit talant els arbres que siguin necessaris perquè el bosc pugui créixer sa.
Això ha provocat una reducció del combustible disponible si esclata un incendi.
En aquesta línia, la coordinadora del projecte LIFE Monterrat, Leire Miñambres, ha ensenyat tres seccions horitzontals de tres arbres diferents per demostrar la influència que una bona gestió forestal o una de dolenta tenen sobre el medi.
L'arbre de diàmetre més petit correspon a un bosc d'una zona sense cap mena d'intervenció des dels grans incendis de fa 30 anys.
La segona mostra, de mida mitjana, és d'un arbre de 30 anys d'un bosc en què es va començar a actuar més tard.
L'últim, el del diàmetre més gran, és una secció d'un arbre de 30 anys d'un bosc on s'ha fet una aposta per la gestió forestal des del primer dia.
Les estesades o les cremes controlades que han fet els bombers han donat pas a nous espais oberts, cosa que també ha permès la recuperació d'espais agraris o espais de pastura.
Asier Larrañaga, sotsinspector de bombers i membre dels GRAF, ha defensat la creació d'àrees estratègiques de gestió, però també ha assenyalat que "encara hi ha molta feina a fer per reduir la massa combustible dels boscos que queden entremig d'aquestes àrees estratègiques".
En l'incendi d'Òdena d'ara fa quatre anys, per exemple, les zones tractades en el marc del projecte LIFE, molt incipient, però van permetre confinar l'incendi de tal manera que les flames no van anar a més.
"Ara hi torna a haver bestiar pasturant, menjant, trepitjant o passant per aquests boscos, de manera que amb la seva activitat mantenen aquests espais", ha explicat el tècnic de l'àrea de Territori de La Pedrera, David Sàez.
Actualment, entre tots els municipis participants, hi ha una desena de ramats amb vuit explotacions que treballen activament.
D'aquestes, n'hi ha cinc que treballen amb cabres, dues amb vaques i una que té rucs.
Joan Puig és un dels pastors que ha recuperat un ramat gràcies al projecte LIFE Montserrat i en aquests moments té 180 cabres de raça pirinenca.
Ell ja era pastor, va tenir un ramat del 1997 fins el 2010, però la crisi econòmica el va fer plegar.
Puig ha destacat la complicitat entre administracions per ajudar els ramaders a tirar endavant "i ajudar a mantenir el bosc net".
El projecte Life Montserrat està coordinat per la Diputació de Barcelona, i hi participen com a socis beneficiaris el Patronat de la Muntanya de Montserrat, Bombers de la Generalitat de Catalunya, l'Associació de Propietaris Entorns de Montserrat, el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya, i la Fundació Catalunya La Pedrera.

Response: El LIFE Montserrat està format per catorze municipis de la muntanya de Montserrat, des de fa cinc anys. És un projecte dedicat a la bona gestió del territori, per controlar el creixement dels boscos i evitar el risc d'incendi. Això s'aconsegueix amb cremes controlades i ramaderia extensiva. El projecte també ajuda els ramaders a fer front a la crisi econòmica.


Instruction: Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:

Context:
La realitat virtual pot ajudar els maltractadors a millorar la seva empatia amb les víctimes de violència domèstica.
Unes ulleres de realitat virtual i sensors de moviment situen el maltractador en el paper d'una dona que acaba sent vexada i insultada per un altre home, virtual, que fins i tot l'arriba a amenaçar i actua amb certa agressivitat.
Això permet als maltractadors reals millorar la seva percepció de la sensació de por en les dones, i la sensació d'ira en ells mateixos.
Aquest estudi de l'Hospital Clínic s'ha provat amb 20 homes condemnats i l'experiència s'aplica des de fa dos anys a condemnats que segueixen mesures penals alternatives a la presó dictaminades per jutges, organitzades pel Departament de Justícia de la Generalitat i aplicades per entitats socials.
De moment han passat per aquest tractament uns 200 homes condemnats a Barcelona.
La violència contra persones està relacionada amb la manca d'empatia o la dificultat de l'agressor per posar-se en la pell de la víctima.
Hi ha estudis que demostren que les persones violentes tenen dificultats per identificar emocions com la por o la ira, però hi ha discrepàncies a causa de la metodologia usada per determinar l'empatia i pels problemes ètics que plantegen aquest tipus d'estudis.
En l'episodi de violència recreat, l'home es posa en el lloc d'una dona a dins d'una habitació.
Arriba un home que comença a cridar-li, li recrimina el seu aspecte físic i li diu que no tindrà telèfon mòbil.
Poc a poc envaeix el seu espai físic personal i atemoreix a la víctima, arribant a tirar el telèfon a terra de forma violenta.
Així, tot i que les imatges no són d'una gran qualitat, la majoria d'homes sí que reaccionen a l'escena i es posen en la pell de la dona.
Se'ls van fer qüestionaris abans i després de l'experiència i la majoria van reconèixer que els havia impactat.
Alguns es van sentir amenaçats per l'avatar masculí, pensaven que l'home els agrediria físicament quan va tirar el telèfon a terra i es va acostar cap a ells, i es van sentir ofesos o denigrats verbalment.
També reconeixen que la realitat virtual els posa més en la situació de la dona que no pas la televisió o el cinema i creuen que l'experiència els pot ajudar a controlar més els seus impulsos i a reconèixer el patiment de les víctimes.
Aquest estudi pioner i que només s'aplica a Barcelona l'ha coordinat Mavi Sánchez Vives, investigadora ICREA a l'IDIBAPS, on lidera l'equip 'Neurociència de Sistemes, i hi ha participat l'Event Lab de la Facultat de Psicologia de la UB, amb Mel Slater i Sofía Seinfeld.
L'estudi s'ha fet amb 20 condemnats i 19 homes no condemnats per tal de comparar la resposta, i s'ha publicat a 'Scientific Reports'.
El tractament dels maltractadors normalment es fa amb pel·lícules, visionat de testimonis de víctimes i actuant en petites obres de teatre.
El 2010 el grup d'investigadors va voler anar més enllà i implicar més intensament els agressors.
Gràcies a la realitat virtual, l'home nota que està dins l'escena, perquè la imatge reacciona als seus moviments de cap i braços, veu la situació com a plausible i finalment es veu encarnat en una dona perquè fins i tot a l'escena hi ha un mirall on es veu reflectit en el cos d'una dona.
Per això, la realitat virtual és més efectiva, i sobretot en els homes amb menys capacitat d'imaginació, però els investigadors admeten que aquesta part del tractament no va a l'origen de la violència, la consideració de l'home que es veu superior a la dona, sinó a la seva expressió.
També reconeixen que pot ser menys efectiva en els joves, perquè poden estar més acostumats a la realitat virtual gràcies als videojocs.
Primer es van fer estudis amb homes no condemnats per maltractament i més endavant es van posar en contacte amb la Conselleria de Justícia per fer-ho amb homes que assistien a cursos contra violència domèstica a canvi d'evitar la presó.
Així, en dos anys han passat per aquesta experiència uns 200 homes, a qui se'ls han mesurat les respostes emocionals, fisiològiques i cerebrals.
També s'està fent un estudi de reincidència a llarg termini, però té una durada de cinc anys i encara no se'n coneixen els resultats.
Escenes similars s'han adaptat a persones racistes, que es posen en la pell de persones negres, o en mares agressives amb els seus fills, i es pot aplicar aquest tractament a altres tipus de violències.
En alguns casos, els efectes de l'experiència es noten directament encara dues setmanes després.

