Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Conflicte obert entre el rector de la UdG, Sergi Bonet, i l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas.
Aquest matí, durant una concentració de suport al parc, el rector ha defensat l'Estat per complir "en formes i terminis" durant la negociació i, en canvi, ha carregat contra les administracions, a qui acusa de no fer prou per salvar el parc.
L'alcaldessa ha sortit al pas i ha demanat a Bonet que deixi de banda aquest tipus de declaracions.
"Hem de buscar solucions i no culpables entre nosaltres, hem de fer un front comú per salvar el parc", ha dit.
L'alcaldessa ha refermat que allò que els demana Bonet és il·legal i que no poden aprovar per ple cap consignació a una entitat que estigui en concurs de creditors.
Per això, Madrenas ha proposat una nova fórmula: aportar els 2 MEUR en 20 anys directament a la universitat.
A més, ha destapat que el parc els deu 2,5 MEUR en impostos.
La situació del Parc Científic i Tecnològic de la UdG no només és complicada a nivell econòmic sinó que està començant a obrir unes escletxes importants entre la universitat i les administracions.
Aquest dilluns, el rector ha defensat el ministeri d'Hisenda per com està portant les negociacions i, en canvi, ha apuntat amb el dit a la Diputació i l'Ajuntament de Girona.
Segons Bonet, els passos que estan fent són insuficients i assegura que si no es tanca un acord abans del 10 de novembre (data límit fixada pel jutge) i el parc va a liquidació serà per culpa de les administracions.
Davant d'aquestes declaracions, l'alcaldessa de Girona ha volgut replicar el rector i li ha demanat que deixi de banda aquest tipus de declaracions que posen en entredit el compromís de l'ajuntament.
Segons l'alcaldessa, cal buscar "solucions i no culpables" i també ha volgut defensar l'actuació del consistori.
Madrenas ha assegurat que el compromís per posar 2 MEUR és ferm i que compta amb el suport de tots els partits.
"Vam portar el tema al darrer ple precisament perquè tots els partits s'expressessin i deixessin clar el seu compromís, algú dubta que no pagarem?", s'ha preguntat.
Aprovar qualsevol acord per ple és il·legal
El rector considera que acords de caire polític no són suficients per convèncer l'Estat del compromís de les administracions, que volen aportar fins a 11,3 MEUR per salvar el parc (3,3 MEUR la UdG, 6 MEUR la Diputació i 2 MEUR l'Ajuntament).
Davant de la insistència del rector que calen acords de ple amb consignació pressupostària, Madrenas ha remarcat que això és "absolutament il·legal".
Els serveis jurídics han comunicat a l'alcaldessa que els regidors que donessin suport a un acord d'aquestes característiques "haurien de respondre amb els seus béns presents i futurs".
"No podem fer cap aportació a una entitat que estigui en concurs de creditors i això la universitat ho sap des del primer moment, no penso posar els regidors en aquesta tessitura", ha sentenciat.
Per això, Madrenas ha donat un cop sobre la taula i ha demanat a Bonet que deixi de demanar això a l'ajuntament.
Durant un contacte informatiu amb els mitjans, Madrenas ha explicat que apostaran per una altra fórmula per mostrar el compromís amb el parc: aprovar per ple donar els diners a la UdG i que, a partir d'aquí, sigui la mateixa universitat que destini els diners a superar el concurs.
"Nosaltres no ens hem posat mai amb qui ha pres les decisions ni com s'han gestionat", ha dit Madrenas.
El consistori només té dos dels catorze patrons del parc i, per tant, sosté que la seva veu mai ha estat decisiva.
A més, ha destapat que el parc deu 2,5 MEUR a l'ajuntament en concepte d'impost de construccions de quan es va aixecar el complex.
"Nosaltres ja estem disposats a posar-nos a la cua i sabem que serem els últims en cobrar", ha valorat.
Per altra banda, la Diputació de Girona porta al ple de dimarts una aprovació de manifestació de voluntat de col·laborar i donar viabilitat al parc científic.
En aquest acord no s'inclouen terminis ni detalls econòmics sobre com s'aportaran els 6 MEUR compromesos.

Response: El rector de la Universitat de Girona, Sergi Bonet, i l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, s’enfronten pel rescat del Parc Científic i Tecnològic de la UdG, en concurs de creditors. Bonet reclama un acord plenari abans del 10 de novembre, data límit, i Madrenas contesta que l’ajuntament es compromet a aportar 2 MEUR en vint anys.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El PP ha estat l'última formació a fer públic el seu programa electoral.
L'ha donat a conèixer al seu web aquest dijous, tres dies després de l'inici de la campanya electoral.
Conte 150 mesures i compromisos on situa com a prioritat la creació d'un govern que "respecti la Constitució espanyola i l'Estatut" i que asseguri "l'Estat de dret i la llei com a base de la convivència democràtica".
"El PP és la millor garantia que Catalunya seguirà essent part d'Espanya i d'Europa.
No deixarem que ningú trenqui la nostra identitat plural", afirma.
Els populars prometen que posaran punt i final a la "monopolització nacionalista" a les institucions i als mitjans públics, així com a "l'adoctrinament" a les escoles.
A l'escrit, de 18 pàgines, els populars es comprometen a fer que els carrers "tornin a ser un espai de trobada cívica" i a treballar per "superar l'etapa de confrontació en què s'ha enfonsat la política catalana".
Es tracta, apunten, de forjar "una nova cultura de reconeixement mutu" on "la identitat nacional espanyola conegui millor la seva dimensió i arrel catalana" i la realitat catalana "accepti amb més claredat la seva pluralitat interna".
"Retorn a la normalitat"
Tot i que no citen explícitament l'article 155, els populars prometen també que "retornaran la normalitat, la seguretat jurídica i l'estabilitat institucional a Catalunya" amb un projecte de govern que "passi pàgina de l'obsessió del separatisme excloent amb l'agenda d'obertura i llibertat", mitjançant un govern "net i lleial" on no hi seran presents –diuen- persones "condemnades" per "falsedat, delictes contra la llibertat, el patrimoni i l'ordre socioeconòmic", ni tampoc imputats per corrupció.
Acabar amb la "monopolització nacionalista"
També aposten per una nova llei electoral que "compagini la proporcionalitat i la representació territorial" i que s'inspira en el "doble vot del model alemany".
Juntament a això, es comprometen a impulsar "el pluralisme a les institucions" i acabar amb "la monopolització nacionalista de les institucions, els mitjans de comunicació i la societat civil".
"Recuperarem la neutralitat a la Generalitat perquè torni a ser una institució prestigiosa al serveu de tots els catalans", afirmen.
TV3 i els símbols nacionals a Catalunya
El programa defensa la necessitat de "desmantellar definitivament les preteses estructures d'Estat independentistes" i "normalitzar la presència de l'Estat i els símbols nacionals a Catalunya".
En aquest marc, fa referència explícita a TV3 i els mitjans públics: "Farem de TV3 i Catalunya Ràdio uns mitjans plurals al servei d'una informació verídica i neutral", apunten, i "ajustarem la despesa als mitjans de comunicació públics, les retribucions dels seus alts directius i limitarem la producció externa del seu pressupost".
Prou "adoctrinament" i més "realitat bilingüe"
Pel que fa a l'Educació, asseguren que posaran punt i final a "l'adoctrinament" dels alumnes a l'escola, i defensaran "amb orgull" la "realitat bilingüe a tota Catalunya".
"La doble identitat caracteritza la majoria dels catalans", afirmen, i per això "derogarem les multes lingüístiques que discriminen els que rotulen en castellà".
Supressió d'organismes del Govern
Els populars aposten per una supressió "dràstica" de les 391 societats i organismes del govern perquè no hi hagi "xiringuitos polítics", així com per una reducció dels alts càrrec i càrrecs de confiança del Govern i la supressió dels consells comarcals.
També prometen reduir en un 50% la publicitat institucional de la Generalitat.
Barcelona, "co-capital cultural d'Espanya"
En matèria de Cultura, els populars aposten perquè Barcelona sigui declarada "co-capital cultural d'Espanya" i prometen promoure que organismes públics i institucions culturals de l'executiu espanyol "traslladin la seva seu o una delegació del primer nivell a Catalunya".
Reducció fiscal a les empreses que tornin
En matèria econòmica, els populars aposten per un nou model de finançament i anuncien un "pla de xoc" per impulsar el teixit empresarial que inclou reducció de càrregues fiscals per a les empreses que tornin a Catalunya.
En aquest marc, prometen simplificar els trams autonòmics de l'IRPF i suprimir alguns tributs creats pel govern de Puigdemont.
També bonificar al 99% l'Impost de Donacions, reduir a la meitat el de Transmissions i rebaixar al 6% el de béns mobles.
Supressió dels peatges de la Generalitat
En infraestructures, els populars es comprometen a no renovar les concessions dels peatges de la Generalitat i treballar per al bon funcionament dels trens, a més d'impulsar que el Corredor del Mediterrani estigui enllestit el 2020.

Response: El PP presenta el seu programa electoral tres dies després de començar la campanya. Són 150 compromisos que garanteixen la unitat d’Espanya i el respecte per la Constitució espanyola i l’Estatut. Prometen acabar amb la monopolització nacionalista i reconèixer la doble identitat dels catalans, com també suprimir “xiringuitos polítics” i reduir càrregues fiscals perquè tornin les empreses a Catalunya.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Classes d'improvisació musical, assignatures de violí o piano i concerts al carrer són algunes de les activitats que duran a terme els 72 joves talents de la música clàssica de 22 països diferents que des d'aquest dijous participen a la 16a Acadèmia Internacional de Música de Solsona (AIMS).
Durant dotze dies els alumnes tindran l'oportunitat d'aprendre interpretació dins de les taules, però també de pujar dalt de l'escenari acompanyats dels seus professors, tots ells catedràtics d'alt nivell.
Un dels estudiants que per primer cop participa a l'AIMS és l'Aditya Mukherji, de Bombai (Índia).
Per ell és molt important ser a Solsona aquests dies, ja que, segons ha dit, "a l'Índia no tenim cap escola de música clàssica i, per tant, aprendre música és molt difícil perquè no tens l'oportunitat d'optar a una educació formal".
El director artístic del certamen, Peter Thiemann, ha explicat que tots els alumnes tenen un perfil en comú: "Saben que la música serà el seu futur professional".
L'Aditya Mukherji és indi i té 29 anys.
És el primer cop que participa a l'Acadèmia Internacional de Música de Solsona i és un dels alumnes que l'AIMS Fundació ha becat perquè pugui participar al programa pedagògic que durant 12 dies es desenvoluparà a Solsona.
Aquest jove de Bombai està molt agraït de poder participar a l'AIMS, ja que, segons ha relatat, a l'Índia "desafortunadament aprendre música clàssica és molt difícil".
Mukherji és un apassionat de la música i, de fet, al seu país imparteix classes de violí a nens petits, però lamenta que "allà no tinc cap oportunitat de millorar la meva música".
A l'altre cara de la moneda hi ha el Gerard Flotats, un jove solsoní de 16 anys que enguany és el quart cop que participa a l'AIMS.
Tot i que reconeix que el primer any va decidir participar al certamen pel fet de celebrar-se a Solsona, ara assegura que "si el traslladessin a un altre lloc també m'hi apuntaria".
En Gerard considera que l'AIMS té "professors de molt nivell i coneixes molta gent del mateix món que el teu".
També és repetidor en Jorge Forés, un jove de 17 anys d'Alcañiz, que és el segon any que assisteix a l'AIMS.
Forés explica que es vol dedicar professionalment a la música i creu que, a banda de la vessant educativa, l'AIMS és molt important per ell per a treure's la por escènica.
"Un músic al llarg de la seva vida haurà de pujar a un escenari i això imposa, per això el fet que a l'AIMS fem tants concerts t'ajuda a guanyar experiència", ha expressat aquest jove aragonès.
Forés ha explicat que l'exigència de l'AIMS és molt gran i deixa clar que "de relax, res de res".
De fet, el director artístic de l'AIMS, Peter Thiemann, ha reconegut que els alumnes treballen entre 14 i 16 hores diàries.
Un miler d'alumnes de cinquanta nacionalitats diferents, balanç dels 16 anys de l'AIMS
L'AIMS és l'únic festival pedagògic de tot l'Estat i en els seus setze anys d'existència ja hi ha passat prop de 1.000 alumnes de 50 nacionalitats diferents.
Enguany el certamen acull 72 estudiants de 22 països del món com ara Portugal, França, EUA o Anglaterra.
Pel que fa a l'AIMS Festival, en aquesta edició s'han programat 34 actuacions en diferents escenaris del Solsonès, el Bages, el Moianès, l'Alt Urgell, el Segrià i el Baix Llobregat.
El secret de l'èxit de l'AIMS, segons el seu director, Peter Thiemann, és el seu claustre, format per deu professors de llarga trajectòria i èxit reconegut.
Tots ells vindrien a ser el cartell de l'únic festival pedagògic del país, i el motiu pel qual joves talents d'arreu del món s'atreveixen a venir fins a Solsona per aprendre tècniques d'interpretació durant gairebé dues setmanes.
Els alumnes reben classes magistrals individuals d'assignatures com violí, viola, violoncel, contrabaix, piano, improvisació, orquestra de cambra i música de cambra en diferents formacions.
Més enllà d'això, per Thiemann, els joves també venen atrets pel fet que se'ls ofereix l'oportunitat no només d'aprendre dins d'una aula, sinó també de pujar dalt de l'escenari i posar en pràctica tots aquests coneixements acompanyats dels seus professors.
La vessant més social del festival
L'AIMS vol fer arribar la música a tots els col·lectius de la societat, per aquest motiu els preus de les entrades dels concert són accessibles.
A més, se celebren concerts populars al carrer i, des de fa deu anys, s'ofereixen actuacions per a col·lectius sense possibilitat d'acudir a les sales convencionals i les interpretacions es fan en hospitals, residències de tercera edat, centres per a discapacitats i, fins i tot, en cases particulars.

Response: Solsona acull, durant dotze dies, la 16a Acadèmia Internacional de Música, un festival pedagògic de música clàssica. Els 72 participants, de 22 països, treballen entre 14 i 16 hores diàries amb deu professors reconeguts: classes d’improvisació musical, violí, piano i concerts per treure la por escènica. Peter Thiemann, director del festival, destaca que tots els estudiants volen ser músics professionals.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Dos dels vehicles elèctrics de què disposa l'empresa Electrokars.
Foto: NoticiesTarragona.cat
Fa dos anys i mig que dos emprenedors van començar a gestar la idea de llogar cotxes elèctrics per fer rutes turístiques.
Un projecte que es va fer realitat el passat mes de novembre, quan Electrokars es va instal·lar a Tarragona per oferir itineraris per la ciutat amb vehicles 100% elèctrics.
És una iniciativa pionera a la zona i, segons ha explicat la gerent de l'empresa, Raquel Conesa, permet gaudir d'una altra manera del turisme.
«No vas directament als llocs i fas una visita, sinó que pots parar-te i parlar amb la gent», ha comentat Conesa.
Per ara tenen tres cotxes, però preveuen incrementar la flota així com vagi creixent la demanda.
També estan treballant per ampliar l'oferta de rutes.
Llogar un cotxe elèctric amb dues places durant una hora i mitja per visitar la ciutat de Tarragona, tot plegat per vint euros.
Aquest és un dels tours turístics que ofereixen a Electrokars, una petita empresa creada per Raquel Conesa i Txema Prats.
Dos emprenedors que fa més de dos anys van pensar que una iniciativa com aquesta seria rendible i atractiva.
De moment disposen de tres cotxes amb els quals es pot fer un itinerari pels llocs més emblemàtics de la ciutat, gràcies a l'ajuda d'un GPS i d'una àudioguia que va explicant als clients tant les característiques dels monuments tarragonins com algunes qüestions de la cultura catalana en general.
Així, els turistes poden anar «al seu aire», tot i que també hi ha l'opció que algú de l'empresa els acompanyi físicament.
A més, poden aparcar en qualsevol indret gratuïtament, gràcies a un acord amb l'Ajuntament de Tarragona pel qual, els vehicles 100% elèctrics, es poden estacionar sense pagar a totes les zones d'aparcament de la ciutat.
Conesa, gerent d'Electrokars, ha explicat que ofereixen l'àudioguia en set idiomes -català, castellà, euskera, anglès, francès, alemany i rus- i que, fins ara, tothom que ha provat el seu producte ha quedat «meravellat».
«Al rus li encanta, perquè té el problema de l'idioma i ja és un potencial, però als francesos també els encanta», ha detallat la gerent, que ha dit que fins i tot alguns tarragonins han fet la ruta amb amics de visita a la ciutat i han quedat molt satisfets.
Així mateix, Conesa també ha destacat que el cotxe elèctric és un mitjà de transport amb el qual els turistes se senten molt propers a la ciutat, ja que al no tenir portes i circular a una velocitat baixa -arriba a un màxim de 45 quilòmetres per hora, té una autonomia d'entre 45 i 50 quilòmetres i es carrega en un endoll convencional-, tenen un contacte molt directe amb la gent.
La gerent també ha incidit en què el vehicle que ofereixen es fabrica en una empresa murciana, i que el client, si ho vol, té l'opció de comprar-lo.
Ampliant horitzons
Conesa ha reconegut que a l'hora de decidir on instal·lar l'empresa van pensar en altres ciutats, com Reus o Cambrils, però que finalment van optar per Tarragona pel seu «potencial».
Així, creuen que amb el projecte dels Jocs del Mediterrani del 2017, o la futura arribada de creuers a la ciutat, Tarragona es pot convertir en un indret estratègic per propostes com la seva.
Tot i que es tracta d'una empresa jove, ja ofereixen un ventall de productes molt variat, amb rutes gastronòmiques o fora de Tarragona ciutat.
Així, amb el cotxe elèctric es pot fer un itinerari que passa per diversos establiments de restauració on es pot degustar una tapa i una beguda a un preu tancat, però també es pot gaudir de l'espai de l'Hort de la Sínia, a Tamarit, o de la pedrera romana del Mèdol, a Altafulla.
Fa poc, a més, han afegit motos elèctriques a la seva flota de vehicles, que preveuen anar ampliant tal com vagi creixent la demanda.

Response: L’empresa Electrokars lloga cotxes elèctrics de dues places per fer rutes turístiques per Tarragona. Els vehicles, que disposen d’audioguia en 7 idiomes, van a un màxim de 45 quilòmetres, tenen una autonomia de 45-50 quilòmetres i es carreguen en un endoll convencional. La iniciativa està tenint molt èxit i ja estan ampliant la flota a motos elèctriques.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
El SAT-Teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) ha decidit augmentar les propostes culturals per poder fer front a les obres de millora del Centre Catòlic, un edifici emblemàtic construït el 1897 i situat al centre del poble .
Calculen que hauran de pagar més de 50.000 euros per poder posar al dia el sistema elèctric i incorporar un comptador digital per complir amb la normativa vigent.
És la solució que aquesta entitat ha trobat per fer front a una despesa tant important per a ells, si es té con compte que no reben cap subvenció i que bona part dels ingressos provenen del taquillatge de les funcions que programen.
"És com avançar els diners de quatre anys d'activitat", afirma el seu director, Josep Garriga.
Lluny de plantejar-se abaixa la persiana, han decidit programar un cicle de cinc espectacles aquesta tardor amb noms destacats com Roger Mas, Manu Guix, Toti Soler i Gemma Humet per portar més cultura a Sant Joan i, de retruc, incrementar els ingressos.
Davant un problema econòmic més cultura.
Aquesta és l'aposta del SAT-Teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses (Ripollès) davant el repte d'invertir més de 50.000 euros en una obra de millora del Centre Catòlic.
Concretament, s'ha de posar al dia tot el sistema elèctric i substituir el comptador analògic per un de digital.
Des dels anys setanta que no s'hi havia fet res.
La normativa obliga a tenir-ho fet abans de finals d'any i per tant és una obra que tenir enllestida en els pròxims mesos.
El seu director, Josep Garriga, subratlla que és una "despesa molt important" per a una formació que no compta amb cap subvenció i que entre els ingressos figuren les quotes dels socis i sobretot l'activitat ordinària com són les funcions de l'escola de teatre i actuacions programades.
Segons Garriga, el cost dels treballs equivalen a "tres anys de pressupostos ordinaris" i comportaria gairebé el tancament del local.
En comptes d'això, han decidit donar la volta al problema i intensificar l'activitat que s'hi fa programant un nou cicle de cultura a la tardor.
El nou cicle de cultura suposarà passar dels dos espectacles que es programaven durant tot l'any a un total de cinc en un sol trimestre.
L'actuació de Manu Guix el 20 d'octubre amb els temes del seu nou disc serà la primera proposta.
També s'ha programat un concert de Roger Mas (17 de novembre), l'espectacle 'Recordant Ovidi' de Toti Soler i Gemma Humet (1 de desembre) així com 'Viuràs en el meu vers, sonets de Shakespeare' de Jordi Boixadera i Laura Conejero (4 de novembre).
El cicle es clourà el 8 de desembre amb les nadales de Quartet Melt.
Les entrades dels espectacles ja estan a la venda.
Per primer cop es pot fer per internet a través de la plataforma codetikets.
Els preus van des dels 12 euros fins al 18 euros i també s'ofereiexen dos abonaments.
Un amb un descompte del 10% que permet comprar entrades de tres espectacles i un altre amb un 20% de rebaixa si se n'agafen dels cinc muntatges.
"Esperem que amb l'alt nivell dels muntatges puguem tenir més ingressos i superar aquest pressupost tant important que tenim sobre la taula", afirma el director.
El SAT-Teatre Centre és el grup de teatre de l'Associació Catòlica de Pares de Família (ACPF) fundat el 1888.
Des del 1899 que té la seu al Centre Catòlic, un edifici emblemàtic que acull els esdeveniments culturals més importants que es fan a la localitat.
Els anys 60 es va dur a terme els treballs de millora més importants que van permetre renovar la caixa escènica i platea.
L'última reforma es va fer el 1999 coincidint amb el centenari quan es va renovar tota la platea.
L'aforament del teatre és de 324 localitats i també inclou una cafeteria als baixos, entre d'altres espais.
L'edifici és propietat del Bisbat.
L'associació s'ocupa del manteniment i del seu ús i també està disponible per a la resta d'entitats del poble.