Response: Es prova a l'Hospital Clínic un estudi de realitat virtual amb vint maltractadors condemnats. La seva finalitat és incrementar l'empatia amb les persones i, especialment, amb la víctima. Amb la realitat virtual recreen un escenari on ells ocupen el lloc de la víctima i l'agressor els intimida físicament i verbalment. Aquest estudi també s'ha adaptat a casos de racisme.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El Govern ha aprovat aquest dimarts el Pla de seguretat alimentària de Catalunya 2017-2021, que té per objectiu mantenir l'alt nivell de seguretat alimentària en totes les etapes de la cadena alimentària i convertir-se en un instrument de suport per a la projecció internacional dels productes agroalimentaris catalans.
El document l'han elaborat conjuntament administracions, entre les quals els departaments de Salut; d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; d'Empresa i Coneixement; i de Territori i Sostenibilitat; institucions, societats científiques, professionals i societat civil.
El Pla defineix les diferents accions públiques que s'ha de dur a terme en aquesta matèria i ha de permetre mantenir un sistema de seguretat alimentària integrat, modern i eficaç, oferir a la ciutadania les garanties necessàries en matèria de seguretat alimentària, i convertir-se també en un instrument de suport per a la projecció internacional dels productes agroalimentaris de Catalunya.
La política de seguretat alimentària és una responsabilitat compartida per diferents departaments de l'Administració (Departament de Salut; d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; d'Empresa i Coneixement; i de Territori i Sostenibilitat), per l'Administració local, per societats científiques, per professionals relacionats amb la seguretat alimentària i també per la societat civil.
El Pla, per tant, vincula totes les administracions competents perquè actuïn de manera coordinada basant-se en objectius comuns i compartits.
Es tracta d'un document que té una vigència de 5 anys i del qual aquesta és la tercera edició.
A més de la seva importància en salut pública, destaca el pes del sector agroalimentari a Catalunya, que representa al voltant del 4% del producte interior brut (PIB).
De fet, el sector agroalimentari és el primer sector manufacturer de Catalunya (el 19,77% de la indústria catalana per davant de la indústria química i automobilística); és també el segon clúster agroalimentari d'Europa per darrere de la Llombardia, segons l'Observatori de Clústers d'Europa, i és el tercer exportador de Catalunya (exporta el 14,4% del valor total d'exportacions catalanes a l'exterior).
El Pla de seguretat alimentària de Catalunya 2017-2021 fixa un conjunt d'objectius en àmbits diferents: la innocuïtat dels aliments; la sanitat, la nutrició i el benestar dels animals; la sanitat vegetal; els productes zoosanitaris i fitosanitaris; la contaminació ambiental si afecta directament la seguretat alimentària, així com el conjunt de serveis, programes i actuacions que s'han de desenvolupar, i els mecanismes d'avaluació i seguiment que s'han de dur a terme.
12 objectius estratègics
A diferència dels dos plans anteriors, el nou document inclou no només objectius estratègics –que permeten entendre la política de seguretat alimentària en la seva globalitat– sinó també objectius específics que suposen més concreció a l'hora d'assolir els propòsits fixats.
Així, el document estableix 12 objectius estratègics, 66 d'específics i 111 línies d'intervenció que s'emmarquen en 5 àmbits, que són el de l'avaluació de riscos: disposar del millor coneixement científic; gestió de riscos per a la salut: minimitzar riscos, d'acord amb els principis de priorització, prevenció i resposta ràpida, i protegir els interessos de la ciutadania; gestió de qüestions relacionades: aconseguir que la cadena alimentària s'ajusti a les expectatives legítimes de la ciutadania; comunicació de riscos: construir xarxes de comunicació i de treball conjunt, així com aconseguir un nivell elevat de coneixement i confiança, i qualitat dels serveis públics: oferir serveis eficients i de qualitat.
D'altra banda, les finalitats principals del Pla són la prevenció de les malalties de transmissió alimentària; la minimització de l'exposició de les persones als agents capaços de causar malalties per via alimentària, i el manteniment d'un nivell elevat de confiança en el sistema català de seguretat alimentària tant per part de la ciutadania de Catalunya com d'altres països.
El primer pla de seguretat alimentària es va impulsar l'any 2007.
Deu anys després, l'avaluació dels resultats mostra un nivell elevat d'èxit amb un alt assoliment d'objectius i d'implementació de les intervencions previstes que se situa al voltant del 90%.
Les dades de la vigilància i el control de la producció d'aliments a Catalunya indiquen que disposem d'un nivell molt elevat de seguretat, tanmateix cada vegada que sorgeix una nova situació o indici de l'existència d'un risc es posen en marxa les mesures necessàries d'investigació i mitigació.
Les alertes i crisis dels darrers anys han tingut com a conseqüència una millora significativa dels sistemes de gestió de la seguretat alimentària de Catalunya i a tot Europa, fruit d'una major experiència i coneixement.
Aquesta experiència adquirida en les etapes anteriors mostra que la política de seguretat alimentària a Catalunya és una política consolidada, que ha de continuar treballant en els àmbits d'intervenció previstos en la millora de l'eficàcia i l'eficiència, segons ha subratllat el Govern.

Response: Dimarts s'aprovarà la tercera edició del Pla de seguretat alimentària de Catalunya 2017-2021, amb una duració de cinc anys. Aquest pla compta amb 12 objectius estratègics, 66 objectius específics i 111 línies d'intervenció. El principal objectiu és evitar malalties per via alimentària i incrementar la confiança en els productes catalans per part de la població nacional i internacional.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El número dos d'ERC per Barcelona, Gabriel Rufián, ha demanat aquest dissabte votar els republicans per fer d'obstacle al "feixisme cool" que suposaria un pacte al govern espanyol entre PSOE i Cs.
En un acte de campanya a Figueres, Rufián ha dit que no es parla tant d'aquest front entre socialistes i el partit taronja i que és el preferit per la gent poderosa.
"No van a cavall ni porten pistola.
Potser no son tant fills d'Aznar ni de don Pelayo però fan tanta por com els primers", ha dit en una comparació entre una hipotètica coalició entre PP, Cs i Vox amb una altre de PSOE i Cs.
Per la seva banda, a gairebé una setmana del 28-A, el president del Parlament, Roger Torrent, s'ha adreçat als líders del PSOE, PP i Cs i els ha recordat que ERC no va néixer per respondre a la "repressió" sinó per guanyar i que "guanyaran".
Rufián ha subratllat que afronten la recta final de la campanya sent conscients que tenen una cita amb les urnes "històrica" i s'ha presentat com la formació més valenta "per dir les coses que ningú més deia" en la darrera legislatura al Congrés.
De nou ha recordat que hi ha només dos fronts el 28-A, PP, Cs i Vox o PSOE i CS.
Per això, ERC s'ha presentat com l'obstacle i ha indicat que cap d'aquests dos fronts vetllarà per afavorir les pensions, la igualtat d'oportunitats i la justícia social o en millorar la democràcia.
"Sabem perfectament que si al PSOE li donen els números pactarà amb Cs perquè viurà molt més còmode que amb nosaltres", ha lamentat.
Cap lliçó del PSC
Una vegada més ha lamentat que la candidata del PSC, Meritxell Batet, hagi dit que ERC no és de fiar i li ha recordat diverses iniciatives socials impulsades o amb el suport d'ERC que el PSOE va tombar.
"No acceptem ni mitjà lliçó.
Som a la presó per defensar els nostres valors", ha recordat Rufián.
El número dos dels republicans ha dit també que la roda de premsa del líder d'ERC, Oriol Junqueras, a l'ACN d'aquest divendres ja forma part de la "història viva" de Catalunya.
"Plantem cara als carcellers, guanyarem aquestes eleccions.
Estiguem a la seva alçada", ha apuntat.
En un míting de campanya davant de 450 persones, segons el partit, la candidata d'ERC per Girona, Montse Bassa, ha lamentat que alguns partits assegurin que ERC té visió "partidista" i ha recordat que miren per l'esquerra i que el seu compromís arriba fins el punt que tenen polítics a la presó.
Al seu torn, el president del Parlament, Roger Torrent, ha afegit que la república la volen impulsar perquè els fills tinguin les "màximes oportunitats possibles".
"No és una qüestió de canviar una bandera i ja està.
Dels símbols no es menja", ha apuntat.
Avalar el 155 i la repressió
Torrent insistit que les properes eleccions serveixen per "avalar el 155 i la repressió" o bé per "votar llibertat".
"Tenyim de groc republicà i antifeixista i demanem una solució política", ha reclamat.
També s'ha referit a la roda de premsa de Junqueras a l'ACN i ha dit que alguns el volien callat, derrotat i submís i que això no va ser així.
"Hem vist un home ferm, digníssim davant dels micròfons.
Finalment, també ha intervingut en l'acte la candidata dels republicans a l'alcaldia de Figueres, Agnès Lladó, que ha defensat treballar a la ciutat amb una "mirada llarga" amb un projecte de ciutat "engrescador" i "modern".
Lladó ha parlat de lluitar contra la pobresa, les desigualtats i per una societat més inclusiva.
També ha reclamat impulsar la cohesió social dels barris.
"Venim a construir, transformar a fer diagnosis correctes per tal de treballar per avançar.
A fugir de les polítiques aparador que només volen ser un rentat d'imatge.
Necessitem ser coherents per ser creïbles", ha explicat.