Response: Nou cicle de cultura al SAT-Teatre Centre de Sant Joan de les Abadesses per pagar l’actualització del sistema elèctric a la normativa actual. Es programen cinc espectacles culturals a la tardor per aconseguir els 50.000 euros que costen les obres d’adequació i evitar el tancament d'aquest local històric de la localitat. Les entrades es poden comprar per internet a codetikets.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Investigadors encapçalats per la Universitat de Barcelona (UB) han descobert una població de forats negres de grans dimensions al cúmul estel·lar Palomar 5.
Aquest és un cúmul estel·lar únic perquè és un dels més “esponjosos” de la Via Làctia, amb una distància mitjana d’uns quants anys llum entre les estrelles i perquè té associat un corrent estel·lar especular que cobreix més de vint graus al cel.
Astrònoms i astrofísics han demostrat que aquestes dues característiques distintives són el resultat de l’acumulació de forats negres.
Aquesta és aproximadament tres vegades més gran del que s’esperaria pel nombre d’estrelles que té, fet que significa que més del 20% de la massa total del cúmul és format per forats negres.
El professor de l’Institut de Ciències del Cosmos de la UB i autor principal del treball, Mark Gieles, explica que cada forat té vint vegades la massa del Sol i es van formar en explosions de supernoves al final de la vida de les estrelles massives, quan el cúmul encara era molt jove.
Els corrents de marea són associacions d’estrelles que van ser expulsades de cúmuls estel·lars o galàxies nanes.
Durant aquests darrers anys, s’han descobert prop de trenta corrents estel·lars estrets a l’halo de la Via Làctia.
Gieles afirma que es desconeix com es formen aquests corrents però una idea és que són cúmuls estel·lars que han patit alguna pertorbació.
Tanmateix, cap dels corrents descoberts recentment té un cúmul estel·lar associat, de manera que els investigadors no poden estar segurs d’aquesta teoria.
Per entendre com es van formar aquests corrents, cal estudiar-ne un amb un sistema estel·lar associat i Palomar 5 es l’únic cas.
Per això, s’investiga en detall.
En aquest estudi, els autors van simular les òrbites i l’evolució de cada estrella des de la formació del cúmul fins a la dissolució final.
En van variar les propietats inicials fins que van trobar que les observacions del corrent i del cúmul coincidien.
L’equip d’astrònoms creu que Palomar 5 es va formar a partir d’una fracció de forat negre més petit, però les estrelles van poder escapar de manera més eficient que els forats negres, de manera que la fracció del forat negre va augmentar gradualment.
Posteriorment, els forats negres van inflar dinàmicament el cúmul mitjançant interaccions d’assistència gravitacional amb les estrelles, que van provocar que s’escapessin més estrelles i es formés el corrent.
Just abans que es dissolgui completament, aproximadament d’aquí a uns mil milions d’anys, el cúmul estarà format completament per forats negres.
El coautor de l’estudi i investigador de la Universitat de Surrey (Regne Unit), Denis Erkal, explica que tot i que Palomar 5 té les cues més lluminoses i llargues que cap altre a la Via Làctia, no és únic sinó que es creu que molts cúmuls dominats pel forat negre de forma similar ja s’han desintegrat en les marees de la Via Làctia per formar els primers corrents estel·lars recentment descoberts.
Gieles afegeix que l’estudi demostra que la presència d’una gran població de forats negres pot haver estat comuna en tots els grups que formaven els corrents.
Això és important per entendre la formació de cúmuls globulars, de masses inicials d’estrelles i l’evolució de les estrelles massives.
Aquest treball també té importants implicacions per a les ones gravitacionals.
Es creu que una gran part de les fusions de forats negres binaris es formen en cúmuls estel·lars i una gran incògnita en aquest escenari és la quantitat de forats negres que hi ha als cúmuls, cosa que és difícil de delimitar observacionalment.
El mètode dels investigadors proporciona una manera de saber quants forats negres hi ha en un cúmul estel·lar mirant les estrelles que en són expulsades.
En concret, Palomar 5 és un cúmul globular descobert el 1950 per Walter Baade.
Es troba a la constel·lació del Serpent, a una distància d’uns vuitanta mil anys llum, i és un dels aproximadament cent cinquanta cúmuls globulars que orbiten al voltant de la Via Làctia.
Té més de deu mil milions d’anys, com la majoria d’altres cúmuls globulars, cosa que significa que es va formar en les primeres fases de formació de galàxies.
És aproximadament deu vegades menys massiu i cinc vegades més extens que un cúmul globular típic i en les etapes finals de dissolució.
Els resultats de la recerca s’han publicat a ‘Nature Astronomy’.

Response: Un equip d’investigadors descobreix al cúmul estel·lar Palomar 5, únic perquè té uns quants anys llum de distància entre les estrelles i un corrent estel·lar associat que cobreix més de vint graus al cel, més de cent forats negres. L’estudi, liderat pel professor de la UB Mark Gieles, s’ha publicat a “Nature Astronomy” i és important per entendre les ones gravitacionals.


Instruction: Fes un resum d'aquest text:

Context:
Les 44 peces de Sixena deixaran Lleida aquest migdia.
El dispositiu policial s'ha personat a l'equipament acompanyats d'una furgoneta i un camió, del qual han descarregat caixes.
Hores abans, just passada la mitjanit, també han entrat a l'equipament funcionaris del museu.
Unes dues-centes persones estan concentrades a fora, malgrat que els Mossos d'Esquadra tenen blindat l'entorn del museu per impedir-hi l'entrada.
Els manifestants han increpat l'alcalde Àngel Ros, que s'ha personat al centre per parlar amb els agents, amb crits de "botifler", "dimissió" i "poca-vergonya", entre d'altres.
Ros, aconsellat pels Mossos d'Esquadra, ha decidit marxar de l'indret.
Alguns dels concentrats l'han seguit increpant fins al lloc on tenia el cotxe.
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
A quarts de nou del matí també s'han produït moment de tensió entre alguns dels manifestants més joves, que estaven al capdavant de la concentració, a tocar el museu, i els mossos d'esquadra, que han carregat per dispersar-los.
— Pol Arderiu (@polaral) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
— NacióDigital (@naciodigital) 11 de desembre de 2017
El TSJC rebutja adoptar mesures cautelars i paralitzar el trasllat
El trasllat ha coincidit amb la resolució de la secció cinquena de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), que ha rebutjat adoptar les mesures cautelars que reclamava el Museu de Lleida, que pretenia paralitzar el trasllat a Sixena de les 44 obres en litigi.
L'equipament cultural impugnava, d'una banda, l'ordre del Ministeri de Cultura del passat 28 de novembre que establia que calia complir amb les resolucions judicials i executar el retorn de les obres, però també es queixava de la "inactivitat" del Departament de Cultura, fent referència al ministre que el lidera en aplicació del 155.
El tribunal remarca que Íñigo Méndez de Vigo es limita a complir l'ordre d'un jutjat i que aquesta és una qüestió que ha de continuar la seva via civil.
Tot es va accelerar quan dijous passat el titular del jutjat d'instrucció número 1 d'Osca va signar una providència per autoritzar la Guàrdia Civil a entrar al Museu de Lleida "fins i tot" per "la força" per endur-se les 44 obres d'art del monestir de Sixena dipositades en aquest espai.
El text dona permís tant a la Guàrdia Civil com a la resta de cossos de seguretat que aquesta consideri oportú com a policia judicial perquè accedeixin al recinte museístic a partir de la propera mitjanit.
El jutge, doncs, va tirar endavant amb l'ordre de retirada de les obres d'art abans de resoldre el recurs interposat pel Departament de Cultura, ara en mans del Ministeri homòleg en virtut de l'aplicació de l'article 155, que demanava aturar la mesura.
També l'alcalde Àngel Ros va presentar un recurs de súplica a l'Audiència d'Osca contra el trasllat de les 44 obres.
Anteriorment la Generalitat no va recórrer la providència del jutjat número 1 d'Osca del 15 de novembre en què es requeria al Ministre de Cultura, Íñigo Méndez de Vigo, que donés compliment a les resolucions judicials provisionals i lliurés a l'Aragó de les 44 obres d'art en litigi.
Des de l'Aragó, les institucions, l'església i la societat civil organitzada a través de la plataforma "Sijena Si" esperen que el "retorn" de les obres del monestir sigui el "primer pas" i partir d'aquí segueixin el mateix camí les més de cent peces d'art sacre de parròquies de la Franja que són a Lleida i que reclamen el bisbat de Barbastre-Montsó i els ajuntaments de Berbegal, El Tormillo i Peralta de Alcofea.
Litigis que fa més de dues dècades que duren amb sentències vaticanes que donen la raó a la part aragonesa.

Response: El jutjat d’instrucció número 1 d’Osca autoritza la Guàrdia Civil a entrar al Museu de Lleida “fins i tot per la força” per traslladar les 44 obres d’art del monestir de Sixena. La Guàrdia Civil i tècnics aragonesos han entrat de matinada a l’equipament per donar-hi compliment. Unes dues-centes persones s'han concentrat a l'exterior del museu per protestar pel trasllat forçat.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
El catamarà d'en Pepe de Castellfollit de la Roca (Garrotxa) ja és a port a punt d'anar a l'aigua per començar les proves de flotació i estabilitat.
Una grua ha traslladat l'embarcació, que pesa gairebé quatre tones, fins a Roses (Alt Empordà) aquest dilluns al matí.
"Ara, per fi puc dir que una part del meu somni s'ha complert, ja tinc el catamarà a punt d'anar al mar en molts pocs dies", ha explicat en Pepe Soto.
A partir del dia 27 preveu poder fer l'avarada oficial de la nau i fer un primer viatge d'uns dies per anar-se "habituant a viure en un catamarà".
Tots els preparatius, amb la intenció d'emprendre el gran viatge amb destí a San Blas, al Panamà, la segona setmana d'octubre.
Estarà viatjant fins al maig, quan ja començarà a desfer el camí de tornada a casa.
"No ha quedat gens malament per haver-lo fet amb un trepant del Carrefour", ha dit mig en broma en Pepe Soto mirant amb orgull el catamarà d'onze metres d'eslora que ha aconseguit construir al jardí de casa seva, a Castellfollit de la Roca.
El seu somni o la seva "bogeria" cada cop està més a prop.
Un cop acabat el catamarà, aquest cap de setmana una grua ha traslladat l'embarcació fins a una plaça del poble, on ha presidit la festa major.
El següent pas ha estat aquest dilluns al matí, quan l'han portat fins a la costa a Roses.
Un camió l'ha remolcat per carretera.
Han sortit a les vuit del matí de Castellfollit i poc abans de les deu ja han arribat a Roses.
Allà, després d'agafar forces amb l'esmorzar, en Pepe i quatre operaris han elevat el catamarà de quasi quatre tones amb una grua de grans dimensions i l'han deixat al dic sec.
"Estic molt content i sobretot molt agraït, sense l'ajuda de tothom no hagués estat possible fer això a aquest nivell", ha explicat en Pepe.
En Pepe Soto, malalt de càncer, va començar a construir l'embarcació la primavera del 2013.
"El 2012 em van fer una operació molt forta que va posar fi a una sèrie de problemes abdominals que tenia, una vegada vaig quedar bé, vaig començar amb el projecte la primavera següent i ara, finalment, la tardor del 2016 ja és una realitat", ha detallat.
L'aparició del veí de Castellfollit al programa 'El foraster' de TV3 i l'impuls d'un projecte de micromecenatge que va recollir més de 12.000 euros per finançar el seu somni ha estat crucial per poder construir el catamarà.
Rumb al Panamà
"Per fi, una part del meu somni s'ha complert, tinc el catamarà aquí a punt d'anar a l'aigua en molts pocs dies, tot ha estat espectacular i m'he sentit desbordat a tots els nivells", ha explicat.
Durant els propers dies muntarà el màstil, organitzarà l'espai i començarà amb les proves de flotació i estabilitat.
"Si tot va bé, la idea és fer l'avarada oficial el dia 27 perquè el dia 26 encara tinc visita amb els metges", ha concretat Soto.
Aleshores, farà un primer viatge curtet.
"Marxaré una dies per habituar-me a l'embarcació, a les dimensions i a viure en un espai reduït, una setmana més tard ja vull fer la sortida oficial", exposa.
L'objectiu que s'ha fixat és poder emprendre, sol, el viatge que vol fer amb destí final a San Blas al Panamà d'aquí a poques setmanes.
"Vull sortir la segona setmana d'octubre per fer la ruta fins a les Balears, a l'Estret i, quan hi hagi quan hi hagi una finestra de bon temps, saltar a les Canàries", concreta.
Per anar bé, a les Canàries hi hauria de ser la primera setmana de novembre per poder salpar cap a Martinica la segona quinzena.
Des d'allà, recorrerà les Illes del Carib, perfilarà Veneçuela i Colòmbia per acabar arribant a Panamà.
"San Blas, és el lloc final, i cap al mes de maig començaria el retorn a casa anant per la República Dominicana, les Bermudes i directe cap a l'Estret altre cop", diu amb il·lusió.
Tot el procés de trasllat del catamarà l'han seguit de prop l'alcalde de Castellfollit, Miquel Reverter, i la regidora Bàrbara Asencio.
"Tot el poble s'ha bolcat en el projecte d'en Pepe i des de l'ajuntament li hem donat el suport que hem pogut, ha estat un èxit total el que ha pogut aconseguir amb els mitjans que ho ha fet", ha explicat Reverter.
"El projecte el va començar el 2013, des del principi quan et diuen que un veí està construint un catamarà al seu jardí mai penses que el projecte pugui agafar aquesta dimensió tan gran que ha agafat", ha conclòs l'alcalde.

Response: El veí de Castellfollit de la Roca que construí un catamarà al seu jardí, Pepe Soto, ja l’ha traslladat fins al port de Roses. Primer farà un viatge curt per habituar-se a viure a l’embarcació, però l’objectiu final és travessar l’Atlàntic fins a San Blas, a Panamà. Molta gent el va ajudar després d’explicar el seu cas a “El Foraster”.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
"He de deixar ben clar que aquest govern continuarà amb el mateix sistema que tenim ara.
L'única agenda que tenim de la mà de Pedro Sánchez és seguir millorant el sistema".
Així de contundent es va mostrar el dimecres al vespre, des de la sala de premsa de la Moncloa i després de la reunió del Consell Interterritorial de Salut, la ministra del ram, Carolina Darias, del PSOE, en ser preguntada pel traspàs del MIR a Catalunya.
Duia la resposta preparada, però no deia la veritat.
El dilluns, a la comissió bilateral, un dels acords que es va prendre va ser el de treballar la transferència de la formació en l'especialitat mèdica.
De forma explícita.
I que diu la documentació de la comissió bilateral que, durant setmanes, van treballar les parts i que es va llegir a la reunió?
Al primer dels acords s'afirma literalment que "es crea un Grup de Treball per analitzar la viabilitat dels possibles traspassos de funcions i serveis a la comunitat autònoma de Catalunya incloent, entre d'altres, els traspassos en matèria de formació sanitària especialitzada, salvament marítim i l'execució de la legislació laboral en l'àmbit del treball, l'ocupació i la formació professional".
El grup de treball s'estableix que serà "paritari" entre els dos governs, que podran nomenar els representants que considerin, i que reportarà directament a la comissió bilateral el resultat dels seus treballs.
El Govern fa notar que va incloure la postil·la "entre d'altres" per poder debatre els 56 traspassos que va presentar, com ara el de l'ingrés mínim vital, un dels compromisos pressupostaris del PSOE amb ERC.
Fins ara és el govern espanyol el que regula el MIR a tot l'Estat.
comissió bilateral
Ni el Col·legi de Metges ni Metges de Catalunya han estat consultats sobre el traspàs que contempla l'Estatut i va reclamar la Generalitat a la comissió bilateral
Una posició que és contrària a la que han expressat la majoria organitzacions sindicals i professionals estatals del sector mèdic.
I d'aquí el problema i la marxa enrere del govern espanyol expressada per Darias dimecres al vespre.
Una campanya mediàtica, amb una àmplia cobertura del diari El Mundo el mateix dimecres, contra la "fragmentació" del MIR i advertint d'un possible requisit lingüístic va ser secundada pel PP i va espantar el PSOE.
L'argument és, com sempre que s'aborden temes referits a la funció pública, que el dret dels pacients a ser atesos en la seva llengua, en aquest cas el català, no pot passar per davant del "dret" d'un llicenciat de qualsevol indret d'Espanya a preparar la seva especialitat a Catalunya.
I lamenten que els catalans no tenen aquest "problema" gràcies al seu domini del castellà.
És el debat de sempre, però a la reunió, del traspàs del MIR, se'n va parlar i es va acordar per més que Darias intentés després desentendre-se'n.
El Govern confia que en la represa del diàleg bilateral sobre les competències a la tardor l'assumpte es pugui debatre i concretar amb normalitat.
Per ara, el govern espanyol guarda silenci malgrat la contradicció entre els acords i les paraules de Rodríguez i la posició de Darias.
El pacte PSOE-Podem marca el camí
Es pot dir que, en l'assumpte dels traspassos pendents, Catalunya ha volgut jugar amb les cartes marcades.
Si més no en els primers que s'han de negociar d'entre la llista de 56, incloent-hi el MIR.
I és que el Govern català va desenterrar, en les converses amb el govern espanyol, el pacte d'investidura de Pedro Sánchez amb Podem.
Al text, en el seu apartat 9.4 les parts es comprometen a "donar compliment als dictàmens del TC i traspassarem a la Generalitat aquelles competències ja reconegudes a l'Estatut de Catalunya en matèries com ara la gestió de les beques universitàries, la formació sanitària especialitzada [el MIR], el salvament marítim o l'execució de la legislació laboral en l'àmbit del treball i la formació professional".
És el que diu el document d'acords de dilluns i del que ara Darias es desentén per les pressions dels sectors professionals més centralistes i del PP.

Response: La comissió bilateral va tractar dilluns el traspàs de la formació sanitària especialitzada (el MIR) de l’Estat a la Generalitat. Una campanya mediàtica a “El Mundo” va posar el govern espanyol en alerta i la ministra Darias va sortir a negar aquesta possibilitat. Els acords de la comissió bilateral posen de manifest la mentida de la ministra.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Els nous mitjans públics valencians encaren el tram final per a l'inici de les emissions quan es compleixen quatre anys del tancament de Ràdio Televisió Valenciana (RTVV).
Sota el paraigua de la Corporació Valenciana de Mitjans (CVMC) i amb el nom d'À Punt, el nou espai públic de comunicació va començar les emissions en proves de la ràdio el passat 13 de novembre amb música en valencià i falques de presentació del nou mitjà.
À Punt va anunciar que aquest mes de desembre la ràdio estrenarà un magazín cultural i social i, de manera paral·lela, posarà en marxa un web amb contingut bàsicament infantil.
Un horitzó condicionat per recursos judicials i un procés criticat per la seva lentitud marquen els primers compassos dels nous mitjans.
La CVMC ha optat per començar emissions amb la ràdio i el portal web, descartant engegar tots els mitjans d'una vegada.
La nova televisió preveu començar a emetre el primer trimestre del 2018.
Tampoc hi haurà un servei d'informatius en un primer moment fins que no s'incorpori la plantilla.
Fonts de la corporació assenyalen que el procés de contractació de professionals està sent més lent de l'esperat perquè hi ha moltes persones inscrites a les borses de treball, el procés és "garantista" i fa que s'endarrereixi.
Un projecte que no "il·lusiona"
Amb aquest context i en el quart aniversari del tancament, la portaveu del col·lectiu de treballadors Mildenou (afectats per l'ERO a RTVV) Reis Juan, es mostra "dolguda" per no poder-se "il·lusionar amb un projecte que s'està posant en marxa i hauria de ser engrescador".
En declaracions a l'ACN, Juan lamenta que s'hagi volgut triar "l'opció del 'des de zero', d'un mitjà privatitzat, excepte els informatius, amb una mancança de recursos impressionants que està dificultant l'engegada" i apunta a que "no s'ha fet bé la feina a les Corts i al Consell".
L'extreballadora remarca que la Llei de creació dels nous mitjans és "insuficient" i rebaixa els pressupostos "d'una manera aclaparadora" respecte de la llei del 1989, de creació de RTVV.
"M'agradaria estar contenta perquè hi ha un nou mitjà que comença a caminar però no és així", lamenta.
Horitzó judicial incert
A l'endarreriment i les crítiques al model aprovat a les Corts Valencianes, s'ha sumat recentment la decisió per part de l'assemblea de la Unió de Periodistes Valencians, l'agrupació majoritària al territori, de presentar un recurs contenciós administratiu per demanar la suspensió cautelar de la borsa de treball temporal.
La majoria dels socis considera que el barem de mèrits negociat per la CVMC amb els sindicats vulnera el principi d'igualtat i tanca la porta en la pràctica al conjunt de periodistes que no han estat antics treballadors de RTVV.
La decisió de recórrer judicialment les borses, demanant la suspensió cautelar, ha provocat que el Comitè d'empresa de RTVV hagi tornat a la Unió de Periodistes el guardó a la Llibertat d'expressió que va rebre el 2013.
El membre d'aquest comitè, Francesc Ginés, es mostra sorprès perquè el barem es vegi com un avantatge i considera que el recurs "l'únic que fa és enterbolir la ja de per sí dificultosa posada en marxa de la corporació".
En termes semblants, Reis Juan adverteix que, en cas de prosperar, el recurs "paralitzaria i de quina manera l'arrencada" i assenyala que podria fer que no hi hagués nous mitjans públics fins a la pròxima legislatura.
En paral·lel, un altre front judicial es manté obert.
Un dels candidats a la direcció general de l'ens, Pere Valenciano, ha denunciat presumptes irregularitats en el procediment d'elecció de l'excorresponsal de TV3 Empar Marco.
La denúncia ha estat admesa a tràmit i s'ha fixat com a data de judici el 8 de maig del 2018.
Aniversari del tancament
Aquest dijous a les 12:19 hores es compliran 4 anys exactes que RTVV va cessar les emissions entre crits d'"Això és un cop d'estat" per part dels treballadors que tractaven d'impedir-ho des de l'interior dels estudis.
La decisió del govern d'Alberto Fabra (PP) posava punt final a 24 anys d'emissions com a resposta a l'anul·lació de l'ERO i l'obligació de tornar a contractar un miler de treballadors.
Aquest dimecres, a aquella mateixa hora, membres del comitè d'empresa es concentraran davant la Generalitat Valenciana en senyal de protesta.

Response: Comencen les emissions de ràdio en proves a À Punt, que arriben quatre anys després que el PP forcés el tancament de RTVV. Al desembre arrencarà una web principalment de contingut infantil i la televisió a principis de 2018. A l’endarreriment en la contractació dels professionals, s’hi suma un recurs contra la borsa de treball temporal.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
"Tothom, en algun moment de la vida, ha mirat enrere i s'ha qüestionat les decisions que ha pres".
La frase l'ha pronunciat el cineasta Oriol Paulo, un pensament que recorre i està en el si de la seva nova pel·lícula 'Durante la tormenta', que arribarà als cinemes el pròxim 30 de novembre.
El director de 'Contratiempo' i 'El cuerpo', Oriol Paulo, s'ha endinsat en el terreny emocional en el seu tercer llargmetratge, protagonitzat per Adriana Ugarte i Chino Darín.
En una entrevista a l'ACN, Paulo ha dit que el títol del film fa referència a que tots els personatges tenen una tempesta interior que va sortint.
"L'espectador sentirà molt a la pell la sensació de tempesta que acompanya els personatges".
La cinta es desenvolupa entre els anys 80 i l'actualitat i explica com una interferència entre dos temps fa que una mare feliçment casada salvi la vida d'un noi que va viure a casa seva fa 25 anys.
Paulo ha detallat que el film podria succeir en qualsevol lloc, però està ambientat a Barcelona i als seus voltants i transcorre en temps present i en l'any 1989.
"L'elecció d'aquest any té alguna cosa de metafòrica ja que va ser quan va caure el mur de Berlín i el món va canviar per complet".
Paulo ha desgranat que hi ha molts motius pels quals es decideix fer una pel·lícula, però en aquest cas hi havia un tema més personal i és que fa anys es va plantejar ser pare, i va decidir no ser-ho.
"A partir d'aquí és inevitable pensar sobre la vida que tens o hauries pogut tenir".
El director va decidir narrar la història des del gènere fantàstic perquè era la única manera d'explicar el que volia "a través de la paradoxa temporal", ja que li permetia presentar una realitat, en la qual la protagonista tenia una filla i una altra realitat, en la qual la filla no havia nascut.
En aquest context, ha considerat que la cinta "apel·la molt directament a l'espectador" perquè tothom en algun moment de la seva vida ha mirat enrere i s'ha qüestionat les decisions que ha pres i la pel·lícula, ha afegit, parla sobre això.
Com en les seves anteriors cintes, a 'Durante la tormenta' hi tenen un pes molt important els girs continuats i els canvis inesperats.
A Paulo, li agrada construir les pel·lícules com si fossin un "trencaclosques".
És la seva forma, ha manifestat, d'obligar l'espectador a "ser actiu des del primer minut i estar pendent de tot el que s'està dient i veient per intentar descobrir de tot el què està passant".
Càsting
Paulo tenia clar que no es podria fer la pel·lícula sense l'Adriana Ugarte en el paper protagonista.
"El personatge de la Vera és emocional i visceral, i demanava d'una actriu amb la capacitat emotiva i empàtica que té ella", ha dit.
També volia que fos una cinta coral perquè el que fa cada personatge és important en algun moment.
Ha destacat tot l'elenc que ha format part de la cinta amb actors com Chino Darín, Nora Navas, Miquel Fernández, Clara Segura i Aina Clotet i les col·laboracions de Francesc Orella, Belén Rueda i Ana Wagener.
Adriana Ugarte
Per la seva part, Ugarte ha dit que a l'inici del film el seu personatge, la Vera, es mostra com una persona alegre, lluminosa i conformista, un personatge que poc a poc haurà de conviure amb la incertesa i que es veu enmig d'una tempesta.
"Una persona com jo tan inconformista i analítica és menys sorprenent enmig d'una tempesta i per això m'agradava aquest contrast".
Ha reconegut que li venia molt de gust treballar amb l'Oriol Paulo i ha fet una cosa molt potent amb 'Durante la tormenta', "on balla amb un gènere com és la ciència ficció".
Ugarte ha declarat que és una pel·lícula complexa i els personatges també ho són.
Paulo "recorre al gènere de ciència ficció per explicar la història d'uns personatges que estan en crisi i travessen tempestes personals per arribar a una versió de si mateixos més autèntica i vertadera".
L'actor català Miquel Fernández interpreta l'amic del Nico, que és un dels personatges protagonistes, i és fill de la Nora Navas.
"Sempre es parla d'ell i és un nexe de tots els personatges i les altres realitats".
Fernández ha dit que és una pel·lícula que fa pensar i reflexionar sobre la pròpia vida i què hauria passat si en un moment determinat un pren una actitud diferent davant una decisió.
"Això és una cosa que et planteges a la teva vida quotidiana".
La cinta està produïda per Atresmediacine, Think Studio, Colosé Produccions i Mirage Studio AIE, en associació amb Warner Bros Espanya, amb la col·laboració de Atresmedia, Netflix i amb el suport de l'ICEC.