Response: Rufián demana votar en contra del pacte governamental entre PSOE i Cs, comparant aquest últim partit amb la ultradreta. Montse Bassa aprofita per recordar el compromís d'ERC amb la ciutadania i l'esquerra, fins i tot amb polítics a la presó per haver-se dedicat a la causa. Torrent assegura que el 28-A només sortirà victoriosa la repressió o la llibertat.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
La titular del jutjat penal 1 de Lleida ha condemnat a cinc anys i mig de presó el jove de 23 anys, nascut al Perú i veí d'Aitona (Segrià), que va atropellar mortalment, el 6 de setembre de 2015, dos ciclistes a Soses (Segrià) i en va ferir dos més.
Considera provat que la causa de la pèrdua de control del vehicle per part d'O. R. S. C., va ser el consum d'alcohol i que per tant la seva actuació al volant va ser "negligent".
A més, considera acreditada l'omissió de socors perquè "tot i que tenia coneixement ple que havia atropellat uns ciclistes, va ometre, de manera conscient, el deure de comprovar si necessitaven auxili".
"A més, va deixar les víctimes desemparades i en un estat de perill evident ja que -l'únic ciclista que no va quedar estès a terra-, no es trobava en condicions de poder auxiliar els seus companys, ni per les lesions que presentava ni per l'estat de xoc en què es trobava", recull la sentència.
Per tot això, la jutgessa condemna el jove a quatre anys de presó per dos delictes d'homicidi i dos de lesions per imprudència greu en concurs amb un delicte de conducció sota la influència de l'alcohol i a un any i mig de presó més per omissió de socors.
La titular del penal 1 de Lleida també retira a O. R. S. C. el carnet de conduir durant sis anys.
En la sentència es considera provat que l'acusat havia consumit alcohol quan circulava amb el cotxe del seu pare cap a Aitona i que això va afectar les seves facultats per conduir.
També que circulava a entre 98 i 100 quilòmetres per hora en un tram de 90, que va envair el sentit contrari atropellant els quatre ciclistes i que, acte seguit, en comptes de quedar-se al lloc dels fets auxiliant les víctimes, que estaven desemparades, va abandonar el vehicle, es va amagar al camp i després va marxar cap a casa.
A més, recull la sentència, O. R. S. C., va donar 0,68 mg/l a la prova d'alcoholèmia, una taxa que superava més del doble la permesa de 0,25 mg/l i considerada delicte penal en superar els 60 mg/l.
L'accident va passar diumenge 6 de setembre de 2015 cap un quart de nou del matí a la sortida d'un petit revolt, al punt quilomètric 4 de la carretera LP-7041 al terme de Soses, en direcció Aitona (Segrià).
Segons va explicar al judici el Mosso d'Esquadra encarregat de la investigació, el Seat Ibiza que conduïa el detingut va envair el sentit contrari i va atropellar un grup de quatre ciclistes, dels quals dos van morir a l'acte.
Eren Javier M.B. de 55 anys i Juan José R. M., de 53 anys.
Els altres dos, de 52 i 44 anys, van resultar ferits i van ser traslladats a l'Hospital Arnau de Vilanova de Lleida.
Un d'ells tenia ferides lleus i se'l va donar d'alta el mateix dia.
L'altre va patir lesions més greus i va rebre l'alta dos dies després.
Tots quatre eren veïns de Seròs (Segrià).
El Mosso va afegir que no hi havia marques de frenada abans de l'impacte i que la visibilitat al lloc era bona.
Durant el judici, que es va allargar cinc hores i mitja, les parts van pactar una indemnització que ara recull la sentència de 430.112,28 euros per les víctimes i els seus familiars; concretament, 182.977,82 per la dona, els dos fills i la mare d'una de les víctimes mortals, a més de 3.326,4 euros en concepte de material; 189.808,08 euros per la dona, la filla menor d'edat i la mare de l'altra víctima mortal, i 36.000 euros i 18.000 euros pels dos ferits respectivament, tenint en compte les lesions i danys patits.
La fiscalia sol·licitava que se li imposessin set anys de presó per un delicte contra la seguretat del trànsit, dos delictes d'homicidi, dos més de lesions per imprudència greu i un delicte d'omissió de socors.
La seva defensa mantenia que no s'havia comès omissió de socors.
La sentència es pot recórrer a l'Audiència de Lleida.