Response: El director Oriol Paulo estrena la seva darrera pel·lícula, “Durante la tormenta”, amb Adriana Ugarte i Chino Darín com a protagonistes. Es tracta d’una pel·lícula de ciència-ficció amb dues realitats temporals que transcorren el 1989 i a l’actualitat. Paulo reflexiona sobre les tempestes interiors que qüestionen les decisions vitals dels personatges, com el d'Ugarte, que es veu enmig d'una tempesta.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
La Plataforma en Defensa dels Serveis Públics ha exigit aquest divendres la retirada immediata del decret 69/20202 de la Generalitat sobre la Xarxa de Serveis Socials d'Atenció Pública, en considerar que privatitza els serveis socials, causant sobrecostos a l'erari públic i enriquiment a empreses privades.
A més, lamenta que el decret no serveixi per garantir unes mínimes condicions laborals als treballadors i de qualitat dels serveis als usuaris.
Segons marca el decret, les empreses privades obtindran una acreditació per part de l'administració que les autoritzarà com a proveïdores de la citada xarxa.
Aquest mateix plantejament s'ha aplicat al sistema sanitari que actualment és "virtualment impossible de fiscalitzar per la multiplicitat de proveïdors públics i privats interconnectats, sovint de manera opaca, i que representa un sobrecost per les arques públiques a causa de l'afany de lucre àmpliament demostrat al llarg de tots aquests anys d'espoli".
Amb aquesta acreditació, el decret "evita els procediments públics de contractació i fiscalització i permet concedir la gestió delegada a entitats privades sota criteris subjectius donant cobertura legal al nepotisme i al que haurien de ser conflictes d'interès".
Així, consideren que aquest decret "blinda les il·legalitats i les irregularitats que s'han estat practicant sistemàticament en el procés de privatització d'aquests serveis".
"La gestió catastròfica de la pandèmia, amb el cas paradigmàtic dels més de 4.200 morts a les residències, ha deixat més clar que mai el caràcter antisocial de les polítiques privatitzadores que converteixen la nostra salut i les nostres vides en mercaderies per al lucre dels inversors capitalistes i que apuntalen el traspàs de recursos públics a mans privades", critiquen.
Aquesta gestió és conseqüència de la "privatització molt majoritària del sector" i, segons la plataforma, els Departaments de Treball, Afers Socials i Família i de Salut en són responsables directes juntament amb els empresaris, els inversors i els 'lobbies' privats, en concret la Taula del Tercer Sector, la Confederació, l'ECAS (Entitats Catalanes d'Acció Social) i la FEDAIA (Federació d'Entitats d'Atenció i Educació a la Infància i a l'Adolescència), així com empreses de l'Ibex35 com OHL, ACS i SACYR, entre d'altres.
Els beneficis que obtenen aquestes entitats passen per la "precarització de les condicions laborals i dels recursos materials dels serveis que gestionen", és a dir, per la "pèrdua gradual de drets socials i de qualitat assistencial per als usuaris i de drets laborals per als treballadors (congelació de convenis, hores no remunerades, contractació per sota de la categoria laboral exigida, horaris canviants, dificultat de conciliació, entre altres).
Per acabar, denuncien específicament diversos aspectes concrets del Decret com que no elimina la diferència salarial d'1 a 9 existent en el sector entre treballadors i gerents; no prohibeix els mecanismes lucratius que utilitzen algunes falses fundacions i cooperatives per enriquir-se amb diners públics, com les UTE o associades a fundacions que els permeten obtenir beneficis a través per exemple dels béns immobles que tenen en propietat i que es lloguen a si mateixes, amb diners públics i a preus desorbitats que en alguns casos han arribat a multiplicar per cinc el preu de mercat, per ubicar-hi centres de menors o cases d'acollida, entre altres.
També critiquen que als apartats 14b i 14c on s'hauria de recollir l'obligació de garantir una sèrie de criteris de bones pràctiques, bones condicions laborals o responsabilitat social, únicament s'hi indica que "es poden tenir en compte els següents criteris".
Són per tant criteris completament opcionals i en cap cas d'obligat compliment.
A l'article 16 "s'obre la porta a convocatòries a dit, sense concurs públic".
A l'article 23 "s'obre la porta a que les entitats privades puguin cobrar pels serveis que presten com si fossin administració pública".
A l'article 24 no es defineix cap control sobre la sobreocupació de places que poden practicar algunes de les entitats que gestionen centres residencials.
Per exemple, "poden cobrar a l'administració més d'una plaça per un únic llit aprofitant que l'usuari es troba de vacances, fugat o ingressat per malaltia o per instal·lar matalassos plegables en zones comunes".

Response: La Plataforma en Defensa dels Serveis Públics exigeix a la Generalitat que retiri el decret 69/2020, perquè creuen que privatitza els serveis socials i enriqueix empreses privades. Lamenta que no es garanteixin les condicions laborals dels treballadors ni la qualitat dels serveis als usuaris. Aquest sistema evita la fiscalització dels proveïdors i passa la gestió a empreses privades sense control.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
Raül Romeva, conseller d'Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, ha dit aquest dijous que comparteix amb els argentins la il·lusió "històrica" de crear un país "sobirà, nou i millor".
Ho ha dit en el marc d'un viatge a la república sud-americana amb motiu del 200 aniversari de la seva independència.
Romeva ha mantingut diverses reunions institucionals, entre les quals destaca una trobada amb el Govern de la província de Buenos Aires i també una reunió a porta tancada amb els diputats de la Comissió de Relacions Exteriors del Congrés de l'Argentina.
El conseller ha analitzat amb el Govern de Buenos Aires l'obertura d'una nova Delegació del Govern de la Generalitat a l'Argentina, i ha explicat als diputats la situació política que viu Catalunya.
També ha mantingut una trobada amb Jorge Auat, fiscal de l'estat pels crims contra la humanitat, i amb la secretaria nacional de Drets Humans del govern argentí, per establir un marc de col·laboració amb la Generalitat en temes de memòria democràtica.
Durant la jornada d'avui el conseller també ha estat entrevistat per diferents mitjans de comunicació argentins i ha assistit a les Jornades Lluís Companys de Drets Humans, al teatre Margarita Xirgu del Casal Català de Buenos Aires.
Aquesta comunitat, que enguany celebra 130 anys, va ser fundada l'any 1886 i és la segona més antiga de les 141 que hi ha arreu del món.
Les ponències han estat dedicades a recordar la Memòria Democràtica, tant de Catalunya com de l'Argentina, i han comptat amb la participació de les mares fundadores de l'Associació Madres de la Plaza de Mayo.
Actes d'homenatge de la comunitat catalana a l'Argentina
El viatge a l'Argentina es va iniciar ahir dimecres amb una primera visita a l'Espai de Memòria i Drets Humans (ESMA) de Buenos Aires, ubicat a l'antic edifici de la Escuela de Mecánica de la Armada, on el conseller va ser rebut per la Secretaria Nacional de Drets Humans del Govern argentí i la direcció de l'ESMA.
Tant la Secretaria Nacional com l'ESMA van transmetre la voluntat de col·laborar amb el Memorial Democràtic de la Generalitat de Catalunya dins del programa d'actes del 80 anys de la guerra civil i dictadura franquista.
El mateix dimecres al vespre, el conseller va inaugurar un placa en commemoració dels 200 anys de la Independència de l'Argentina i en reconeixement als catalans que van lluitar a la Revolución de Mayo i la defensa de Buenos Aires, ubicada a la Plaça de Catalunya de la ciutat.
En el mateix acte es va col·locar la primera pedra del monument a Lluís Companys, aquest homenatge ha estat impulsat pel Departament d'Afers Exteriors de la Generalitat de Catalunya, el govern de la ciutat de Buenos Aires i el Casal de Català de Buenos Aires, en el marc dels actes de commemoració del bicentenari de la independència d'Argentina i del 130è aniversari d'aquest casal.
Durant el seu parlament, el conseller va posar en valor els vincles històrics entre Catalunya i l'Argentina destacant que catalans com Mateu i Larrea, lluitadors per la independència d'Argentina, van saber estar al costat dels seus nous compatriotes "perquè la il·lusió que compartiren pel que podien crear junts era més gran que la inèrcia de mantenir un status quo marcit".
Romeva va subratllar que "Catalunya avui és un cas similar", i va afegir: "compartim la il·lusió històrica de crear un país sobirà, nou i millor".
Romeva va reivindicar també "la valentia de tots aquells que van patir les dictadures" i va homenatjar "els catalans que van residir a l'exili, així com els argentins que van acollir-los".
També va afegir que a causa de l'èxode derivat de la guerra i la dictadura, l'Argentina va acollir un gruix molt important de ciutadans catalans.
"L'exili va ser baluard de la cultura i la llengua catalana", va remarcar.
Així, segons el conseller, en l'etapa més dura de repressió i genocidi cultural de la dictadura franquista, "la comunitat catalana exiliada a Buenos Aires, Rosario, Mendoza o Còrdova va destacar pel seu profund catalanisme polític i cultural i per la seva intensa activitat".
Romeva també va dir que "aquest record és clau per entendre la voluntat de ser dels catalans, una voluntat que es mantenia i es manté viva també a l'exterior".
El conseller va agrair en nom del Govern el compromís de la comunitat catalana a l'exterior amb el país assegurant que "la Catalunya exterior és una peça clau en el present i el futur del país" i va encoratjar al Casal Català de Buenos Aires a continuar treballant per "la cultura, les tradicions i la memòria de la Catalunya, tal com ho heu estat fent durant aquests 130 anys".
Demà divendres el conseller es desplaçarà a la ciutat de Mar del Plata per participar a la XIV Trobada Cultural de les Comunitats Catalanes a l'Exterior del Con Sud d'Amèrica on és previst que hi participin més de 400 catalans residents a Amèrica Llatina.

Response: El conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, celebra amb Argentina el 200 aniversari de la seva independència i també els cent trenta anys del Casal Català de Buenos Aires. Assisteix a les Jornades Lluís Companys de Drets Humans i a l’homenatge a la comunitat catalana a l’Argentina. Comparteix la il·lusió de crear un país “sobirà, nou i millor”.


Instruction: Fes-me un resum del text següent:

Context:
El sector socialdemòcrata encapçalat per Josep Rull, Mercè Conesa i Carles Campuzano han impulsat un manifest de cara al congrés fundacional del nou partit que ha de néixer aquest cap de setmana a partir de CDC.
El document, de quinze punts, aposta per crear una eina nova que "reculli el millor de la trajectòria i l'experiència de Convergència", que tingui un programa polític que s'adreci a la majoria del país i que "articuli políticament els sectors socials per tal de consolidar una majoria sòlida i perdurable a favor de la independència".
Aquest moviment ha de configurar-se, continuen, "sense exclusions de cap mena però sostingut principalment per les classes mitjanes".
El manifest té com a objectiu promoure la discussió durant aquest cap de setmana i suposa el primer moviment públic que fa aquest sector liderat pel conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, l'alcaldessa de Sant Cugat i presidenta de la Diputació de Barcelona, Mercè Conesa, i el número dos de CDC a Madrid, Carles Campuzano.
Altres persones que hi donen suport són la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, i el secretari general de Territori, Ferran Falcó.
El text constata que Catalunya ha viscut els darrers anys un "veritable moviment democràtic de base" que ha transformat la realitat política del país.
"L'aspiració d'assolir la independència política a través de la construcció d'un estat, fonamentada en el principi democràtic del dret a decidir, ha estat la resposta clarament majoritària de la societat catalana davant un Estat espanyol incapaç de satisfer les ambicions d'un futur millor, més pròsper i més just per a la majoria del país, continua el document, que denuncia la "voluntat d'asfixiar, limitar i liquidar l'autogovern de Catalunya".
A això li suma "el repartiment injust dels costos d'una llarga i dura crisi econòmica, l'extensió del sentiment d'impunitat davant l'allau de casos de corrupció i l'arribada a la maduresa d'unes noves generacions de catalans més lliures i desacomplexats".
Tot plegat, segons els impulsors, explica la profunditat de la transformació del país i "l'anhel de desconnexió" que hi ha a Catalunya, "no només amb l'estat espanyol sinó també amb una institucionalitat i unes formes de fer política que no respecten els valors democràtics essencials".
És per això que defensen la creació d'un nou instrument polític que tingui vocació de ser central, "fugint tant dels populismes d'esquerres i dretes com de les concepcions tecnocràtiques de la política", i que sàpiga generar l'esperança i la confiança en el futur del país que la majoria reclama, amb respostes "sòlides i alhora agosarades" als reptes plantejats.
Radicalitat democràtica i justícia social
Aquest moviment ha de ser "radicalment democràtic en la seva aspiració a regenerar un sistema institucional afeblit per les reformes pendents, que han estat massa anys ajornades".
Així, defensen un sistema electoral que reforci el vincle entre representants i representats, uns partits amb democràcia interna garantida per les lleis, mecanismes de participació directa dels ciutadans com referèndums i consultes i limitacions de mandat per als càrrecs executius.
El manifest també reivindica la necessitat que el nou moviment polític situï en el centre dels seus objectius el progrés econòmic com a garantia del progrés social i que aposti per l'economia de mercat al servei de les persones.
L'Estat, al seu parer, ha de tenir un paper determinant en les inversions a llarg termini, com la protecció del medi ambient, les infraestructures, la ciència i l'educació, però també com a "regulador dels mercats en defensa dels més vulnerables", a més de promoure un nou acord entre empresaris i treballadors per redefinir les relacions laborals del segle XXI.
Al mateix temps, els impulsors remarquen que el programa del nou partit ha de situar en el centre dels seus objectius el progrés i la justícia socials i apostar per la renovació a fons del pacte social que va fer possible l'estat del benestar.
"Un programa polític que aspiri a una societat altament cohesionada, sense desigualtats que facin impossible parlar d'un sol poble", conclou el manifest.
El nou partit, continua el document, ha de defensar el català com a llengua comuna de tots i reconèixer el castellà com a part del patrimoni de Catalunya.
També ha d'apostar per la proximitat i el municipalisme, però alhora reconèixer els fets metropolitans com a dinamitzadores econòmics claus, situant Barcelona com a capital del país.

Response: Mercè Conesa, Josep Rull, Carles Campuzano, Marta Subirà i Ferran Falcó, entre altres socialdemòcrates, impulsen un manifest per al congrés fundacional on ha de néixer un nou partit sortint de CDC. Són quinze punts que constaten l’actualitat a Catalunya i l’aspiració del país d’"assolir la independència política". Aposten pel progrés econòmic i l’economia de mercat al servei de les persones.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Un compromís per millorar la salut de les persones.
Aquest divendres la Fundació Bancària “la Caixa” i l’Hospital Clínic de Barcelona han signat una aliança que té per objectiu enfortir la recerca, l’acompanyament dels pacients i familiars, i l’impuls de la formació de metges i investigadors.
En els pròxims cinc anys i amb una inversió de gairebé sis milions d’euros, l’Hospital Clínic promourà la nova Unitat d’Immunoteràpia del Càncer que permetrà als pacients de diferents tipus d’aquesta malaltia beneficiar-se de tractaments personalitzats i menys agressius.
La creació d’aquesta Unitat és un projecte pioner a Europa que permetrà tractar més de 70 pacients amb diferents tipologies d’aquesta malaltia.
S’implementarà el Programa per a l’Atenció Integral a Persones amb Malalties Avançades, que oferirà suport emocional, social i espiritual als pacients i familiars al tram final de la vida, i complementarà l’atenció mèdica.
En relació a la formació de metges, s’impulsarà la carrera postdoctoral dels metges que volen compaginar l’assistència clínica i la recerca.
A més, es reforçarà el Living Lab, l’espai d’intercanvi d’experiències entre professionals de la salut, pacients i famílies.
“L’aliança d’avui permetrà abordar de forma integral la cura dels pacients”, ha assenyalat el director general de l’Hospital Clínic de Barcelona, Josep Maria Campistol.
“Aquest acord de col·laboració ens permetrà avançar en recerca per desenvolupar nous i millors tractaments per als nostres pacients, i oferir suport i acompanyament a les persones amb malalties avançades i els seus familiars”, ha afegit.
La col·laboració entre ambdues institucions ve de llarg: fa més de 15 anys que impulsen projectes estratègics conjuntament, com per exemple l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal).
La participació de La Caixa ha permès potenciar la recerca en medicina fetal o nous tractaments hepàtics, ha explicat el president de la Fundació Bancària La Caixa, Isidre Fainé.
La nova unitat pionera a Europa
La Unitat per a la Recerca en Immunoteràpia del Càncer Clínic – La Caixa és una iniciativa pionera a Europa que se centrarà, principalment, a avançar en la recerca en immunoteràpia cel·lular, “una de les teràpies més innovadores i prometedores del càncer”, segons ha explicat Campistol.
“És una aposta per donar suport a un hospital referent com el Clínic”, ha dit Fainé, que de la mateixa manera que el doctor, confien que l’hospital esdevingui referent a Europa gràcies a aquesta nova Unitat.
De fet, es parla de “nova” però no ho és: fa anys que el Clínic porta impulsant diferents vies de recerca en el camp de la immunoteràpia, com el CART, una teràpia que ja ha demostrat efectes beneficiosos en alguns tipis de leucèmia i limfoma.
Ara, l’objectiu de la Unitat és desenvolupar noves teràpies cel·lulars, “sostenibles en el temps” espera Campistol, per altres tumors.
Dels 6 milions d’euros que invertirà La Caixa, la Unitat d’Immunoteràpia “serà la que comptarà amb major finançament” ha dit Campistol, que no ha concretat la xifra.
Del que sí que s’ha mencionat la quantitat de finançament és l’Atenció Integral a Persones amb Malalties Avançades, un dels programes socials estratègics que comptarà amb un milió d’inversió.
Es tracta d’un programa d’acompanyament que es porta fent des de fa deu anys a través de 42 equips d’atenció psicosocial (EAPS) que, després d’atendre més de 360.000 persones, ara arriba al Clínic.
En el marc del pla transversal Final de Vida, atendrà els pacients dels diferents instituts i serveis de l’hospital on es troben les persones amb necessitats d’atenció.
“Amb aquest programa volem acompanyar les persones, tant pacients com familiars, que passen per un moment difícil”, explica Campistol, “perquè es troben en el tram final de malalties avançades”.
Aquest programa comptarà amb dos psicòlegs i un treballador social que, complementàriament a l’atenció mèdica, faran un abordatge integral de la seva vida: tractaran temes com la por, el perdó, la pau i la gestió de les emocions.
“És un programa que volem que serveixi per a tothom”, explica Fainé.
Paral·lelament, diu Campistol, es crearà l’Escola de Cuidadors La Caixa que fomentarà la transmissió de valors en l’atenció de persones.

Response: L’Hospital Clínic desenvolupa una unitat d’immunoteràpia del càncer pionera a Europa que compta amb el finançament de 6 MEUR de la fundació "la Caixa". L’objectiu és reforçar la recerca contra el càncer, formar metges i investigadors i acompanyar pacients i familiars en malalties avançades. S’investigaran noves teràpies cel·lulars per altres tumors i s’avançarà en la recerca en immunoteràpia cel·lular.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El pare del jove detingut com a presumpte autor d'una agressió a una parella d'homosexuals la matinada de diumenge a Berga, Ferran Badal, ha explicat a l'ACN que al darrere de l'atac hi ha un "trastorn de conducta greu" i no un component homòfob.
Badal ha volgut deixar clar que "ni la família som homòfobs ni el meu fill és homòfob, al contrari, sempre hem donat suport a tots els col·lectius per respecte i també per convicció ideològica".
El pare de l'agressor ha denunciat que "no hi ha cap recurs" per a les persones diagnosticades amb un trastorn de conducta greu i ha lamentat que quan el seu fill té un problema judicial la solució és "o la presó o una multa".
Per això, juntament amb una trentena de famílies més, han creat l'associació Afatrac amb l'objectiu d'aconseguir canvis legislatius perquè les persones que pateixen aquests trastorns puguin ser tractades ni que sigui en contra la seva voluntat.
El jove berguedà de 19 anys que va ser detingut per l'agressió a una parella d'homosexuals la matinada de diumenge davant de la sala de festes La General acumula múltiples causes judicials.
La família al·lega que el noi té un trastorn de conducta greu i volen posar sobre la taula la "manca de recursos" amb què es troben a l'hora de gestionar la situació del seu fill.
El pare del noi, Ferran Badal, ha relatat en una entrevista amb l'Agència Catalana de Notícies que el col·lectiu de persones diagnosticades amb un trastorn de conducta greu "no tenen cap recurs específic un cop compleixen la majoria d'edat".
Davant d'aquesta situació, la família Badal, juntament amb una trentena de famílies més, han creat l'associació Afatrac amb l'objectiu de "denunciar i trobar solucions per aquests casos tan complexos i tan difícils de portar per a les famílies".
A més, Badal considera que el comportament de les persones que pateixen trastorns de conducta "pot afectar a tota la societat".
A través de l'associació reclamen canvis legislatius que permetin que els afectats puguin ser tractats, encara que sigui contra la seva voluntat.
De fet, l'entitat ha aconseguit posar un peu al Parlament i d'aquí un mes l'associació farà una compareixença "per conscienciar la classe política sobre aquest tema".
Precisament, el conseller de Salut, Antoni Comín, durant una visita que ha realitzat aquest dimecres a l'Hospital Sant Bernabé de Berga des d'on ha condemnat l'agressió a la parella gai, ha expressat que hi ha una "frontera complicada" entre el sistema penitenciari i el sistema hospitalari psiquiàtric i ha apostat per "enfortir la xarxa de salut mental per evitar que els problemes que puguin ser tractats al sistema de salut acabin derivant en conseqüències penals".
Descarten el component homòfob
El pare de l'agressor ha volgut deixar clar que "ni la família som homòfobs ni el meu fill és homòfob, al contrari, sempre hem donat suport a tots els col·lectius per respecte i també per convicció ideològica".
De fet, Badal ha relatat que el seu fill té amics que són homosexuals i mai ha tingut cap problema amb aquest col·lectiu.
Per això, la família ha volgut mostrar tot el seu "suport i solidaritat" envers el col·lectiu LGTBI i també "a totes aquelles persones que es puguin haver sentit afectades pels fets que van ocórrer".
En la mateixa línia, la germana del detingut ha enviat una carta als dos nois agredits, l'Andy i el Jorge, per disculpar-se en nom de la família i fer-los arribar la seva solidaritat i afecte.
"Ningú podria dir-vos que la vostra lluita no sigui la de la meva família", assegura la jove en la missiva, on també destaca que la família celebra les mostres de suport que han rebut i condemnen qualsevol acte de violència.
Llibertat provisional i ordre d'allunyament
L'agressor de la parella gai va quedar en llibertat provisional després de passar a disposició judicial dimarts passat.
Tot i això, el jutge va interposar com a mesura cautelar una ordre d'allunyament de 500 metres de les dues víctimes i la prohibició de comunicar-se amb elles per qualsevol via durant sis mesos.
El cas va generar una onada de mostres de rebuig i es va convocar una concentració contra l'homofòbia i en suport als dos homosexuals agredits dilluns al vespre davant de l'Ajuntament de Berga que va aplegar unes 500 persones.