Response: El jove de 23 anys que va atropellar mortalment dos ciclistes i en va ferir dos més anava conduint sota els efectes de l'alcohol i va sobrepassar la velocitat permesa. Per aquests motius, al judici se l'ha condemnat a cinc anys de presó i haurà de pagar una indemnització de 430.112 euros a les víctimes i els seus familiars.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El Departament d'Interior i Telefònica posaran en funcionament el primer trimestre del 2017 una aplicació per a telèfons mòbils específica per a víctimes de violència masclista per facilitar-ne el contacte amb el sistema d'emergències i els Mossos d'Esquadra.
L'aplicació, que s'ha presentat aquest dilluns, integrarà les dades de les bases policials amb el sistema del CAT112 de manera que, quan la víctima truqui al telèfon d'emergències, l'operador que l'atén sabrà que es troba davant un possible cas de violència masclista i domèstica i la trucada passarà de forma immediata als Mossos d'Esquadra.
"Del que es tracta és que amb la mera trucada activis la resposta urgent, que sense parlar puguis actuar", ha afirmat el conseller d'Interior, Jordi Jané.
L'app també permetrà alertar familiars i amics i oferirà consells a les víctimes.
Jané ha assenyalat que es tracta d'una aplicació pionera i innovadora a l'estat espanyola amb la "finalitat d'aportar més protecció específica i donar una resposta més urgent a les possibles víctimes de violència masclista i domèstica".
El conseller espera que aquesta aplicació sigui una eina útil perquè les víctimes se sentin més segures.
Els responsables de l'aplicació han destacat que es tracta d'una eina "discreta", ja que totes les pantalles –consells, trucada- disposen d'un botó per sortir-ne de forma ràpida i no deixa rastre d'ús, ja que no figura en l'apartat d'apps obertes o consultades ni tampoc si s'utilitza l'opció de retorn.
L'objectiu és protegir la víctima.
A més, aquesta eina, que és una versió de l'app ja existent amb geolocalització MY112, té la mateixa aparença que la genèrica.
L'aplicació estarà operativa a partir del primer trimestre de l'any que ve per a les persones que es trobin en una situació de risc més alt, tot i que s'ampliarà en els mesos següents per a totes les víctimes de violència de gènere.
Els usuaris hauran d'anar a la comissaria dels Mossos d'Esquadra per entrar les seves dades de contacte en el programa, que s'integraran també al sistema del CAT112.
Per implementar l'aplicació, s'ha hagut de crear una passarel·la tecnològica de dades entre els Mossos d'Esquadra i el CAT112 que permet l'intercanvi i actualització de dades en temps real.
Quan una persona que participi en aquest programa truqui al telèfon 112 de Catalunya, l'operador ja sabrà que es pot trobar davant una possible víctima de violència de gènere.
En cas que truqui per un altre tipus d'emergència, com avisar d'un accident de trànsit, un incendi o qualsevol altra situació, la seva trucada serà tractada amb els protocols adients per a aquests casos.
La nova aplicació preveu l'opció que la víctima pugui enviar un missatge predeterminat d'alerta als contactes telefònics que decideixi, fins a sis en la versió actual, un cop hagi trucat al 112.
Aquest missatge no s'enviarà de forma automàtica per no generar falses alarmes per si truqués per un altre tipus d'emergència.
L'aplicació oferirà consells sobre com actuar davant l'agressor, tant en el cas que s'hi convisqui com que no; sobre l'ús d'internet i les xarxes socials; sobre com procedir si es vol trencar la relació; com actuar si es produeix una agressió i què fer en cas de denúncia; recomanacions en cas de tenir fills o filles i la necessitat de disposar d'un kit d'emergència.
El protocol operatiu específic s'aplicarà per part del CAT112 tant si la víctima disposa en el seu telèfon de l'app My112 amb la versió i funcionalitats específiques activades com si realitza únicament la trucada al telèfon 112.
Així, si la víctima truca des d'un número fix què prèviament ha facilitat també s'aplicarà el protocol específic.
La nova app estarà disponible d'entrada en català, castellà i anglès, en funció de la llengua en què l'usuari hagi configurat el telèfon.
Més endavant es podrà descarregar en altres idiomes.
Proper projecte, identificar la persona que truca només per la veu
Telefònica farà una prova pilot durant el 2017 amb el telèfon 112 de la tecnologia d'identificació biomètrica per veu.
Cada persona té una veu única que permet identificar-la com les seves empremtes dactilars.
L'objectiu és identificar també les persones que truquin a partir de la veu i que prèviament hagin introduït al sistema aquestes dades.
En la presentació de l'aplicació, també hi ha participat el director d'Empreses i Administracions Públiques de Telefónica a Catalunya, Enrique Santiago, el director del CAT112, Federic Adan; el comissari en cap dels Mossos d'Esquadra, Josep Lluís Trapero, i el director general de la Direcció General d'Administració de Seguretat (DGAS), Jordi Jardí, així com representants de diversos cossos operatius i institucions.

Response: Interior i Telefònica presenten una app per facilitar el contacte entre les víctimes de violència de gènere, emergències i els Mossos d'Esquadra, de manera que quan la víctima truqui a emergències, automàticament s'alerti els Mossos. L'app també alertarà les persones més properes i oferirà consells per actuar davant de l'agressor. A partir del primer trimestre del 2017 es posarà en funcionament.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Els Mossos d'Esquadra van detenir dilluns una dona i dos homes de 25, 32 i 36 anys respectivament, veïns de Torredembarra i el Vendrell, com a presumptes autors dels delictes de pertinença a grup criminal, robatori i furt d'ús de vehicles, falsificació documental i tràfic de drogues.
La investigació va començar a principis del mes de febrer en notar que s'havien produït diversos robatoris de motocicletes amb unes característiques similars a la comarca del Tarragonès.
De l'anàlisi dels robatoris, els investigadors van poder relacionar els fets amb un grup de persones amb una alta mobilitat geogràfica.
Tot i això, els mossos van establir una sèrie de dispositius de vigilància per poder veure l'abast del grup.
La investigació va permetre saber que els integrants del grup formaven una organització criminal amb uns rols ben definits.
Aquests es dedicaven a la sostracció de furgonetes que, posteriorment, utilitzaven per a sostraure motocicletes.
Un cop modificades les matrícules, els investigats enviaven les motos cap al Marroc.
Segons la indagacions policials, el grup cometia els seus robatoris a les comarques del Tarragonès, el Baix Camp, l'Alt i el Baix Penedès i l'Àrea metropolitana de Barcelona.
A més de l'alta mobilitat, el grup es caracteritzava per utilitzar fortes mesures de contra vigilància que van dificultar la investigació.
Tot i això, els mossos van poder acreditar que el grup hauria comés com a mínim 15 robatoris de vehicles.
D'aquests, amb la investigació es van poder recuperar sis furgonetes, dues motocicletes i la documentació de quatre motos més.
Una de les furgonetes robades que es van poder recuperar va estar relacionada amb un incident el 27 de març a la Pobla de Montornès.
I és que agents de seguretat ciutadana que feien patrullatge pel poble van veure una furgoneta que havia estat sostreta al barri tarragoní de Bonavista el passat mes de desembre.
Els agents van recuperar el vehicle i van comprovar que presentava dues plaques de matrícula d'altres vehicles.
A més, a l'interior hi havia una motocicleta tipus scooter que havia estat sostreta aquell mateix dia a Tarragona.
Arran d'aquell incident, els investigadors van continuar amb el cas però van comprovar que els integrants del grup augmentaven encara més les seves mesures de protecció.
Els mossos van descobrir també que el grup, aprofitant la seva mobilitat i estructura, estava ampliant la seva activitat delinqüencial que ara virava també cap al tràfic de drogues.
En concret, es dedicaven a transportar grans quantitats de marihuana llesta per a la seva venda final.
Tres detinguts en un dispositiu policial amb tres entrades i escorcolls
Després d'acreditar l'activitat delictiva del grup i comprovar que estava format per un mínim de cinc persones, els mossos van portar a terme aquest dilluns un operatiu d'entrades i escorcolls en tres immobles situats a Torredembarra, la Pobla de Montornès i el Vendrell.
Durant aquest dispositiu es va detenir dos homes i una dona i es va comprovar que els altres dos havien viatjat recentment al Marroc.
Per aquest motiu, es van donar d'alta dues ordres de recerca i detenció.
Pel que fa a les entrades, els mossos van recuperar diversos objectes relacionats amb l'activitat principal del grup.
Així es van localitzar plaques de matrícula, un ciclomotor amb els elements de seguretat manipulats, diversos motors de vehicles, roba de moto i diversos objectes que van permetre confirmar la relació del grup amb el robatori dels vehicles que s'havien anat recuperant durant la fase d'investigació.
En dues de les tres entrades, els mossos també van intervenir diverses bosses industrials plenes de cabdells de marihuana llestos per a la seva venda final.
En total es van intervenir 15 quilograms de marihuana.
Amb les tres detencions i la intervenció del material, els investigadors donen per desarticulat aquest grup criminal.
Dels tres detinguts, la dona va quedar ahir en llibertat amb càrrecs amb l'obligació de presentar-se davant l'autoritat judicial quan sigui requerida, mentre que els dos homes han passat aquest matí a disposició del Jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia del Vendrell.