Response: Segons Ferran Badal, pare del jove detingut per agredir una parella d’homosexuals a Berga, el seu fill pateix un “trastorn de conducta greu”. Badal denuncia la manca de recursos per persones amb aquest diagnòstic, que fa que sovint tinguin problemes judicials i acabin en “presó o multa”. Unes trenta famílies han creat l’associació Afatrac, per trobar solucions i reclamar canvis legislatius.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La Junta Electoral espanyola –’Central’, segons la denominació oficial– acapara l’actualitat política per les prohibicions que, segons que diuen, han de servir per a mantenir el principi de neutralitat informativa i institucional amb vista a les eleccions del 21 de desembre.
És el cas dels mitjans públics com ara TV3 i Catalunya Ràdio, que, per decisió d’aquesta junta, no podran fer servir expressions com ara ‘llista del president’ i ‘consellers empresonats’.
Decisions com aquesta han despertat l’interès de la gent per a saber qui compon aquest òrgan i quin perfil polític tenen els membres que la integren.
Aquest organisme es va renovar a final del mes d’octubre i té una composició marcadament política, car una part dels integrants són triats pels partits del congrés espanyol.
Concretament, quatre partits: PP, Ciutadans, PSOE i Units Podem, que no assoleixen ni la meitat de la representació del Parlament de Catalunya, on es faran les eleccions del 21 de desembre.
El PDECat explica que en les últimes composicions de les juntes havien estat consultats per a incloure-hi algun catedràtic amb sensibilitat nacionalista i oferir una representació més àmplia de l’hemicicle, però que aquesta vegada no.
En les darreres juntes, hi havia hagut el catedràtic Joan Manuel Trayter, però en la present no hi ha representació de cap partit català.
Dels cinc catedràtics que havien de ser escollits pel congrés, dos van ser proposats pel PP –Carlos José Vidal Prado, catedràtic de dret constitucional de la UNED, i Lourdes Nieto López, catedràtica de ciències polítiques també de la UNED–, un pel PSOE –Ángela Figueruelo, catedràtica de dret constitucional de la Universitat de Salamanca–, un per Ciutadans –Andrés Betancor, catedràtic de dret administratiu de la Pompeu Fabra– i un per Units Podem –Inés Olaizola, catedràtic de dret penal de la Universitat de Navarra.
Andrés Betancor ha integrat la comissió d’experts jurídics de Ciutadans per a redactar propostes de reforma i ha participat en més actes d’aquest partit.
També és una veu molt escoltada per Societat Civil Catalana i ha col·laborat en actes d’aquesta entitat unionista.
Demana de crear una assignatura de formació política arran del fet que –diu– ‘s’hagi pogut adoctrinar els joves a Catalunya’.
Aquesta intervenció es va fer a final d’octubre, en plena ofensiva d’alguns mitjans espanyols i partits com PP i Ciutadans, que acusaven l’independentisme d’adoctrinar els joves i inculcar-los l’odi a Espanya.
Vegeu-ho en aquest vídeo, a partir del minut 21:
Menéndez, un president crític amb l’escola catalana
Els altres vuit membres són magistrats del Tribunal Suprem, designats mitjançant un sorteig pel Consell General del Poder Judicial (CGPJ), l’òrgan de govern de jutges i magistrats.
De resultes d’això, el president de la junta electoral durant aquesta legislatura serà Segundo Menéndez Pérez, que el 2008, quan ja formava del Tribunal Suprem, va confirmar la sentència del TSJC que obligava el Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya a consultar la llengua habitual dels alumnes en la preinscripció escolar de primària i secundària.
Aquesta sentència va ser molt aplaudida per Ciutadans i el PP i va obligar a afegir als formularis d’inscripció una casella per a fer efectiu, segons que deia la sentència, ‘el dret dels infants a rebre el primer ensenyament en la seva llengua habitual, fos el català o el castellà’.
La primera sentència del TSJC sorgia d’una denúncia de l’entitat Convivència Cívica Catalana, fundada per Aleix Vidal-Quadras.
Aquesta organització es va aliar amb Ciutadans per a batallar judicialment contra el sistema d’immersió lingüística, un capítol que s’allargà amb l’entrada de José Ignacio Wert al Ministeri d’Educació espanyol.
Però Segundo Menéndez Pérez també és un dels jutges que es va manifestar contra la sanció a l’ex-jutge Santiago Vidal, a qui el Consell General del Poder Judicial li havia imposat una sanció de tres anys de suspensió en la carrera judicial per haver redactat una constitució catalana i per haver participat en actes en favor de la independència de Catalunya.
El Suprem va haver de validar la sanció i Menéndez hi va votar en contra, juntament amb més jutges.
Van considerar que la sanció, que es basava en la ignorància inexcusable del compliment dels deures judicials, recolzava en una ‘norma en blanc’ que necessitava graus de certesa que no s’havien pogut demostrar.
Què és la Junta Electoral?
La Junta Electoral espanyola és l’òrgan superior de l’administració electoral, al qual correspon de vetllar per la transparència i l’objectivitat del procés electoral.
Es renova cada legislatura i és l’encarregada de dirigir l’oficina del cens i les juntes provincials, resoldre’n les consultes i unificar criteris d’interpretació de la legislació electoral.

Response: La Junta Electoral espanyola es renovà a l’octubre amb cinc catedràtics escollits per PP, Cs, PSOE i Units Podem, i vuit magistrats del Tribunal Suprem. En anteriors juntes, hi havia un catedràtic amb sensibilitat nacionalista, però no en l’actual. Per a les eleccions del 21-D, els partits que han escollit els catedràtics no representen ni la meitat del Parlament de Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
La portaveu parlamentària de la CUP, Anna Gabriel, i el portaveu del secretariat dels cupaires, Quim Arrufat, han comparegut aquest divendres en roda de premsa per exigir als comuns que no "devaluïn internament" l'1-O.
"Hi ha diferents maneres de matar el referèndum: la de l'Estat, amb la llei o no llei, el discurs de la por, la força, la violència, l'amenaça, tribunals, fiscalies, policies i ocupacions militars, amb totes les armes; però hi ha una manera més subtil: devaluar-lo internament", ha assegurat el portaveu de l'esquerra anticapitalista Quim Arrufat.
De fet, ha advertit que no acceptaran una lectura a 'posteriori' que passi per definir-ho com una mobilització "de protesta".
És en aquest sentit que Gabriel ha fixat les 5 de la tarda d'aquest divendres com l'inici de la "resistència popular" de l'1-O.
Els cupaires, que esperen que els responsables de supervisar ara l'1-O estiguin "a l'alçada" de la Sindicatura, han recordat al Govern que és important "no retrocedir ni un pam".
"L'única negociació possible són els termes i els temps de la independència" si s'imposa el 'sí' aquest diumenge, ha afegit l'exdiputat cupaire en un missatge als comuns.
En aquest sentit tant Arrufat com Gabriel els han reclamat que siguin conscients que l'1-O està convocat com a un referèndum i que, enmig d'una "defensa" dels locals de votació, els cupaires no estan disposats a "devaluar-ne" el caràcter "vinculant".
"Nosaltres demanarem que hi hagi una lectura del resultat del referèndum", ha assegurat Arrufat després que aquest dijous la portaveu dels cupaires al Parlament fixés el 4 d'octubre com a data per a la proclamació en cas de victòria dels independentistes.
Ara bé, i "malgrat que hi hagi actors que s'hagin decidit a devaluar-lo", ha agafat Gabriel el relleu a Arrufat, els cupaires sostenen que les properes hores suposen la mostra d'autoorganització ciutadana "més massiva, transversal de les darreres dècades".
"Tot el país està en tensió democràtica des de fa dies", ha afegit la diputada dels anticapitalistes en assegurar que aquest divendres a les 5 de la tarda -coincidint amb la fi de l'horari lectiu- cristal·litza quan comença la "resistència popular".
Ho ha dit en agrair tractorades, ampes, escoles obertes, i als sectors que han organitzat activitats "des de baix" i que han "desbordat qualsevol espai orgànic de partits, hi ha multitud experiències arreu de territori".
A més, la diputada dels anticapitalistes ha fet una crida també a tots els actors perquè se sumin de forma "massiva" a les propostes de vaga general.
"En sobren els motius", ha afirmat la diputada cupaire.
En aquest context, Gabriel ha insistit en el missatge cap als comuns i els ha retret que, enlloc de "fer costat" a qui s'organitza per "defensar" l'1-O, "encara ara renunciïn a reconèixer" l'1-O com un referèndum i contribueixin així "de determinada manera" a fer "més fort un estat que empra les seves forces per impedir-ho; farem la crida fins a l'últim moment".
A més, i a parer dels cupaires qui ha acabat revalidant el caràcter vinculant de l'1-O és el govern de Mariano Rajoy en respondre-hi amb un "assalt militar i policial en tota regla a l'autogovern i la societat catalana".
La Sindicatura Electoral, amb un únic síndic
Els cupaires han respost també a l'anunci del Govern sobre les persones que supervisaran ara l'1-O de forma "externa, neutra i independent".
"Esperem que això sigui equivalent i a l'alçada de la Sindicatura Electoral" ja que els cupaires discrepen de la decisió "d'eliminar" aquest òrgan que preveia la llei del Referèndum.
"Era important que no fes marxa enrere i es mantingués al seu lloc, era important no cedir ni retrocedir ni un pam; cada pam guanyen ells, la por, les amenaces i la seva estratègia d'aniquilació", ha assegurat Arrufat.
Conscient que les multes que imposava el TC eren "inassumibles", els cupaires han assegurat que eren partidaris d'haver mantingut un sol síndic –i no tota l'estructura nacional i territorial- que rebés suport d'experts internacionals.
"No hi va haver ocasió" de traslladar la proposta al Govern, ha revelat Arrufat en roda de premsa aquest divendres.

Response: Avui a les 5 de la tarda, la CUP iniciarà la resistència popular fins a l’1-O. En la seva compareixença, Anna Gabriel i Quim Arrufat exigeixen als comuns que no devaluïn internament l’1-O, perquè poden matar el referèndum. En cas que guanyi el sí, els cupaires negociaran els termes i temps de la independència, perquè té caràcter vinculant.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
L'Ajuntament de Barcelona ha aprovat la connexió del tramvia per la Diagonal amb el suport de 24 dels 41 regidors del plenari.
Barcelona en Comú, ERC, PSC, CUP i els regidors no adscrits han votat a favor de la proposta, que tècnicament és una actuació administrativa a partir de la qual cal desplegar el projecte.
D'altra banda, la proposta també demana que la inversió pública en la xarxa tramviària no reverteixi en beneficis privats, establir mecanismes per incrementar la presència pública en la gestió del servei de transport i valorar un possible rescat de l'adjudicació a les empreses concessionàries actuals, o bé una reducció de la concessió.
Concretament, preveu que TMB sigui responsable de la gestió i explotació del servei.
A més, s'estableix la necessitat d'establir un calendari vinculant d'execució del projecte i la proposta també recull que l'Ajuntament presentarà un estudi econòmic per valorar l'impacte de l'obra en les línies de bus que circulen per la Diagonal.
Tot i que la propsota no posa dates al desenvolupament del projecte, l'Ajuntament insisteix que l'objectiu és iniciar-lo el 2020.
"És l'objectiu, la voluntat de treball i el consens que avui s'expressa en aquest plenari", ha assegurat la tinent d'alcaldia d'Urbanisme, Janet Sanz.
Una comissió de seguiment del tramvia, formada per grups polítics, entitats veïnals i moviments socials, s'encarregarà de supervisar el procés de connexió.
Intercanvi de retrets
Tot i la majoria que ha permès tirar endavant la proposta, el debat al ple no ha estat plàcid.
D'una banda, la portaveu del Grup Demòcrata Francina Vila ha qualificat l'actuació administrativa de "brindis al sol" i ha acusat ERC de posar la primera pedra del pacte que, segons assegura, tenen preparat amb Barcelona en Comú.
"Ja sabem per què ha vingut el senyor Maragall", ha dit.
Mentrestant el portaveu d'ERC, Jordi Coronas, ha considerat que el pacte "es podria haver fet d'una altra manera".
"Fan campanya, busquen el titular, pressionen i arriben a l’insult per coaccionar algú a votar", ha etzibat.
El posicionament d'ERC, un any després d'haver-se oposat a la connexió, era clau per tirar endavant la proposta i tot i l'aval Coronas ha reclamat al govern municipal que passi de la gesticulació als fets.
Els republicans han justificat el seu vot a favor per la inclusió a la proposta de la gestió pública del tramvia.
Aquest també ha estat el factor determinant per aconseguir el suport de la CUP.
"Avui posem les bases perquè es recuperi la gestió pública", ha dit el regidor Pere Cases.
Des de la bancada del PSC, que també ha votat a favor, no han estat tan optimistes.
EL regidor Daniel Mòdol ha tirat d'ironia per treure valor a l'acord.
"Tots poden votar-hi a favor perquè és gratis, no els compromet a res", ha afirmat.
Per Mòdol, el d'avui no és un acord útil i ha acusat d'electoralisme Barcelona en Comú i ERC.
"No hem avançat ni ampliat el consens", ha defensat.
Per la seva banda, la tinent d'alcaldia d'Urbanisme, Janet Sanz, s'ha defensat de les crítiques i ha defensat la utilitat de l'acord.
"El tramvia es farà", ha assegurat.
Davant les crítiques del Grup Demòcrata, Sanz ha recordat que el tràmit d'avui ha estat sempre una exigència de la Generalitat.
Ens deien que l'Ajuntament havia de dir que sí i avui estem fent això", ha afirmat.
Un cop aprovada la connexió, ara queda el més difícil.
Establir un calendari i canviar el model en favor de la gestió pública seran tasques que requeriran un consens més decidit que l'exhibit aquest divendres al ple.
Revocació de medalles a autoritats franquistes
L'Ajuntament de Barcelona ha revocat les medalles concedides pel consistori a les autoritats franquistes durant la dictadura, després que el ple municipal ho hagi aprovat per unanimitat.
Així doncs, Francisco Franco, Carrero Blanco, Martínez Anido i la secció femenina de la Falange, entre altres, han perdut els honors.
"Barcelona és i serà ciutat antifeixista", ha afirmat l'alcaldessa, Ada Colau, un cop aprovada la mesura i després dels aplaudiments dels regidors i de les entitats de memòria històrica i antifeixistes presents a la sala de plens.
En total han estat deu les medalles i reconeixements retirats, justament el mateix dia que el Ple ha aprovat concedir la Medalla d'Or de la ciutat al Mèrit Cívic a l'advocat i llutiador antifranquista August Gil Matamala.
Des d'ERC, el regidor Jordi Coronas ha lamentat que la revocació d'honors a les autoritats franquistes "arriba massa tard".
D'altra banda, la CUP ha insistit a treballar per confrontar el "franquisme sociològic" encara present.
En aquest sentit, tot i que Barcelona ha eliminat bona part del rastre de la dictadura, el feixisme encara no ha estat esborrat del tot a la capital catalana.
Ple de seguretat

Response: L’Ajuntament de Barcelona aprova la connexió del tramvia per la Diagonal, amb els vots a favor de Barcelona en Comú, ERC, PSC, CUP i els regidors no adscrits. El Grup Demòcrata acusa ERC de pactar amb Barcelona en Comú, però ERC i CUP justifiquen el suport perquè es recuperarà la gestió pública del tramvia per part de TMB.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
Tretze empreses vinícoles i agroalimentàries de Batea han reclamat formalment a l'alcalde, Joaquim Paladella, que retiri la seva amenaça de traslladar el municipi a l'Aragó com a resposta al que considera "discriminació" per part de la Generalitat.
Els empresaris, majoritàriament propietaris de cellers, la principal activitat econòmica del poble, han presentat aquest dilluns al matí una instància davant l'Ajuntament en aquesta línia i recordant a l'alcalde que la difusió de la seva proposta els ha "perjudicat seriosament".
"S'ha començat a produir rebuig dels productes que comercialitzem i un deteriorament" de la seva "imatge".
Temen, a més, que un possible canvi en l'adscripció administrativa del municipi suposaria canvi substancials en la pertinença tant a la DO Terra Alta com a la DO Catalunya, sota les quals es comercialitzen els vins produïts al poble.
En el text de la instància, els empresaris no només discrepen obertament de la proposta de reassignació territorial de Paladella: remarquen que les seves declaracions mediàtiques i la dimensió aconseguida han "marcat una imatge exterior del nostre poble negativa i completament contrària a la realitat".
Un fet, afegeixen, que els "ha perjudicat seriosament".
Retreuen a l'alcalde, fins i tot, que no hagi complert la seva funció de "potenciar els recursos econòmics de la zona" i que no s'adapti "al sentir de la majoria del poble".
"Diferents cellers han tingut queixes per part dels seus clients, dient-los que deixaran de comprar els vins de Batea, no de la Terra Alta sinó de Batea.
La imatge que teníem com a productors de vins de qualitat ara és una altra, tenint en compte que el mercat català és el més important que tenim els vins de la Terra Alta.
Són unes declaracions molt desafortunades: ens fa mal a la imatge, als clients fets d'un mercat català que és molt important, a la projecció dels vins i bodegues de la Terra Alta i de Batea", subratlla Josep Arrufí, un dels celleristes bateans signant i president de la DO Terra Alta.
A la instància s'han afegit Altavins Viticultors, Les Vinyes d'Andreu.
Az-Azeytun, Comercial Querva, Pastisseria Barraca, Celler Rialla, Celler Jornou, Celler MAriol, Batevins, Vins la Botera, Vins Carpo, Passtiseria Carla i Vins Maijo.
La idea més estesa entre el sector vitivinícola local és que una part molt important de la feina que s'ha fet durant les últimes dècades per modernitzar i difondre la cultura del vi vinculada al territori, així com al nom del poble i la comarca, pot anar-se'n ara en orris només amb les declaracions de Paladella.
Recorden que, de fer-se efectiva la seva proposta de traslladar el municipi a l'Aragó, quedaria totalment compromesa la situació comercial dels vins que es venen a través de la DO Terra Alta i la DO Catalunya.
"Ni sabem com quedaria l'adscripció a la primera i, per descomptat, hauríem de renunciar a la segona", alerten.
Tot plegat, ha generat una profunda preocupació en un sector, recorda, que s'ha convertit en la DO amb major projecció de tot Catalunya i amb un ampli potencial de creixement.
"No es pot especular amb el futur d'un sector agroalimentari que és la base de l'economia local i s'ha de tenir en compte l'impacte que poden tenir sobre el mateix certes decisions i accions polítiques", argumenten.
La instància tancar reclamant directament l'alcalde una "rectificació pública" i que retiri la seva proposta, "tot reconeixent que el sentiment de la població no és en cap cas deixar de pertànyer a Catalunya".
També volen que emprengui "totes les accionis necessàries per pal·liar els efectes de la seva actuació".
Arrufí considera les declaracions són "desafortunades" i no reflecteixen la "realitat ni el treball" dels nostres pares sobre el vi, l'elaboració del vi i el treball a les nostres vinyes.
"Personalment no ho entenc.
El senyor Paladella ha estat un polític que ha fet coses molt bones a Batea però això li passarà factura.
No tot val i ho hem de fer saber.
Cal tenir una mica d'ètica política i personal", ha assegurat, tot recordant l'esforç que efectua el sector en aquests moments per promoure la cultura del vi vinculada al territori i, al mateix temps, lluitant també contra fenòmens com la massificació eòlica a la comarca, precisament, un dels motius que addueix l'alcalde per plantejar la marxa de Catalunya.

Response: Tretze empreses vinícoles i agroalimentàries de Batea han presentat una queixa formal a l’alcalde, Joaquim Paladella, que va amenaçar de traslladar el municipi a l’Aragó. L’alcalde responia així al que considera una discriminació per part de la Generalitat cap al municipi. Els empresaris expliquen el rebuig que ha provocat aquesta amenaça mediàtica entre els seus clients, majoritàriament de Catalunya.


Instruction: Fes-me un resum d'aquest text:

Context:
El grup Sabor Cubano ha donat el tret de sortida aquest dilluns al cicle de concerts que el grup Mas i Mas oferirà gratuïtament a la plaça Reial de Barcelona per commemorar el 60è aniversari de la sala Jamboree.
Una cinquantena de persones han accedit gratuïtament a l'actuació a l'aire lliure i d'aforament limitat amb mascaretes i distància social, a banda d'altres que s'han quedat dempeus.
El promotor del grup Mas i Mas, Joan Mas, ha explicat a l'ACN que és una "festa molt gran" que el primer club de jazz de l'Estat espanyol faci 60 anys, i ha destacat que es comptava amb una programació molt potent que ha quedat anul·lada.
A més, Mas ha lamentat que els clients "no puguin entrar al Jamboree amb separació i mascareta" però sí a un bar.
"El Jamboree ha fet actuacions ininterrompudament", ha destacat Mas sobre l'excepcionalitat del moment, i ha recordat que la sala va obrir als anys 60.
Per tant, ha defensat que el Jamboree no ha tancat mai, i per primer cop ho farà, tot i que ara ha traslladat la seva activitat a la plaça.
"Animo a l'Ajuntament a què em deixi fer la plaça i em deixi cobrar entrades per poder pagar els músics", ha dit Mas, que ha dit que intentarà que aquesta tardor es pugui ballar a on sigui, i ha demanat que li permetin fer discoteca a l'aire lliure: "La gent jove no pot parar de ballar", ha agregat.
Des de les 18.30 hores, Mas i Mas, propietari de les sales Jamboree, Tarantos i Moog, ha donat llum verda a l'acte de celebració dels 60 anys de la seva sala de jazz a la plaça Reial, amb un regal a la ciutadania: 50 seients disponibles per als primers espectadors a arribar que han quedat pràcticament agafats una hora abans del recital, i al voltant dels quals, fora del perímetre, s'han situat molts altres espectadors dempeus.
El primer dels grups ha estat Sabor Cubano amb Carlos Caro al violí; Félix Hernández a la veu; Vladimir Santana a la guitarra i veu, i Luis Alfonso Guerra, a la percussió.
Seguiran a aquesta actuació a l'aire lliure altresconcerts de Cadencia, Ganzá, Robin Reyes, Pérez, Fumero &Arnedo Trio i Cuatro de la Cera.
També, d'Alfredo Reyes Quartet, Guantánamo Free, Papawa, Jonas Santana & Leo Costa, JazzPretenders, The Shu Shu, Clarence Bekker, José de la Miguela ambPaco Heredia i Triampa.
Són uns concerts previstos en el marc delsactes d'aniversari de la sala, aparcats per la covid-19, i que, gràcies a un acord amb l'Ajuntament de Barcelona, la sala podrà ara seguir oferint.
Sobre l'efecte de les mesures anunciades el divendres passat pel govern espanyol relatives a l'oci nocturn i a la música en directe, que han obligat el promotor a cancel·lar les seves programacions, Mas ha considerat que estar deprimit genera coronavirus: "El Jamboree lluitarà sempre per la música en viu", ha afegit, i ha reivindicat que la sala també representa la música en viu i les sales de ball, a banda de les actuacions.
Pèrdues de més d'un milió d'euros
Ha assegurat que actualment la sala ha perdut uns 700.000 euros, i que si la sala s'obre per febrer o març les pèrdues seran d'uns 400.000 euros més, ja que a partir d'ara s'ha de pagar la Seguretat Social, a banda dels lloguers.
D'aquesta manera, si la sala obrís al febrer, sumaria unes pèrdues de més d'un milió, ha quantificat.
A més, ha lamentat la "falta de respecte i el menyspreu" des de l'administració cap al món de la discoteca i els bars de nit per part del Govern espanyol i de la Generalitat, i ha criticat que se'ls ha fet obrir i després tancar: "El respecte per part de totes les institucions és increïble", ha lamentat Mas, que ha dit estar fart d'aquesta gestió.
Ha criticat que els clients poden estar a un bar i treure's la mascareta, però no poden entrar a una sala amb mascareta i amb distància: "Tot és el mateix i l'únic que canvia és que el bar de copes pot posar música a més volum", ha dit.

Response: El grup Mas i Mas, propietari de Jamboree, Tarantos i Moog, celebra el 60è aniversari de la sala Jamboree amb un cicle de concerts gratuïts a la plaça Reial de Barcelona, amb aforament limitat, mascaretes i distància social. El promotor, Joan Mas, lamenta que no es pugui entrar al Jamboree amb aquestes mesures, però sí a un bar.