Response: Dilluns, una dona i dos homes pertanyents a un grup criminal que traficava amb droga i robava vehicles van ser detinguts pels Mossos d'Esquadra. La investigació va començar després de diversos robatoris de motocicletes i furgonetes, de les quals se n'han pogut recuperar algunes. El grup, que actuava a zones del Tarragonès i el Baix Camp, ja ha estat desarticulat.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
El jutge del Tribunal Suprem espanyol Pablo Llarena ja considera pràcticament perduda l’extradició de Carles Puigdemont.
Això es desprèn d’aquest article que publica avui el diari El País, segons el qual hi ha ‘molta preocupació i escepticisme’ arran de la decisió de la setmana passada del tribunal de Slesvig-Holstein, que va refusar l’extradició per rebel·lió o sedició tal com li demanava el jutge espanyol malgrat unes ‘noves proves’ aportades contra Puigdemont que van ser totalment desestimades.
Els jutges alemanys han prorrogat trenta dies la decisió definitiva sobre la petició de lliurament, després dels seixanta dies preceptius, durant els quals Llarena i la fiscalia espanyola han maldat per a fer veure a les autoritats alemanyes que el primer d’octubre hi va haver violència independentista.
Sense reeixir-hi.
Ni malversació…
I això no és pas tot: els jutges alemanys van expressar dubtes molt seriosos sobre la possibilitat de lliurar Puigdemont per malversació.
Però abans no passi això, el Suprem sembla que prepara el terreny per a explicar la previsible derrota de la manera menys dolorosa possible.
Si més no, es desprèn de la informació d’El País, que diu que Llarena ‘refusaria i no acceptaria el lliurament de Puigdemont si només fos per malversació.’
Descartada la rebel·lió pels jutges alemanys, Llarena va fer un gran esforç per mirar de demostrar que hi havia hagut, almenys, malversació, i es va fer córrer que el delicte de ‘malversació continuada de diner públic’ era castigat amb dotze anys de presó, no pas gaire menys que la condemna per sedició.
D’ací ve la topada de Llarena amb Cristóbal Montoro, quan el ministre d’Hisenda repetia –ell, que tenia tot el control de les finances catalanes– que no s’havia destinat ni un euro públic a l’organització del referèndum.
Però ara fins i tot Llarena desisteix d’això, segons el diari.
‘A la pràctica, Puigdemont podia quedar impune –diu El País– perquè n’hi havia prou que algú li pagués la quantitat malversada (gairebé dos milions d’euros) i no hauria d’anar a la presó.
Per això va ser desestimat.’
Aquesta explicació, que el Suprem fa arribar a El País perquè la difongui, pretén avançar-se a la probable negativa dels jutges alemanys a lliurar Puigdemont per malversació.
Ni recurs a Luxemburg…
La marxa enrere de Llarena va més enllà, encara.
Perquè quan va rebre el primer cop del tribunal de Slesvig-Holstein –és a dir, quan el tribunal va dir que no veia pas possible l’extradició per rebel·lió–, el jutge va anunciar la intenció de recórrer al Tribunal de Justícia de la UE, a Luxemburg.
‘Ara fins i tot Llarena dubta si anirà al Tribunal de la UE perquè, arribat el cas, determini si Alemanya ha interpretat correctament l’euroordre’.
Nombrosos experts ja van avisar aleshores que el recurs que pensava presentar Llarena no tenia fonament.
La part més sorprenent de la informació d’El País són les declaracions que recull de ‘fonts del Suprem’, amb un to molt irritat i posant de manifest el caràcter alliçonador de les mesures cautelars i de les acusacions per les quals es processa els dirigents independentistes: ‘Acceptar Puigdemont només per un delicte patrimonial, a part que suposaria un greuge per als processats no fugats, generaria un missatge erràtic: que els separatistes pensin que tot el que ha passat en els mesos de setembre i octubre passats al parlament i al carrer surt de franc i que, per tant, no és delicte de fer un referèndum il·legal si es fa amb diners privats.
Per això, no acceptarem portar-lo si Alemanya el lliura només per un delicte patrimonial; que es quedi a Alemanya o allà on sigui, el pròfug.’
I afegeixen que ‘no entenen com un tribunal inferior provi d’esmenar el Tribunal Suprem d’Espanya.’
Ara, ahir el mateix diari publicava una informació sobre la dil·latació del termini per a decidir sobre l’extradició de Puigdemont, que incloïa el punt de vista d’un expert en temes d’extradicions que quedava força amagat.
Deia l’advocat Nikolaos Gazeas que compartia el punt de vista del tribunal alemany per a no lliurar Puigdemont per rebel·lió ni per ‘desordres públics’ o sedició.
Com pot ser que ni a Alemanya ni a Bèlgica els jutges respectius no hagin subscrit el relat i les acusacions que fa la justícia espanyola?
Segons els Suprem, aquesta és l’explicació: ‘Hi ha el convenciment que els dirigents separatistes han aconseguit imposar el seu relat “infestat de mentides” a gran part de l’opinió pública belga i alemanya, i que els jutges d’aquests països no n’han estat immunes.’

Response: Després de la decisió del jutjat alemany de prorrogar 30 dies més el lliurament de Puigdemont a l'estat espanyol, Llarena assegura que, arribat el moment, no acceptarà que ho lliuri només per malversació, i no per rebel·lió. Per al Suprem, això significaria donar a entendre als independentistes que tot el que ha passat no ha tingut conseqüències.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text:

Context:
Nou rècord per a la fira d’Autotrac de Mollerussa amb 2.195.719 euros en vendes de cotxe d’ocasió, una xifra històrica per al certamen, que suposa sobrepassar per segona vegada –la primera va ser l’any passat amb 2.002.005 euros– la barrera dels dos milions d’euros en volum de negoci pel que fa al sector automobilístic.
La xifra confirma alhora les bones expectatives amb què obria l’esmentat certamen, que va tenir lloc del 12 al 14 d’abril, després d’un bon tancament també de la Fira de Sant Josep.
Així ho ha posat de manifest el director de Fira de Mollerussa, Poldo Segarra, en una roda de premsa amb motiu del tancament de la passada fira Autotrac, i en la qual Segarra ha estat acompanyat per l’alcalde de la ciutat i president de l’ens firal, Marc Solsona.
En el transcurs de l’acte s’ha portat a terme també el ja tradicional sorteig davant notari del Premi de 3.000 euros entre els compradors d’un automòbil durant el certamen.
Superar els 11,2 milions d’euros
Davant aquest positiu tancament, l’alcalde ha recordat que entre les dues fires que s’han realitzat ja enguany i on el sector automobilístic és present –Fira de Sant Josep i l’Autotrac–, la suma del volum de negoci assolit per totes dues es situa en 9.796.022 euros, una dada que, a falta de celebrar l’Autotardor a l’octubre –tercera fira anual adreçada a aquest sector– fa que “estem en disposició de superar el rècord històric de vendes i de volum de negoci a les tres fires”, el que suposaria superar la millor marca anual, registrada el 2017 amb 11,2 MEUR.
Per superar aquest rècord només caldria que el tancament en vendes de cotxes d’ocasió de l’Autotardor estigués per sobre dels 1.469.512 euros, una xifra que es veu factible des de l’ens firal, ja que l’obtinguda en les tres darreres edicions ha estat superior.
Increment del preu mitjà
Pel que fa al passat Autotrac, es van tancar 143 operacions de venda pel que fa al sector automobilístic, el quart millor registre des que es tenen dades i a només un cotxe de les xifres de l’any passat.
Segons Segarra, el motiu que ha fet que enguany s’assoleixi l’import històric més elevat ha estat la pujada de la mitja de preu dels automòbils venuts, mitja que també bat enguany una nova marca, situant-se en 15.354 euros, superant així en més d’un 10% l’anterior millor registre de 13.902 euros establert l’any passat.
En aquest sentit, el director ha destacat el nivell dels cotxes de l’exposició, nivell que “és el que busca ara per ara el comprador”, ha dit.
Cotxes més cars
D’altra banda, l’augment de volum de negoci queda reflectit també en els preus dels cotxes venuts per franges, destacant enguany l’increment de vendes en automòbils amb preus més cars –sobretot entre els 18.000 i els 35.000 euros–, mentre que baixa el percentatge de vendes en vehicles amb preus inferiors als 18.000 euros.
Segarra s’ha referit també a l’àmplia gamma dels automòbils exposats a la fira, amb més de 400 cotxes, i amb uns preus molt diferents.
Pel que fa a les vendes realitzades, el cotxe més car venut va tenir un preu de 35.950 euros, mentre que el més econòmic va tenir un preu de 700 euros.
Procedència
Pel que fa a la distribució de les vendes per la procedència dels compradors, el director de Fira de Mollerussa, ha ressaltat el 15% realitzat per visitants de fora de la demarcació lleidatana.
Així, si bé ha dit que el “client principal” procedeix de les comarques de Ponent, Segarra ha volgut incidir en l’afluència al certamen (a parts iguals) de compradors de les demarcacions de Tarragona, Barcelona així com de la Franja.
Desglossat, a més del 15% esmentat, la procedència va ser del 19% de Mollerussa, un 14% d’altres poblacions del Pla d’Urgell, un 9% de Lleida, un 43% d’altres poblacions de Ponent.
Sorteig dels 3.000 euros
D’altra banda, aquest matí s’ha portat a terme també el sorteig davant notari del Premi de 3.000 euros entre els compradors d’un cotxe d’ocasió en el marc de l’Autotrac, premi que ha recaigut en Marcel Farré, de Tornabous, per la seva compra d’un Renault Kangoo a l’expositor Teauto de Tàrrega.
El premi té com a objectiu incentivar la venda dins el mateix certamen i està patrocinat per Fira de Mollerussa juntament amb els expositors participants en la fira.

Response: La Fira Autotrac de Mollerussa, que ha tingut lloc del 12 al 14 d'abril, ha batut un nou rècord en vendes amb 2.195.719 €. Juntament amb la fira de Sant Josep, sumen un total de 9.796.022 € i esperen assolir els 11,2 MEUR després de l'Autotardor. L'augment de la facturació va lligat amb l'augment de preus dels automòbils.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
"Pedro, aguanta ferm.
Per Déu, lliura'ns de Rajoy.
Resisteix a les pressions".
Amb aquesta ja mítica proclama pujada de decibels, Miquel Iceta lligava el 24 de setembre del 2016 el destí del PSC al lideratge de Pedro Sánchez.
Els socialistes catalans van ser part de l'engranatge indispensable per retornar-lo a la secretaria general del PSOE després de ser defenestrat pels barons, i des d'aleshores Sánchez ha mimat un PSC sempre fidel a l'hora de designar càrrecs de govern.
Una influència que els de Salvador Illa pretenen mantenir a la direcció que es triarà en el congrés que aquest divendres arrenca a València.
En el darrer conclave, tres membres dels socialistes catalans van ocupar cadires a l'executiva del PSOE: l'alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlon -rellevada per l'alcaldessa de l'Hospitalet, Núria Marín-; l'alcalde de Viladecans, Carles Ruiz; i l'exsíndic de l'Aran, Paco Boya.
Caldrà veure ara si el PSC torna a comptar amb tres representants.
D'entrada, en formarà part Eva Granados, que com a portaveu del Senat serà membre nata de la cúpula i, també, la veu catalana de referència.
Fonts socialistes donen per descartat que s'hi incorpori Illa, abocat ara a assumir el relleu d'Iceta al capdavant del PSC.
Es dona per fet que Marín, imputada en el cas Consell Esportiu, no repetirà.
Si algú està més ben situat per repetir, seria Ruiz.
També es dona per probable alguna cara nova per assumir responsabilitats orgàniques.
"No ens importen tant els llocs que tindrem a la direcció, sinó tenir una participació qualitativa important", assegura Illa en declaracions a NacióDigital.
Serà després del congrés del PSOE quan el PSC se centrarà en el conclave en el qual es formalitzarà que l'exministre assumeix el càrrec de primer secretari dels socialistes catalans.
La cita està prevista pels dies 18 i 19 de desembre.
Congrés del PSOE
Sánchez es consagra en un congrés sense enemics amb l'objectiu de retenir la Moncloa
Cinc claus per entendre un conclave que consolida el líder del PSOE i deixa enrere disputes internes per encarar el nou cicle electoral
Els dos anys que queden per a les eleccions municipals, autonòmiques i espanyoles són clau en aquest sentit, com també la taula de negociació entre la Moncloa i la Generalitat.
Ara, Illa considera que ja "s'ha assolit" aquesta petició amb els indults i la posada en marxa de la interlocució amb la Generalitat i que és el Govern qui ha de complir la seva part activant "el diàleg entre catalans".
En les dues darreres setmanes, ha emplaçat el president Pere Aragonès a convocar la taula de partits, que només es va reunir una vegada sota la presidència de Quim Torra.
La ponència política del congrés del PSOE recull l'aposta per la via dialogada, tot i que no especifica quina és la proposta dels socialistes, una de les insistents demandes que fa l'independentisme.
De fet, no fa referència explícita a la reforma federal de la Constitució, com sí que recollia el document derivat del congrés del 2017.
Illa, però, defensa l'esmena presentada pels socialistes catalans a favor del federalisme que demana recuperar les referències a la Declaració de Granada i la Declaració de Barcelona.
La Declaració de Granada, en el terreny conceptual
No és la primera vegada que el PSC ha de ser proactiu a l'hora de reivindicar la reforma federal.
Iceta es va veure abocat a forçar aquesta referència explícita al programa electoral del PSOE de les eleccions del 10 de novembre del 2019 amb una trucada contrarellotge a la presidenta del partit, Cristina Narbona.
Les alarmes van saltar quan es va filtrar un esborrany del programa que feia cas omís a la reforma.
El PSC també planteja incloure la necessitat de "reconèixer i emparar la pluralitat lingüística i cultural".
Per primera vegada, Andalusia ha perdut pes -es va perdre el govern de la Junta i Susana Díaz està ja desactivada- mentre que la federació valenciana veu l'oportunitat per guanyar en influència.
Ximo Puig és, de fet, el principal president autonòmic que té el PSOE.

Response: Divendres tindrà lloc el congrés per triar la direcció del PSOE per a les eleccions dels pròxims anys. S'esperen cares conegudes com ara Paco Boya, cares noves i cares que no s'esperen, com la de la imputada en el cas Consell Esportiu. El PSOE no ha deixat clares quines són les propostes, però assegura que aposten per dialogar amb l'independentisme.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
La minoria parlamentària va jugar una mala passada a JxCat i ERC el passat juliol, quan tota l'oposició es va unir per aprovar diversos punts d'una moció de Cs contra la corrupció, entre els quals dos que instaven el Govern a personar-se en la causa judicial del 3% -de presumpte finançament irregular de CDC a través de comissions il·legal per obra pública- i a iniciar reformes per acabar amb els aforaments dels polítics.
Però l'executiu, malgrat que les mocions són d'obligat compliment, ha reconegut que ha desoït aquestes dues qüestions.
Ho va acceptar el conseller d'Acció Exterior, Alfred Bosch, responsable de les relacions amb el Parlament, en l'informe relatiu al compliment de la moció, publicat en el Butlletí Oficial del Parlament de Catalunya del dia 19 de desembre.
Allí subratlla en relació al presumpte cas de corrupció a la Generalitat en època de CiU que el Govern "només pot exercitar accions penals o judicials contra els responsables de l'assumpte del 3% [...] en la mesura que aquesta administració sigui identificada com a perjudicada o ofesa pel delicte, atès que, d'altra manera, no s'admetria la compareixença per manca de legitimació".
En aquesta línia, afegeix que "no es té coneixement que la Generalitat hagi patit un perjudici concret per aquests fets", ja que, si fos així, "el Jutjat ha hauria tramitat el corresponent oferiment d'accions, tràmit que fins al moment present, no consta que s'hagi complimentat per part del Jutjat".
En concret, la moció aprovada amb els vots de Cs, PSC, comuns, CUP i PP instava el Govern a "exercir totes les accions judicials disponibles contra els eventuals responsables de les accions perjudicials per al patrimoni públic de la Generalitat que s'estan coneixent arran de la instrucció de la causa del 3% en el Jutjat Central d'Instrucció número 5 de l'Audiència Nacional".
El cas del 3%, que va esclatar el 2005 i, tot i que va ser inicialment arxivat, es va reobrir el 2015 i pels quals estan imputats tant CDC com el PDECat, investiga presumptes comissions a les empreses constructores a canvi de l'adjudicació d'obra pública.
De fet, la Generalitat ja es va personar contra l'exdirector d'Infraestructures.cat Josep Antoni Rossell, investigat per aquest cas, anunci que va fer el 2016 Oriol Junqueras quan era vicepresident del Govern i que ara queda en entredit arran d'aquesta nova resposta parlamentària.
Durant el debat parlamentari, JxCat va obviar aquest punt en la seva justificació del vot contrari, mentre que la portaveu d'ERC, Marta Viltalta, que també s'hi va oposar, va assegurar que "les reparacions del perjudici econòmic que afecten algunes sentències que surten anomenades en la moció s'estan tramitant per la via judicial i la Generalitat, quan s'ha de personar en aquelles causes que creu convenient que s'ha de personar, ja ho fa".
Un altre punt de la moció que es va aprovar malgrat el rebuig d'aquests dos partits exigia al Govern "adoptar totes les mesures polítiques i, si escau, normatives necessàries per a eliminar els privilegis injustificats dels alts càrrecs i les persones d'especial responsabilitat pública de l'àmbit de la Generalitat de Catalunya, com els aforaments polítics".
L'aforament respecta la llei
En l'informe de compliment, però, Alfred Bosch justifica que no es faci cas d'aquest assumpte -aprovat també amb el vot de Cs, PSC, comuns, CUP i PP- apel·lant al fet que el "dret al jutge ordinari predeterminat per la llei és una manifestació del dret a la tutela judicial efectiva" .
"L'aforament respecta plenament aquest dret i en cap cas pot ser considerat un privilegi", justifica.
El text recorda també que l'aforament "és una prerrogativa parlamentària per la qual els diputats del Parlament només poden ser inculpats, processats i jutjats pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, si se'ls acusa d'un delicte comès al territori de Catalunya, i pel Tribunal Suprem, si se'ls acusa d'un delicte comès fora d'aquest territori".
Finalment, assenyala que "l'aforament és aplicable també als membres del Govern" i que tot això respon al "que s'estableix a la Constitució espanyola, l'Estatut d'Autonomia i les lleis".
Múrcia sí que ho va aplicar
Malgrat tot, més enllà de recordar l'ordenament actual, no justifica els motius pels quals la Generalitat desobeeix el mandat del Parlament i no actua per canviar-lo.
De fet, la Regió de Múrcia va aprovar el 2017 una reforma del seu Estatut per unanimitat per retirar els aforaments dels seus polítics, per bé que aquesta encara està encallada al Congrés, a l'espera que la cambra baixa li doni llum verda definitiva.
L'informe de compliment de la moció es refereix també al cas Palau, on la Generalitat sí que es va personar, i apunta que falten per ingressar encara 1.231.709,28 euros dels 3.537.290,81 que la sentència els va atorgar.
La quantitat restant està pendent de l'autorització judicial per vendre finques per aconseguir-la.
Igualment, la Generalitat ha presentat una altra demanda al Tribunal de Comptes per tal que Fèlix Millet i Jordi Montull reintegrin 4,5 milions més.

Response: La moció de censura de C's contra la corrupció demana al Govern que es personi a la causa del cas judicial del 3%. Tots els partits l'han instat a exercir totes les accions judicials possibles, però el Govern assegura que només pot prendre cartes a l'assumpte si la Generalitat assegura que se sent perjudicada per aquest delicte de corrupció.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el ministre de Justícia en funcions, Rafael Catalá, han parlat de les "discrepàncies" entre el Govern i l'executiu espanyol en un dinar que han compartit aquest divendres al Club Nàutic i en el qual han participat altres autoritats i responsables del Saló Nàutic.
Així ho ha assenyalat el ministre en una atenció als mitjans de comunicació després del dinar.
Fonts de Presidència han assegurat a l'ACN que Puigdemont ha comentat l'actualitat política amb Catalá i que en un to cordial ha lamentat que el govern espanyol hagi decidit portar al Tribunal Constitucional (TC) les resolucions sobre el referèndum.
"Promoure un referèndum per la independència de Catalunya no és coherent amb el marc constitucional i per això hem acudit al TC.
Així ho he expressat a Puigdemont", ha explicat Catalá, que ha afegit davant els periodistes: "El govern de la nació no ha pretès mai que la política es resolgui als tribunals".
Catalá ha explicat que amb Puigdemont han "compartit reflexions sobre la situació política" i que han comentat les "discrepàncies" entre governs, tot i que que també han parlat de "diàleg" i de "buscar punts comuns i solucions als problemes".
El dinar ha començat poc després que la Moncloa anunciés la impugnació de les resolucions de JxSí i la CUP pel referèndum i aquest també ha estat un tema de conversa.
Fonts de Presidència han assenyalat a l'ACN que Puigdemont ha traslladat al ministre el seu convenciment que per aquesta via només es judicialitza la política, que no s'obre un camí de diàleg i que no és el camí més adequat per abordar la qüestió catalana.
Per la seva banda, Catalá ha defensat que "acudir al Constitucional" és una "obligació" del govern espanyol per "garantir el respecte a les lleis" i ha negat "cap voluntat de mantenir un conflicte amb el Parlament o la Generalitat".
El ministre ha enquadrat en el "funcionament normal de les institucions" impugnar als tribunals una actuació quan els sembla que "incompleix el marc legal".
"La Generalitat també acudeix al Constitucional quan considera que el govern central no respecta les seves competències o quan una llei envaeix les resolucions del Parlament de Catalunya".
El titular de Justícia en funcions ha assegurat que si "Puigdemont estigués en un govern nacional faria el mateix".
"Jo li he dit que no és possible que un govern autonòmic tracti diferent els ciutadans de Lleida o de Tarragona.
Segur que Puigdemont no fa això", ha afirmat, per reblar: "Nosaltres no podem permetre que hi hagi un plantejament pel qual els ciutadans de Catalunya decideixin què és Espanya o què és Catalunya.
Això ho hem de decidir entre tots".
Catalá ha explicat que, quan ha traslladat a Puigdemont que "promoure un referèndum per la independència de Catalunya i actuacions per un marc jurídic que avali la independència no és coherent amb el marc constitucional", el president li hauria respost, segons ha assenyalat el ministre, que es tracta de "plantejaments polítics" i que "no són accions concretes ni jurídiques".
Per a Catalá, però, "un acord del Parlament és una decisió política que s'articula a través duna manifestació jurídica".
Judici del 9-N: "La justícia funciona cada dia amb independència"
Catalá ha assenyalat que l'obertura del judici oral contra Artur Mas, Joana Ortega i Irene Rigau pel 9-N "posa de manifest que la justícia funciona cada dia amb independència per garantir que a Espanya es compleixen les normes".
El ministre ha recordat que tots els ciutadans estan "sotmesos a la llei i al control dels tribunals" i, en aquest sentit, considera que el judici del 9-N és "un procés més", si bé és "singular per les persones que hi estan implicades".
Catalá titlla d'"impropi" d'una democràcia l'actitud del govern de Badalona
El ministre de Justícia en funcions ha titllat d'"impropi" d'una democràcia i d'un estat de dret que el govern municipal de Badalona desobeís el jutge i obrís l'ajuntament el 12-O després d'estripar la resolució que ho prohibia.
Catalá ha insistit en la tesi que "ningú està per sobre de les lleis i pensar que pot incomplir impunement una resolució judicial" i ha subratllat que les persones que tenen una responsabilitat institucional han de mostrar un "plus d'exemplaritat" davant els ciutadans.
"Només des de la convivència, respecte i compliment de les normes es pot garantir la llibertat i la democràcia", ha afegit.
Catalá ha fet aquestes declaracions en el marc d'una visita al Saló Nàutic Internacional de Barcelona, acompanyat pel seu president, Luis Conde.

Response: Puigdemont i Catalá han menjat junts i han debatut i comentat les diferències entre els governs i el referèndum. Catalá li ha explicat que l'Estat mai no ha volgut portar la política als tribunals, com ha passat amb el referèndum. Ha aclarit que el Govern espanyol ha de garantir el compliment de la llei i el marc constitucional.


Instruction: Explica'm de manera resumida les idees principals del text següent:

Context:
El regidor de la CUP de Vic investigat per incitació a la sedició, Joan Coma Roura, ha estat detingut aquest dimarts al matí per negar-se a declarar davant del jutge.
Els Mossos, que anaven de paisà, l'han detingut al centre de Vic.
Moments abans, Coma Roura ha escrit al seu compte de Twitter: "L'estat espanyol em deté.
Aprofitem tot allò que ens uneix per plantar-li cara col·lectivament.
Una abraçada a tots, de tot cor.
La CUP, juntament amb el Moviment 30/03, ha convocat manifestacions de suport a Coma Roura davant dels ajuntaments, avui a les 8 del vespre.
La presidenta del Parlament, Carme Forcadell, serà present a la concentració a Vic.
Dos agents de paisà han acompanyat Coma fins al cotxe i el lliuraran a la Guardia Civil, que el traslladarà a Madrid.
El regidor s'ha acomiadat de la seva dona i ha rebut l'escalf de membres de la CUP com Katia Juncks o l'alcaldessa de Vic, Anna Erra (CiU).
Coma passarà a disposició judicial aquest dimecres a primera hora del matí per declarar a l'Audiència Nacional espanyola per un suposat delicte de sedició, segons han confirmat fonts del propi tribunal.
Segons ha pogut saber NacióDigital, les circumstàncies de la detenció del regidor han estat pactades entre la CUP i el Departament d'Interior.
La portaveu del Govern, Neus Munté, ha mostrat la seva solidaritat a Coma i ha carregat contra el govern espanyol, "entestat amb la judicialització constant".
L'alcaldessa de Berga, Montse Venturós (CUP), ha reaccionat i a través de Twitter ha afirmat: "Fermesa, consciència, dignitat i el cap ben alt.
Aquí seguim, amb tu i amb totes les que lluiten contra l'apologia de la indiferència".
També, a la mateix xarxa social, la portaveu adjunta de la CUP al Parlament, Eulàlia Reguant, ha publicat el missatge: "Amb la determinació que juntes ho podem tot.
Avui amb Joan Coma, Capgirem Vic i el Moviment 30/03 #LlibertatJoanComa".
El primer càrrec públic investigat per sedició
L'Audiència Nacional espanyola va citar a declarar-lo el passat 24 d'octubre per un presumpte delicte d'incitació a la sedició.
El jutge Ismael Moreno va atendre la petició del fiscal Vicente González Mota que veia "indicis de criminalitat" en el fet que Coma demanés desobeir les institucions espanyoles i la resolució del TC en un ple municipal del 2015 on es va debatre i aprovar una moció de suport a la declaració de ruptura del Parlament.
El ministeri públic considera que el regidor va fer unes declaracions que de "cap manera poden qualificar-se com espontànies o individuals".
El fiscal també considera que aquests "pronunciaments" es van proferir de manera pública per una autoritat i que van tenir "un abast més enllà de les intencions".
Coma és el primer càrrec públic investigat (en l'anterior terminologia, "imputat") per incitar a la independència a Catalunya.
S'enfronta a penes que podrien arribar als vuit anys de presó.
L’acusació fa referència a algunes declaracions del regidor, el 9 de desembre, en el marc del debat sobre la moció de suport a la declaració de ruptura amb l’estat espanyol, aprovada al Parlament el 9 de novembre.
Aquesta resolució va ser invalidada pel Tribunal Constitucional tan sols dos dies més tard, l’11 de novembre.
Aquesta és la primera vegada que el ministeri públic sol·licita que s'investigui un càrrec públic a l'Audiència per les seves declaracions a favor de la resolució de desconnexió del Parlament.
Coma, en el ple municipal, va instar a la desobediència i a incomplir la resolució del Tribunal Constitucional.
A més de cridar a la desobediència a les resolucions del Tribunal Constitucional, el regidor va pronunciar-se a favor de la independència durant el ple municipal que per al fiscal "de cap manera poden qualificar-se com espontanis o individuals", i que compleixen els requisits del delicte de sedició.
Un cop es va fer pública la investigació, a Vic va néixer un col·lectiu de suport a Coma, format per entitats i persones de diverses ideologies polítiques.
El grup va organitzar una manifestació a la capital d'Osona que va reunir un miler de persones.
— Joan #EnsVolemVives (@joancomaroura) 27 de desembre de 2016

Response: Joan Coma Roura ha estat detingut aquest dimarts per incitació a la sedició i negar-se a declarar davant del jutge. Per incitar a la independència podria enfrontar-se a penes de fins a vuit anys de presó. Avui a les vuit del vespre s'han convocat manifestacions per donar-li suport, i també grups de persones i entitats li han mostrat suport.